# Europeiska unionens L 313/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 313 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången10 december 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 313

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången10 december 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om provisorisk tillämpning av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1923 av den 7 december 2018 om ändring av förordning (EU) nr 360/2012 vad gäller dess tillämpningsperiod (
  1
  ) | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1924 av den 7 december 2018 om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen Mostviertler Birnmost (SGB) | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/1925 av den 18 september 2018 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, vad gäller antagandet av de strategiska prioriteringarna EU–Tunisien för perioden 2018–2020 | 5 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/1926 av den 19 november 2018 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i FN:s ekonomiska kommission för Europas expertgrupp för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter | 13 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2018/1927 av den 5 december 2018 om fastställande av interna regler för Europeiska kommissionens behandling av personuppgifter på konkurrensområdet vad gäller tillhandahållande av information till registrerade och begränsning av vissa rättigheter | 39 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1928 av den 6 december 2018 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2018) 8081] | 45 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om provisorisk tillämpning av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1923 av den 7 december 2018 om ändring av förordning (EU) nr 360/2012 vad gäller dess tillämpningsperiod (
  1
  )

1

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1924 av den 7 december 2018 om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen Mostviertler Birnmost (SGB)

4

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2018/1925 av den 18 september 2018 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, vad gäller antagandet av de strategiska prioriteringarna EU–Tunisien för perioden 2018–2020

5

*

Rådets beslut (EU) 2018/1926 av den 19 november 2018 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i FN:s ekonomiska kommission för Europas expertgrupp för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter

13

*

Kommissionens beslut (EU) 2018/1927 av den 5 december 2018 om fastställande av interna regler för Europeiska kommissionens behandling av personuppgifter på konkurrensområdet vad gäller tillhandahållande av information till registrerade och begränsning av vissa rättigheter

39

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1928 av den 6 december 2018 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2018) 8081]

[delgivet med nr C(2018) 8081]

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 10.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/1

---

Meddelande om provisorisk tillämpning av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan

Europeiska unionen och Australien har den 4 september 2018 till varandra anmält att deras förfaranden som är nödvändiga för en provisorisk tillämpning av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (1), har avslutats. Följaktligen kan Australien och unionen från och med den 4 oktober 2018 provisoriskt tillämpa gemensamt fastställda bestämmelser i avtalet i enlighet med artikel 61.2 i avtalet.

1

I kraft av artikel 2 i rådets beslut (EU) 2017/1546 av den 29 september 2016 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och provisorisk tillämpning av ramavtalet ska följande bestämmelser tillämpas provisoriskt mellan unionen och Australien, men endast i den utsträckning som de rör frågor som omfattas av unionens befogenhet, inbegripet frågor som omfattas av unionens befogenhet att utforma och genomföra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik:

| — | Artikel 3 (Politisk dialog). |
| --- | --- |

—

Artikel 3 (Politisk dialog).

| — | Artikel 10 (Samarbete i regionala och internationella organisationer). |
| --- | --- |

—

Artikel 10 (Samarbete i regionala och internationella organisationer).

| — | Artikel 56 (Gemensam kommitté), med undantag för punkt 3 g och h. |
| --- | --- |

—

Artikel 56 (Gemensam kommitté), med undantag för punkt 3 g och h.

| — | Avdelning X (Slutbestämmelser), med undantag för artikel 61.1 och 61.3, i den utsträckning som det är nödvändigt för att säkerställa den provisoriska tillämpningen av de bestämmelser i avtalet som avses i de tre första strecksatserna. |
| --- | --- |

—

Avdelning X (Slutbestämmelser), med undantag för artikel 61.1 och 61.3, i den utsträckning som det är nödvändigt för att säkerställa den provisoriska tillämpningen av de bestämmelser i avtalet som avses i de tre första strecksatserna.

---

(1)  
  EUT L 237, 15.9.2017, s. 7.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 10.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/2

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1923

av den 7 december 2018

om ändring av förordning (EU) nr 360/2012 vad gäller dess tillämpningsperiod

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), särskilt artikel 2.1,

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 (2), anses inte stödåtgärder under ett visst stödtak som beviljats företag för tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget och undantas därför, på vissa villkor, från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 (2), anses inte stödåtgärder under ett visst stödtak som beviljats företag för tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget och undantas därför, på vissa villkor, från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget.

| (2) | Förordning (EU) nr 360/2012 kommer att upphöra att gälla den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EU) nr 360/2012 kommer att upphöra att gälla den 31 december 2018.

| (3) | På grundval av kommissionens erfarenheter från tillämpningen av förordning (EU) nr 360/2012 förefaller motiveringen för undantaget av sådana kompenserande åtgärder från anmälningsskyldigheten fortfarande vara giltiga och villkoren på grundval av vilka omfattningen av och innehållet i förordning (EU) nr 360/2012 fastställdes inte ha ändrats väsentligt. Förordningen skapar rättssäkerhet och minskar den administrativa bördan för stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Ändringar bör undvikas i detta skede för att ge de berörda tjänsterna kontinuitet och undvika ökade kostnader för regelefterlevnad. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av kommissionens erfarenheter från tillämpningen av förordning (EU) nr 360/2012 förefaller motiveringen för undantaget av sådana kompenserande åtgärder från anmälningsskyldigheten fortfarande vara giltiga och villkoren på grundval av vilka omfattningen av och innehållet i förordning (EU) nr 360/2012 fastställdes inte ha ändrats väsentligt. Förordningen skapar rättssäkerhet och minskar den administrativa bördan för stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Ändringar bör undvikas i detta skede för att ge de berörda tjänsterna kontinuitet och undvika ökade kostnader för regelefterlevnad.

| (4) | Tillämpningsperioden för förordning (EU) nr 360/2012 bör därför förlängas med två år. |
| --- | --- |

(4)

Tillämpningsperioden för förordning (EU) nr 360/2012 bör därför förlängas med två år.

| (5) | Förordning (EU) nr 360/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EU) nr 360/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 5 i förordning (EU) nr 360/2012 ska ”den 31 december 2018” ersättas med ”den 31 december 2020”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 31 december 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 december 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av den 25 april 2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 114, 26.4.2012, s. 8).

2

---

| 10.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1924

av den 7 december 2018

om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen ”Mostviertler Birnmost” (SGB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 54.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (2) ska förfarandet i artiklarna 49–52 i förordning (EU) nr 1151/2012 i tillämpliga delar gälla vid avregistrering enligt artikel 54.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (2) ska förfarandet i artiklarna 49–52 i förordning (EU) nr 1151/2012 i tillämpliga delar gälla vid avregistrering enligt artikel 54.1 i den förordningen.

| (2) | I enlighet med artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, jämförd med artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014, har ansökan om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Mostviertler Birnmost” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, jämförd med artikel 7.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014, har ansökan om avregistrering av den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Mostviertler Birnmost” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3).

| (3) | Eftersom kommissionen inte har mottagit någon invändning enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör namnet ”Mostviertler Birnmost” (SGB) strykas från registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom kommissionen inte har mottagit någon invändning enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör namnet ”Mostviertler Birnmost” (SGB) strykas från registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar.

| (4) | Enligt artikel 54.1 sista stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 ska sådana avregistreringar antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 54.1 sista stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 ska sådana avregistreringar antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2 i den förordningen.

| (5) | Den åtgärd som föreskrivs i denna förordning är förenlig med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(5)

Den åtgärd som föreskrivs i denna förordning är förenlig med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avregistreras namnet ”Mostviertler Birnmost” (SGB).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 december 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 av den 18 december 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 vad gäller fastställandet av unionssymboler för skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter och vad gäller vissa regler om ursprung, vissa procedurregler och vissa kompletterande övergångsbestämmelser (EUT L 179, 19.6.2014, s. 17).

2

(3)  
  EUT C 62, 17.2.2018, s. 15.

3

---

BESLUT

| 10.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/5

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/1925

av den 18 september 2018

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, vad gäller antagandet av de strategiska prioriteringarna EU–Tunisien för perioden 2018–2020

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan (1) (nedan kallat Europa–Medelhavsavtalet) undertecknades den 17 juli 1995 och trädde i kraft den 1 mars 1998. |
| --- | --- |

(1)

Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan (1) (nedan kallat Europa–Medelhavsavtalet) undertecknades den 17 juli 1995 och trädde i kraft den 1 mars 1998.

| (2) | Enligt artikel 80 i Europa–Medelhavsavtalet har associeringsrådet befogenhet att fatta de beslut det anser vara lämpliga för uppnå Europa–Medelhavsavtalets mål. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 80 i Europa–Medelhavsavtalet har associeringsrådet befogenhet att fatta de beslut det anser vara lämpliga för uppnå Europa–Medelhavsavtalets mål.

| (3) | Enligt artikel 90 i Europa–Medelhavsavtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som fordras för att de ska kunna fullgöra sina åtaganden enligt Europa–Medelhavsavtalet och se till att de mål som fastställs däri uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 90 i Europa–Medelhavsavtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som fordras för att de ska kunna fullgöra sina åtaganden enligt Europa–Medelhavsavtalet och se till att de mål som fastställs däri uppnås.

| (4) | Ett gemensamt meddelande från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen av den 18 november 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken välkomnades i rådets slutsatser av den 14 december 2015. Rådet bekräftade däri bland annat sin avsikt att 2016 inleda en ny fas av samarbete med sina partner som, när så är lämpligt, kan leda till nya prioriteringar för partnerskapet med fokus på gemensamt överenskomna prioriteringar och intressen. |
| --- | --- |

(4)

Ett gemensamt meddelande från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen av den 18 november 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken välkomnades i rådets slutsatser av den 14 december 2015. Rådet bekräftade däri bland annat sin avsikt att 2016 inleda en ny fas av samarbete med sina partner som, när så är lämpligt, kan leda till nya prioriteringar för partnerskapet med fokus på gemensamt överenskomna prioriteringar och intressen.

| (5) | Ett gemensamt meddelande från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen av den 29 september 2016 om förstärkning av EU:s stöd till Tunisien välkomnades i rådets slutsatser av den 17 oktober 2016. Rådet bekräftar i meddelandet sitt åtagande att stödja övergången i Tunisien, framhåller det unika i situationen i Tunisien och EU:s strategiska intresse av att stödja framväxten av ett Tunisien som är demokratiskt, starkt och stabilt i grannskapet samt behovet av att låta de politiska framstegen åtföljas av motsvarande ekonomiska framsteg, varför rådet i detta syfte förespråkar mobilisering av alla EU:s tillgängliga instrument och ett stärkt engagemang från EU och dess medlemsstater i nära samarbete med Tunisiens myndigheter. |
| --- | --- |

(5)

Ett gemensamt meddelande från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen av den 29 september 2016 om förstärkning av EU:s stöd till Tunisien välkomnades i rådets slutsatser av den 17 oktober 2016. Rådet bekräftar i meddelandet sitt åtagande att stödja övergången i Tunisien, framhåller det unika i situationen i Tunisien och EU:s strategiska intresse av att stödja framväxten av ett Tunisien som är demokratiskt, starkt och stabilt i grannskapet samt behovet av att låta de politiska framstegen åtföljas av motsvarande ekonomiska framsteg, varför rådet i detta syfte förespråkar mobilisering av alla EU:s tillgängliga instrument och ett stärkt engagemang från EU och dess medlemsstater i nära samarbete med Tunisiens myndigheter.

| (6) | Unionen och Republiken Tunisien bör samarbeta för att nå de gemensamma mål som fastställs i de strategiska prioriteringarna. Det är av ömsesidigt strategiskt intresse att utveckla en blomstrande och stabil tunisisk demokrati. |
| --- | --- |

(6)

Unionen och Republiken Tunisien bör samarbeta för att nå de gemensamma mål som fastställs i de strategiska prioriteringarna. Det är av ömsesidigt strategiskt intresse att utveckla en blomstrande och stabil tunisisk demokrati.

| (7) | Unionen och Republiken Tunisien bör, samtidigt som de tar itu med de mest akuta utmaningarna, fortsätta sitt arbete för att uppnå de centrala målen för sitt långsiktiga partnerskap och i synnerhet arbeta för att ge ungdomar framtidsperspektiv, påskynda de socio-ekonomiska reformerna samt fortsätta med och stärka den demokratiska övergångsprocessen. |
| --- | --- |

(7)

Unionen och Republiken Tunisien bör, samtidigt som de tar itu med de mest akuta utmaningarna, fortsätta sitt arbete för att uppnå de centrala målen för sitt långsiktiga partnerskap och i synnerhet arbeta för att ge ungdomar framtidsperspektiv, påskynda de socio-ekonomiska reformerna samt fortsätta med och stärka den demokratiska övergångsprocessen.

| (8) | Unionens ståndpunkt i associeringsrådet vad gäller antagandet av de strategiska prioriteringarna EU–Tunisien för perioden 2018–2020 bör baseras på det utkast till beslut som åtföljer det här beslutet. |
| --- | --- |

(8)

Unionens ståndpunkt i associeringsrådet vad gäller antagandet av de strategiska prioriteringarna EU–Tunisien för perioden 2018–2020 bör baseras på det utkast till beslut som åtföljer det här beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, vad gäller antagandet av de strategiska prioriteringarna EU–Tunisien för perioden 2018–2020 ska baseras på det utkast till beslut som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 september 2018.

På rådets vägnar

G. BLÜMEL

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr 1/2018 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–TUNISIEN

av den ...

om fastställande av de strategiska prioriteringarna EU–Tunisien för perioden 2018–2020

ASSOCIERINGSRÅDET EU–TUNISIEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och Republiken Tunisien, å andra sidan (1), och

av följande skäl:

| (1) | Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och Republiken Tunisien, å andra sidan (nedan kallat Europa–Medelhavsavtalet) undertecknades den 17 juli 1995 och trädde i kraft den 1 mars 1998. |
| --- | --- |

(1)

Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och Republiken Tunisien, å andra sidan (nedan kallat Europa–Medelhavsavtalet) undertecknades den 17 juli 1995 och trädde i kraft den 1 mars 1998.

| (2) | Enligt artikel 80 i Europa–Medelhavsavtalet har associeringsrådet befogenhet att fatta de beslut det anser vara lämpliga för uppnå avtalets mål. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 80 i Europa–Medelhavsavtalet har associeringsrådet befogenhet att fatta de beslut det anser vara lämpliga för uppnå avtalets mål.

| (3) | Enligt artikel 90 i Europa–Medelhavsavtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som fordras för att de ska kunna fullgöra sina åtaganden enligt avtalet och se till att de mål som fastställs i avtalet uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 90 i Europa–Medelhavsavtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som fordras för att de ska kunna fullgöra sina åtaganden enligt avtalet och se till att de mål som fastställs i avtalet uppnås.

| (4) | Vid översynen av den europeiska grannskapspolitiken 2016 föreslogs en ny fas av samarbetet med partner där båda sidor känner att de får mer egenansvar. |
| --- | --- |

(4)

Vid översynen av den europeiska grannskapspolitiken 2016 föreslogs en ny fas av samarbetet med partner där båda sidor känner att de får mer egenansvar.

| (5) | Europeiska unionen och Republiken Tunisien har beslutat att konsolidera sitt privilegierade partnerskap genom att anta en uppsättning strategiska prioriteringar för perioden 2018–2020 för att och stödja och stärka Republiken Tunisiens motståndskraft och stabilitet. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska unionen och Republiken Tunisien har beslutat att konsolidera sitt privilegierade partnerskap genom att anta en uppsättning strategiska prioriteringar för perioden 2018–2020 för att och stödja och stärka Republiken Tunisiens motståndskraft och stabilitet.

| (6) | Parterna i Europa–Medelhavsavtalet bör enas om texten om de strategiska prioriteringarna, som omsätter det privilegierade partnerskapet EU–Tunisien i konkreta åtgärder under perioden 2018–2020. Dessa prioriteringar bör understödja genomförandet av Europa–Medelhavsavtalet genom att lägga tonvikten på samarbetet på gemensamt fastställda gemensamma intressen. |
| --- | --- |

(6)

Parterna i Europa–Medelhavsavtalet bör enas om texten om de strategiska prioriteringarna, som omsätter det privilegierade partnerskapet EU–Tunisien i konkreta åtgärder under perioden 2018–2020. Dessa prioriteringar bör understödja genomförandet av Europa–Medelhavsavtalet genom att lägga tonvikten på samarbetet på gemensamt fastställda gemensamma intressen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Associeringsrådet antar de strategiska prioriteringar EU–Tunisien för perioden 2018–2020 som återges i dokumentet Konsolidering av det privilegierade partnerskapet EU–Tunisien: strategiska prioriteringar för perioden 2018–2020 i bilagan och rekommenderar att parterna genomför dessa.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ... den ...

För associeringsrådet EU–Tunisien

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

1

---

BILAGA

Konsolidering av det privilegierade partnerskapet EU–Tunisien: strategiska prioriteringar för perioden 2018–2020

1.   Inledning

Tunisien har gjort sin anknytning till det europeiska området till ett strategiskt val och båda parter har ett ömsesidigt strategiskt intresse av att utveckla en blomstrande och stabil tunisisk demokrati i unionens grannskap.

Det privilegierade partnerskapet EU–Tunisien vittnar om hur unika och dynamiska de bilaterala förbindelserna mellan Tunisien och EU är och om den delade ambitionen att fördjupa dessa förbindelser så att Tunisien får en ännu närmare anknytning till det europeiska området. Det långsiktiga målet är att utveckla en ambitiös modell för de framtida förbindelserna efter 2020 som baseras på de framsteg som har gjorts och fullt ut tar vara på de möjligheter att skapa närmare förbindelser som den europeiska grannskapspolitiken erbjuder under perioden 2018–2020.

Tunisien har inom ramen för det privilegierade partnerskapet åtagit sig att genomföra de reformer som krävs för en hållbar socioekonomisk utveckling och bibehålla framstegen för den demokratiska övergångsprocessen. Europeiska unionen, som är medveten om de stora utmaningar och svårigheter som Tunisien genomgår, förnyar sitt åtagande om att ge landet stöd för att genomföra reformerna så snabbt som möjligt.

De strategiska prioriteringar som utarbetas i detta dokument omsätter det privilegierade partnerskapet i konkreta termer för åren 2018–2020. Att skapa framtidsutsikter för ungdomar kommer att stå i centrum för de båda parternas åtgärder. Tonvikten kommer att ligga på påskyndade socioekonomiska reformer, bl.a. ett gynnsammare affärsklimat, och på att ingå ett djupgående och omfattande frihandelsavtal. Att befästa demokratin, särskilt att genomföra konstitutionen från 2014 och en god samhällsstyrning, är också mycket viktigt. De båda parterna kommer att stärka sitt samarbete inom området för säkerhet och bekämpning av terrorism samt i fråga om migration och mobilitet genom att förhandlingarna om förenklade viseringsförfaranden och återtagande slutförs och genom att Tunisien deltar alltmer aktivt i de europeiska programmen. Dessa ansträngningar kommer att åtföljas av en förstärkt politisk dialog på hög nivå och en dialog med det civila samhället, samtidigt som partnerskapet kommer att göras synligare.

Dessa prioriteringar bygger på Tunisiens femåriga utvecklingsplan för perioden 2016–2020 (1) och det gemensamma meddelandet Ökat EU-stöd till Tunisien
   (2).

2.   Strategiska prioriteringar för det privilegierade partnerskapet EU–Tunisien för perioden 2018–2020

Partnerskap för ungdomar

EU och Tunisien betraktar ungdomars framtidsutsikter som ett viktigt mål, vilket framgår av partnerskapet ”EU–Tunisien för ungdomar” som lanserades av Tunisiens president och den höga representanten/vice ordföranden den 1 december 2016. För att de unga tunisiernas behov ska tillgodoses bättre krävs större samstämmighet mellan pågående och framtida åtgärder. På grundval av den dialog som inletts för att genomföra partnerskapet har EU och Tunisien åtagit sig att förstärka åtgärderna för att främja ungdomars sysselsättning och anställbarhet, mobilitet samt ökad delaktighet i det offentliga och politiska livet, framför allt genom lokala initiativ. Anställbarhet ska främjas genom en reform av systemen för utbildning och fortbildning och genom att kopplingen stärks mellan den privata sektorn och systemen för utbildning och fortbildning samt genom främjande och stöd till innovativa initiativ från unga, framför allt inom områdena för ny teknik och kultur. Stöd till utveckling av en tunisisk nationell strategi för ungdomar kommer att vara en avgörande del i partnerskapet, liksom en förstärkning av de institutioner och organisationer som arbetar med ungdomar.

För att uppfylla detta åtagande för ungdomar ska de båda parterna arbeta med följande prioriterade strategier:

| 2.1 | Hållbar socioekonomisk utveckling för alla
  De politiska framstegen kommer bara att kunna upprätthållas om de åtföljs av lika omfattande ekonomiska framsteg. Med hänsyn till Tunisiens sårbara socioekonomiska situation, med hög ungdomsarbetslöshet (framför allt för ungdomar med högskoleexamen) och stora regionala och sociala skillnader, kommer ett viktigt mål att vara att bidra till att lyfta Tunisiens ekonomi, stärka dess konkurrenskraft och öka diversifieringen. Den behöver också bli mer inkluderande och hållbar när det gäller att iaktta internationella åtaganden i fråga om miljö och klimatförändring. EU kommer att fortsätta att ge stöd till denna utveckling och uppmuntra strukturreformer.
  Åtgärderna inom området för socioekonomisk utveckling ska framför allt inriktas på följande åtaganden:






  — | Förbättra näringslivsklimatet och stötta utvecklingen av den privata sektorn och privata investeringar, bl.a. genom att i) förenkla och införa lättnader i de administrativa förfaranden som företag måste följa, ii) förbättra tillgången till finansiering, och iii) stimulera offentliga och privata investeringar – framför allt genom att tillämpa lagen om investeringar från 2016 och lagen om omarbetning av systemet om skatteförmåner från 2017, med hänsyn till de skadliga bestämmelser om skatteförmåner som ska upphävas. |
| --- | --- | --- |

2.1

Hållbar socioekonomisk utveckling för alla

De politiska framstegen kommer bara att kunna upprätthållas om de åtföljs av lika omfattande ekonomiska framsteg. Med hänsyn till Tunisiens sårbara socioekonomiska situation, med hög ungdomsarbetslöshet (framför allt för ungdomar med högskoleexamen) och stora regionala och sociala skillnader, kommer ett viktigt mål att vara att bidra till att lyfta Tunisiens ekonomi, stärka dess konkurrenskraft och öka diversifieringen. Den behöver också bli mer inkluderande och hållbar när det gäller att iaktta internationella åtaganden i fråga om miljö och klimatförändring. EU kommer att fortsätta att ge stöd till denna utveckling och uppmuntra strukturreformer.

Åtgärderna inom området för socioekonomisk utveckling ska framför allt inriktas på följande åtaganden:

—

Förbättra näringslivsklimatet och stötta utvecklingen av den privata sektorn och privata investeringar, bl.a. genom att i) förenkla och införa lättnader i de administrativa förfaranden som företag måste följa, ii) förbättra tillgången till finansiering, och iii) stimulera offentliga och privata investeringar – framför allt genom att tillämpa lagen om investeringar från 2016 och lagen om omarbetning av systemet om skatteförmåner från 2017, med hänsyn till de skadliga bestämmelser om skatteförmåner som ska upphävas.

| — | Tonvikten kommer också att ligga på att aktivt främja entreprenörskap och utveckla små och medelstora företag/mikroföretag. |
| --- | --- |

—

Tonvikten kommer också att ligga på att aktivt främja entreprenörskap och utveckla små och medelstora företag/mikroföretag.

| — | Definiera och genomföra sektorsstrategier som saknas, t.ex. inom turism. |
| --- | --- |

—

Definiera och genomföra sektorsstrategier som saknas, t.ex. inom turism.

| — | Förbättra miljöskyddet och förvaltningen av naturresurser (bland annat vatten), bland annat genom att genomföra den nationella strategin för en grön ekonomi och Tunisiens internationella åtaganden i fråga om klimatförändring (fastställt nationellt bidrag), blå ekonomi och fiskeresurser. |
| --- | --- |

—

Förbättra miljöskyddet och förvaltningen av naturresurser (bland annat vatten), bland annat genom att genomföra den nationella strategin för en grön ekonomi och Tunisiens internationella åtaganden i fråga om klimatförändring (fastställt nationellt bidrag), blå ekonomi och fiskeresurser.

| — | Förbättra konkurrenskraften i traditionella sektorer och viktiga industri- och jordbrukssektorer – bland annat tack vare stödet till innovation och ökad användning av informations- och kommunikationsteknik och genom att säkerställa en hållbar förvaltning av resurser – och diversifiering av exportmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Förbättra konkurrenskraften i traditionella sektorer och viktiga industri- och jordbrukssektorer – bland annat tack vare stödet till innovation och ökad användning av informations- och kommunikationsteknik och genom att säkerställa en hållbar förvaltning av resurser – och diversifiering av exportmarknaderna.

| — | Utveckla energisektorn, bland annat genom kraftledningar mellan EU och Tunisien, och främja förnybar energi och energieffektivitet. |
| --- | --- |

—

Utveckla energisektorn, bland annat genom kraftledningar mellan EU och Tunisien, och främja förnybar energi och energieffektivitet.

| — | Utveckla ett tryggt, säkert, hållbart och effektivt transportsystem genom harmoniserade transportnormer och ett integrerat multimodalt nät för att underlätta förbindelserna syd–syd och nord–syd. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett tryggt, säkert, hållbart och effektivt transportsystem genom harmoniserade transportnormer och ett integrerat multimodalt nät för att underlätta förbindelserna syd–syd och nord–syd.

| — | Konsolidera förvaltningssystemet för de offentliga finanserna genom att anta och genomföra en ny budgetlag, reformera revisionssystemet för offentliga räkenskaper och förbättra styrningen av offentliga företag. Att genomföra skattereformen (förenkling av skattesystemet, rättvis beskattning, decentralisering, modernisering av administrationen, kamp mot skatteflykt och genomförande av relevanta internationella åtaganden) utgör ett avgörande steg på vägen mot en mer inkluderande utveckling av landet. Stöd till de pågående bankreformerna och den nationella strategin för nationell inkludering 2017–2021 om tillgång till, användning av och kvalitet i tjänster, är också viktiga. |
| --- | --- |

—

Konsolidera förvaltningssystemet för de offentliga finanserna genom att anta och genomföra en ny budgetlag, reformera revisionssystemet för offentliga räkenskaper och förbättra styrningen av offentliga företag. Att genomföra skattereformen (förenkling av skattesystemet, rättvis beskattning, decentralisering, modernisering av administrationen, kamp mot skatteflykt och genomförande av relevanta internationella åtaganden) utgör ett avgörande steg på vägen mot en mer inkluderande utveckling av landet. Stöd till de pågående bankreformerna och den nationella strategin för nationell inkludering 2017–2021 om tillgång till, användning av och kvalitet i tjänster, är också viktiga.

| — | Genomföra decentraliseringsprocessen för att utveckla offentliga tjänster och social infrastruktur (bland annat inom utbildning, kultur, hälsa, vatten och sanitet) som tillgodoser lokalsamhällenas behov. Skynda på utvecklingsprocessen i inlandsregionerna – ett gemensamt åtagande från de två parterna för att gradvis minska de socioekonomiska skillnaderna. |
| --- | --- |

—

Genomföra decentraliseringsprocessen för att utveckla offentliga tjänster och social infrastruktur (bland annat inom utbildning, kultur, hälsa, vatten och sanitet) som tillgodoser lokalsamhällenas behov. Skynda på utvecklingsprocessen i inlandsregionerna – ett gemensamt åtagande från de två parterna för att gradvis minska de socioekonomiska skillnaderna.

För att främja den sociala utvecklingen åtar de båda parterna sig att fortsätta att främja

| — | sysselsättning, framför allt genom reformer för rättvis tillgång till utbildning och fortbildning av hög kvalitet som är anpassad efter arbetsmarknadens behov inom ramen för en aktiv politik för integrering på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

sysselsättning, framför allt genom reformer för rättvis tillgång till utbildning och fortbildning av hög kvalitet som är anpassad efter arbetsmarknadens behov inom ramen för en aktiv politik för integrering på arbetsmarknaden,

| — | en integrerad och kraftfull tunisisk politik för social integration och ett effektivt socialt skydd, bland annat genom att stärka de berörda offentliga organisationernas kapacitet, till stöd för Tunisiens näringslivsreformer i fråga om social sammanhållning, genomförandet av artikel 67 i associeringsavtalet EU–Tunisien om samordning av de sociala trygghetssystemen och säkerställandet av tillämpningen av principen om lika behandling i socialpolitisk lagstiftning, och |
| --- | --- |

—

en integrerad och kraftfull tunisisk politik för social integration och ett effektivt socialt skydd, bland annat genom att stärka de berörda offentliga organisationernas kapacitet, till stöd för Tunisiens näringslivsreformer i fråga om social sammanhållning, genomförandet av artikel 67 i associeringsavtalet EU–Tunisien om samordning av de sociala trygghetssystemen och säkerställandet av tillämpningen av principen om lika behandling i socialpolitisk lagstiftning, och

| — | en inkluderande social dialog för att stärka förmågan att minska den socioekonomiska ojämlikheten, minska de sociala spänningarna och främja verklig arbetsfred – och därmed på samma gång göra landet mer attraktivt för utländska investerare. |
| --- | --- |

—

en inkluderande social dialog för att stärka förmågan att minska den socioekonomiska ojämlikheten, minska de sociala spänningarna och främja verklig arbetsfred – och därmed på samma gång göra landet mer attraktivt för utländska investerare.

De båda parterna är fast beslutna att fortsätta förhandlingarna om ett djupgående och omfattande frihandelsavtal och har kommit överens om en konkret handlingsplan för 2018 som gör det möjligt att göra framsteg när det gäller att öka takten på förhandlingarna i syfte att slutföra dem så snart som möjligt. EU och Tunisien kommer att fortsätta att arbeta för att främja moderniseringen av den tunisiska ekonomin till gagn för alla, däribland de mest eftersatta regionerna och samhällena, och att sätta fart på skapandet av sysselsättning, framför allt för ungdomar. Parterna åtar sig att öka Tunisiens ekonomiska integration i såväl den europeiska marknaden som i Maghrebområdet.

För att ge innovation och forskning en starkare ställning i den ekonomiska, sociala och regionala utvecklingen kommer EU och Tunisien att arbeta för att integrera Tunisien i det europeiska forskningsområdet, framför allt genom att främja högre utbildning, stärka samhällsstyrningen och mekanismerna för att ta vara på offentlig forskning samt överföra teknik mellan den akademiska världen och industrin.

| 2.2 | Demokrati, goda styrelseformer och mänskliga rättigheter
  EU och Tunisien kommer att fortsätta att lägga särskild vikt vid den demokratiska reformprocessen och vid främjandet av goda styrelseformer och rättsstatsprincipen, vid respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och vid stärkandet av det civila samhällets roll och delaktighet. Parterna kommer att fortsätta att främja processen med politiska reformer genom att tillämpa konstitutionen i praktiken och uppfylla Tunisiens internationella åtaganden.
  Prioriteringarna i fråga om goda styrelseformer och respekten för rättsstatsprincipen handlar framför allt om att






  — | stärka parlamentet och att inrätta och genomföra oberoende instanser, |
| --- | --- | --- |

2.2

Demokrati, goda styrelseformer och mänskliga rättigheter

EU och Tunisien kommer att fortsätta att lägga särskild vikt vid den demokratiska reformprocessen och vid främjandet av goda styrelseformer och rättsstatsprincipen, vid respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och vid stärkandet av det civila samhällets roll och delaktighet. Parterna kommer att fortsätta att främja processen med politiska reformer genom att tillämpa konstitutionen i praktiken och uppfylla Tunisiens internationella åtaganden.

Prioriteringarna i fråga om goda styrelseformer och respekten för rättsstatsprincipen handlar framför allt om att

—

stärka parlamentet och att inrätta och genomföra oberoende instanser,

| — | inrätta en författningsdomstol, |
| --- | --- |

—

inrätta en författningsdomstol,

| — | befästa en demokratisk, transparent och oberoende valprocess, |
| --- | --- |

—

befästa en demokratisk, transparent och oberoende valprocess,

| — | bekämpa korruption och bedrägerier, bland annat genom stöd till det nationella organet för korruptionsbekämpning, |
| --- | --- |

—

bekämpa korruption och bedrägerier, bland annat genom stöd till det nationella organet för korruptionsbekämpning,

| — | reformera rättsväsendet, bland annat genom en tillnärmning till internationella normer, däribland Europarådets, |
| --- | --- |

—

reformera rättsväsendet, bland annat genom en tillnärmning till internationella normer, däribland Europarådets,

| — | genomföra en strategi för att reformera och modernisera den offentliga förvaltningen, bland annat genom att förbättra tillhandahållandet av tjänster på central och lokal nivå, införa en evidensbaserad beslutsprocess, förenkla de administrativa förfarandena och utveckla den digitala förvaltningen, |
| --- | --- |

—

genomföra en strategi för att reformera och modernisera den offentliga förvaltningen, bland annat genom att förbättra tillhandahållandet av tjänster på central och lokal nivå, införa en evidensbaserad beslutsprocess, förenkla de administrativa förfarandena och utveckla den digitala förvaltningen,

| — | stödja decentraliseringsprocessen, bland annat genom att förstärka de lokala förvaltningarnas kapacitet och budget, framför allt i samband med kommunalvalen i maj 2018, förstärka civilsamhällets organisationer, deras roll och deras bidrag till beslutsprocessen, samt stärka medborgarnas, och framför allt ungdomars, delaktighet i det politiska livet och beslutsprocessen. |
| --- | --- |

—

stödja decentraliseringsprocessen, bland annat genom att förstärka de lokala förvaltningarnas kapacitet och budget, framför allt i samband med kommunalvalen i maj 2018, förstärka civilsamhällets organisationer, deras roll och deras bidrag till beslutsprocessen, samt stärka medborgarnas, och framför allt ungdomars, delaktighet i det politiska livet och beslutsprocessen.

När det gäller det prioriterade åtagandet om att respektera och främja de mänskliga rättigheterna, kommer detta att omfatta

| — | slutförande av processen med att anpassa lagstiftningen till konstitutionen och de internationella normerna, samarbete med Tunisien i multilaterala sammanhang och genomförande av de åtaganden som har gjorts inom ramen för den övergripande regelbundna granskningen, |
| --- | --- |

—

slutförande av processen med att anpassa lagstiftningen till konstitutionen och de internationella normerna, samarbete med Tunisien i multilaterala sammanhang och genomförande av de åtaganden som har gjorts inom ramen för den övergripande regelbundna granskningen,

| — | stöd till åtgärder i kampen mot alla former av diskriminering, mot tortyr (inbegripet uppfyllande av åtagandena inom ramen för kommittén mot tortyr) och för att skydda och främja minoriteters, kvinnors, barns och migranters rättigheter, |
| --- | --- |

—

stöd till åtgärder i kampen mot alla former av diskriminering, mot tortyr (inbegripet uppfyllande av åtagandena inom ramen för kommittén mot tortyr) och för att skydda och främja minoriteters, kvinnors, barns och migranters rättigheter,

| — | stöd till Tunisiens banbrytande insatser för att bekämpa våld mot kvinnor, garantera fullständig jämställdhet mellan kvinnor och män och främja kvinnornas roll inom alla områden, särskilt ekonomi och politik, |
| --- | --- |

—

stöd till Tunisiens banbrytande insatser för att bekämpa våld mot kvinnor, garantera fullständig jämställdhet mellan kvinnor och män och främja kvinnornas roll inom alla områden, särskilt ekonomi och politik,

| — | skydd för yttrandefrihet och organisationsfrihet, |
| --- | --- |

—

skydd för yttrandefrihet och organisationsfrihet,

| — | rätt till skydd av personuppgifter, och |
| --- | --- |

—

rätt till skydd av personuppgifter, och

| — | respekt för de mänskliga rättigheterna inom säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

—

respekt för de mänskliga rättigheterna inom säkerhetsområdet.

| 2.3 | Närmare kontakter mellan folken, mobilitet och migration
  Att skapa närmare kontakter mellan de tunisiska och europeiska samhällena är en grundläggande pelare för det privilegierade partnerskapet och detta ska ske genom ett utökat utbyte mellan folken, samhällena och kulturerna. Denna mobilitetsdimension är särskilt viktig för genomförandet av partnerskapet för ungdomar. Ett effektivt genomförande av Tunisiens associering till Horisont 2020 och deltagande i Kreativa Europa och Erasmus+ kommer att vara hörnstenar i detta arbete.
  En gemensam förvaltning av migrationen är en politisk prioritering för både Tunisien och EU. De båda parterna åtar sig att intensifiera samtalen och samarbetet, framför allt genom att genomföra partnerskapet för mobilitet, stärka kampen mot grundorsakerna till den irreguljära migrationen och skapa en europeisk beredskap för att stödja införandet av ett asylsystem i Tunisien. Samarbetet, som även ska avspegla den regionala dimensionen av dessa problem, kommer att omfatta






  — | genomförande av den nationella tunisiska strategin på området för migration, som även ska omfatta asyl och internationellt skydd, inbegripet införandet av en lämplig rättslig ram, |
| --- | --- | --- |

2.3

Närmare kontakter mellan folken, mobilitet och migration

Att skapa närmare kontakter mellan de tunisiska och europeiska samhällena är en grundläggande pelare för det privilegierade partnerskapet och detta ska ske genom ett utökat utbyte mellan folken, samhällena och kulturerna. Denna mobilitetsdimension är särskilt viktig för genomförandet av partnerskapet för ungdomar. Ett effektivt genomförande av Tunisiens associering till Horisont 2020 och deltagande i Kreativa Europa och Erasmus+ kommer att vara hörnstenar i detta arbete.

En gemensam förvaltning av migrationen är en politisk prioritering för både Tunisien och EU. De båda parterna åtar sig att intensifiera samtalen och samarbetet, framför allt genom att genomföra partnerskapet för mobilitet, stärka kampen mot grundorsakerna till den irreguljära migrationen och skapa en europeisk beredskap för att stödja införandet av ett asylsystem i Tunisien. Samarbetet, som även ska avspegla den regionala dimensionen av dessa problem, kommer att omfatta

—

genomförande av den nationella tunisiska strategin på området för migration, som även ska omfatta asyl och internationellt skydd, inbegripet införandet av en lämplig rättslig ram,

| — | slutförande av förhandlingarna om återtagandeavtal och förenklade viseringsförfaranden, |
| --- | --- |

—

slutförande av förhandlingarna om återtagandeavtal och förenklade viseringsförfaranden,

| — | god styrning av den lagliga migrationen, genom bättre samordning mellan EU-medlemsstaterna med respekt för deras befogenheter, bland annat genom att införa pilotsystem för mobilitet och genom bättre integrering av migranter i mottagarländerna, |
| --- | --- |

—

god styrning av den lagliga migrationen, genom bättre samordning mellan EU-medlemsstaterna med respekt för deras befogenheter, bland annat genom att införa pilotsystem för mobilitet och genom bättre integrering av migranter i mottagarländerna,

| — | stöd för att mobilisera tunisier i utlandet för investeringar i innovativa sektorer i Tunisien, |
| --- | --- |

—

stöd för att mobilisera tunisier i utlandet för investeringar i innovativa sektorer i Tunisien,

| — | stöd för att förhindra irreguljär migration, framför allt genom att ta bättre hänsyn till migrationsfrågor i utvecklingsstrategierna; detta sker även genom förstärkt gränsförvaltningen och genom informationskampanjer om riskerna med irreguljär migration, |
| --- | --- |

—

stöd för att förhindra irreguljär migration, framför allt genom att ta bättre hänsyn till migrationsfrågor i utvecklingsstrategierna; detta sker även genom förstärkt gränsförvaltningen och genom informationskampanjer om riskerna med irreguljär migration,

| — | stöd till förebyggande åtgärder och kamp mot människosmuggling och människohandel, bland annat genom att kartlägga och bekämpa kriminella nät, och |
| --- | --- |

—

stöd till förebyggande åtgärder och kamp mot människosmuggling och människohandel, bland annat genom att kartlägga och bekämpa kriminella nät, och

| — | förstärkning av samarbetet i fråga om återvändande och återtagande, bl.a. genom stöd till hållbar integration av återvändande tunisier. |
| --- | --- |

—

förstärkning av samarbetet i fråga om återvändande och återtagande, bl.a. genom stöd till hållbar integration av återvändande tunisier.

| 2.4 | Säkerhet och kampen mot terrorism
  EU och Tunisien står inför gemensamma säkerhetsutmaningar som kräver samordnade insatser från båda parter och som måste genomföras med beaktande av de gemensamma värdena demokrati och mänskliga rättigheter.
  Tunisien har för avsikt att genomföra sin globala och sektorsövergripande kamp mot terrorism och våldsbejakande extremism. Bland de prioriterade samarbetsområdena återfinns






  — | genomförande av den nationella strategin för kamp mot terrorism, bland annat genom att stärka och modernisera lagstiftningen och de säkerhets- och rättsvårdande institutionerna, med respekt för de demokratiska värden som är fastställda i konstitutionen, |
| --- | --- | --- |

2.4

Säkerhet och kampen mot terrorism

EU och Tunisien står inför gemensamma säkerhetsutmaningar som kräver samordnade insatser från båda parter och som måste genomföras med beaktande av de gemensamma värdena demokrati och mänskliga rättigheter.

Tunisien har för avsikt att genomföra sin globala och sektorsövergripande kamp mot terrorism och våldsbejakande extremism. Bland de prioriterade samarbetsområdena återfinns

—

genomförande av den nationella strategin för kamp mot terrorism, bland annat genom att stärka och modernisera lagstiftningen och de säkerhets- och rättsvårdande institutionerna, med respekt för de demokratiska värden som är fastställda i konstitutionen,

| — | snabbare genomförande av stödprogrammet för reform och för modernisering av säkerhetssektorn, inklusive säkerhetsstyrkornas skyldigheter, och en fördjupning av samarbetet med utgångspunkt i de framsteg som redan har gjorts, |
| --- | --- |

—

snabbare genomförande av stödprogrammet för reform och för modernisering av säkerhetssektorn, inklusive säkerhetsstyrkornas skyldigheter, och en fördjupning av samarbetet med utgångspunkt i de framsteg som redan har gjorts,

| — | kamp mot penningtvätt och finansiering av organiserad brottslighet och terrorism, bland annat genom att genomföra den åtgärdsplan som har beslutats tillsammans med arbetsgruppen för finansiella åtgärder, |
| --- | --- |

—

kamp mot penningtvätt och finansiering av organiserad brottslighet och terrorism, bland annat genom att genomföra den åtgärdsplan som har beslutats tillsammans med arbetsgruppen för finansiella åtgärder,

| — | utveckling av en heltäckande politik för att förebygga radikalisering, |
| --- | --- |

—

utveckling av en heltäckande politik för att förebygga radikalisering,

| — | återvändande av utländska stridande, |
| --- | --- |

—

återvändande av utländska stridande,

| — | utveckling av en politik för att stödja och skydda offer för terrorism, |
| --- | --- |

—

utveckling av en politik för att stödja och skydda offer för terrorism,

| — | kamp mot organiserad brottslighet, särskilt vapen- och narkotikahandel, |
| --- | --- |

—

kamp mot organiserad brottslighet, särskilt vapen- och narkotikahandel,

| — | stöd till genomförande av den nationella strategin för gränssäkerhet, |
| --- | --- |

—

stöd till genomförande av den nationella strategin för gränssäkerhet,

| — | förstärkning av samarbetet med Europeiska unionens behöriga byråer, och |
| --- | --- |

—

förstärkning av samarbetet med Europeiska unionens behöriga byråer, och

| — | samarbete för hantering och förebyggande av katastrofrisker. |
| --- | --- |

—

samarbete för hantering och förebyggande av katastrofrisker.

Europeiska unionen kommer också att fortsätta att delta fullt ut i G7 + 6-gruppen, som säkerställer samordningen mellan Tunisiens viktigaste partner.

Dessutom kan andra områden som rör säkerhet/försvar utvecklas inom ramen för partnerskapet.

3.   Vägen framåt för att konsolidera det privilegierade partnerskapet EU–Tunisien

Den vikt som de båda parterna lägger vid sina förbindelser kommer även fortsättningsvis att återspeglas i intensiva politiska kontakter och regelbundna besök inom ramen för en mer omfattande politisk dialog med inriktning på en rad, bland annat regionala och globala, frågor av gemensamt intresse. Den regionala dimensionen i dessa diskussioner bör förstärkas. Härvid påminner parterna om betydelsen för Medelhavsområdet av deras samarbete inom ramen för unionen. Utöver de befintliga dialogerna ska de båda parterna arbeta för att det ska hållas högnivåmöten mellan EU och Tunisien och att tunisiska ministrar ska delta i vissa informella tematiska sammanträden med medlemmarna i Europeiska unionens råd. De båda parterna uppmuntrar det parlamentariska samarbetet mellan Europaparlamentet och det tunisiska parlamentet (representantförsamlingen).

De organ som inrättats enligt associeringsavtalet (associeringsrådet, associeringskommittén och underkommittéerna) kommer även fortsättningsvis att vara viktiga för att vägleda genomförandet av partnerskapet. EU och Tunisien åtar sig att öka effektiviteten och mervärdet i deras arbete och att så långt det är möjligt organisera dem efter de stora prioriterade temaområdena, i enlighet med de strategiska prioriteringarna.

För att konkretisera de prioriteringar som anges ovan föreslår Tunisien en färdplan i samarbete med EU. Det offentliga dokumentet omfattar de åtgärder som är mest brådskande (lagstiftningsåtgärder, strategiska åtgärder eller operativa åtgärder) för att stimulera landets socioekonomiska utveckling. Färdplanen ska vara flexibel och operativ och den ska följas upp varje halvår.

Inom ramen för det gemensamma meddelandet åtar sig EU att stärka sitt ekonomiska bistånd till Tunisien avsevärt via grannskapsinstrumentet. EU och Tunisien kommer att sträva efter att utnyttja de befintliga ekonomiska möjligheterna maximalt, bland annat genom nya instrument, däribland EU:s plan för externa investeringar, genom att ta vara på komplementariteten och hävstångseffekten mellan EU:s subventioner och de lån som har beviljats av finansiella institut. De båda parterna åtar sig att förstärka synergierna mellan de politiska och sektorsbaserade dialogerna och genomförandet av det finansiella samarbetet. De kommer också att sträva efter att förstärka mekanismerna för samordning och dialog med de finansiella partnerna och internationella finansiärerna under den tunisiska partens ansvar, såväl i fråga om att fastställa prioriteringar som att genomföra dem.

Slutligen åtar sig de båda parterna att öka synligheten hos den strategiska relationen EU–Tunisien och att bättre framhålla fördelarna med samarbetet för invånarna på båda sidor om Medelhavet.

---

(1)  I planen förordas en ny utvecklingsmodell för en hållbar utveckling för alla. Den ska struktureras runt fem prioriterade områden: i) god samhällsstyrning, reform av förvaltningen och kamp mot korruption, ii) övergång från en lågkostnadsekonomi till ett ekonomiskt nav, iii) mänsklig utveckling och social integrering, iv) förverkligande av regionernas ambitioner, och v) grön ekonomi, vilket är en förutsättning för hållbar utveckling.

(2)  Detta meddelande från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen till Europaparlamentet och rådet (JOIN(2016) 47 final, 29.9.2016) baseras på fem insatsområden: i) främja god samhällsstyrning och reform av den offentliga förvaltningen, ii) främja ett levande civilt samhälle, iii) investera i framtiden – skapa nya arbetstillfällen och främja hållbar socioekonomisk utveckling, iv) åtgärda skillnader i samhället, v) stöd i arbetet med att åtgärda säkerhetsproblem, vi) gemensamma insatser för bättre hantering av migration och rörlighet.

---

| 10.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/13

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/1926

av den 19 november 2018

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i FN:s ekonomiska kommission för Europas expertgrupp för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) (1) trädde i kraft den 5 januari 1976. |
| --- | --- |

(1)

Den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) (1) trädde i kraft den 5 januari 1976.

| (2) | En expertgrupp för AETR har inrättats av FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) inom ramen för AETR. Den gruppen är ett organ som har befogenhet att utarbeta och lägga fram förslag om ändring av AETR till Uneces arbetsgrupp för vägtransporter. |
| --- | --- |

(2)

En expertgrupp för AETR har inrättats av FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) inom ramen för AETR. Den gruppen är ett organ som har befogenhet att utarbeta och lägga fram förslag om ändring av AETR till Uneces arbetsgrupp för vägtransporter.

| (3) | Expertgruppen för AETR diskuterar för närvarande ändringar av AETR, på grundval av ett unionsförslag som följer på en ståndpunkt på unionens vägnar som antogs genom rådets beslut (EU) 2016/1877 (2). En ytterligare ändring av AETR förefaller nödvändig för att säkerställa att avtalsslutande parter i AETR utanför EU kan delta i utbyte av uppgifter på förarkort baserat på harmoniserade standarder för säkerhet och dataskydd. |
| --- | --- |

(3)

Expertgruppen för AETR diskuterar för närvarande ändringar av AETR, på grundval av ett unionsförslag som följer på en ståndpunkt på unionens vägnar som antogs genom rådets beslut (EU) 2016/1877 (2). En ytterligare ändring av AETR förefaller nödvändig för att säkerställa att avtalsslutande parter i AETR utanför EU kan delta i utbyte av uppgifter på förarkort baserat på harmoniserade standarder för säkerhet och dataskydd.

| (4) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 (3) föreskrivs att medlemsstaterna ska sammankoppla sina elektroniska nationella register över förarkort genom att använda meddelandesystemet TACHOnet (Telematics Network for the Exchange of Information Concerning the Issuing of Tachograph Cards) eller, om ett kompatibelt system används, säkerställa att elektroniskt datautbyte med alla andra medlemsstater är möjligt genom meddelandesystemet TACHOnet. TACHOnet är en plattform för utbyte av information om förarkort mellan medlemsstaterna, för att säkerställa att förare inte innehar mer än ett förarkort. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 (3) föreskrivs att medlemsstaterna ska sammankoppla sina elektroniska nationella register över förarkort genom att använda meddelandesystemet TACHOnet (Telematics Network for the Exchange of Information Concerning the Issuing of Tachograph Cards) eller, om ett kompatibelt system används, säkerställa att elektroniskt datautbyte med alla andra medlemsstater är möjligt genom meddelandesystemet TACHOnet. TACHOnet är en plattform för utbyte av information om förarkort mellan medlemsstaterna, för att säkerställa att förare inte innehar mer än ett förarkort.

| (5) | För att uppnå alleuropeisk harmonisering när det gäller elektroniskt utbyte av information om förarkort är det nödvändigt att TACHOnet används som enda plattform av alla avtalsslutande parter i AETR. |
| --- | --- |

(5)

För att uppnå alleuropeisk harmonisering när det gäller elektroniskt utbyte av information om förarkort är det nödvändigt att TACHOnet används som enda plattform av alla avtalsslutande parter i AETR.

| (6) | Anslutningen till meddelandesystemet TACHOnet sker i dag antingen direkt genom en transeuropeisk telematiktjänst för myndigheter (Testa) eller indirekt genom en medlemsstat som redan är ansluten till Testa. Eftersom Testa är en tjänst som är begränsad till medlemsstaterna och unionens institutioner, kan avtalsslutande parter i AETR utanför EU endast ansluta sig till TACHOnet indirekt. |
| --- | --- |

(6)

Anslutningen till meddelandesystemet TACHOnet sker i dag antingen direkt genom en transeuropeisk telematiktjänst för myndigheter (Testa) eller indirekt genom en medlemsstat som redan är ansluten till Testa. Eftersom Testa är en tjänst som är begränsad till medlemsstaterna och unionens institutioner, kan avtalsslutande parter i AETR utanför EU endast ansluta sig till TACHOnet indirekt.

| (7) | Kommissionen har nyligen utvärderat de indirekta anslutningarna till TACHOnet-systemet och drog slutsatsen att de inte erbjuder samma skyddsnivå som Testa. I synnerhet finns det inte tillräcklig garanti för autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos den information som utbyts genom indirekta anslutningar. De indirekta anslutningarna till TACHOnet bör därför ersättas med en säker anslutning. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har nyligen utvärderat de indirekta anslutningarna till TACHOnet-systemet och drog slutsatsen att de inte erbjuder samma skyddsnivå som Testa. I synnerhet finns det inte tillräcklig garanti för autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos den information som utbyts genom indirekta anslutningar. De indirekta anslutningarna till TACHOnet bör därför ersättas med en säker anslutning.

| (8) | eDelivery är ett nätverk av anslutningsnoder för digital kommunikation som utvecklats av kommissionen där varje deltagare på nationell nivå blir en nod som använder standardiserade transportprotokoll och säkerhetsföreskrifter. eDelivery är ett flexibelt verktyg som kan anpassas till varje specifik tjänst. |
| --- | --- |

(8)

eDelivery är ett nätverk av anslutningsnoder för digital kommunikation som utvecklats av kommissionen där varje deltagare på nationell nivå blir en nod som använder standardiserade transportprotokoll och säkerhetsföreskrifter. eDelivery är ett flexibelt verktyg som kan anpassas till varje specifik tjänst.

| (9) | eDelivery utnyttjar brett tillämpad säkerhetsteknik såsom infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (PKI) för att säkerställa autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos den information som utbyts. Tillgång till TACHOnet för avtalsslutande parter i AETR utanför EU bör beviljas genom eDelivery. |
| --- | --- |

(9)

eDelivery utnyttjar brett tillämpad säkerhetsteknik såsom infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (PKI) för att säkerställa autenticiteten, integriteten och konfidentialiteten hos den information som utbyts. Tillgång till TACHOnet för avtalsslutande parter i AETR utanför EU bör beviljas genom eDelivery.

| (10) | De avtalsslutande parterna i AETR bör följa ett särskilt förfarande för att få det digitala certifikat och tillhörande elektroniska nycklar som ger tillgång till TACHOnet. |
| --- | --- |

(10)

De avtalsslutande parterna i AETR bör följa ett särskilt förfarande för att få det digitala certifikat och tillhörande elektroniska nycklar som ger tillgång till TACHOnet.

| (11) | Anslutning till TACHOnet genom eDelivery innebär att de avtalsslutande parterna i AETR är skyldiga att säkerställa att de elektroniska nycklar och certifikat som ger tillträde till systemet är skyddade och inte kan användas av obehöriga parter. De avtalsslutande parterna i AETR bör också garantera att de nycklar som omfattas av certifikat som har löpt ut inte längre används. |
| --- | --- |

(11)

Anslutning till TACHOnet genom eDelivery innebär att de avtalsslutande parterna i AETR är skyldiga att säkerställa att de elektroniska nycklar och certifikat som ger tillträde till systemet är skyddade och inte kan användas av obehöriga parter. De avtalsslutande parterna i AETR bör också garantera att de nycklar som omfattas av certifikat som har löpt ut inte längre används.

| (12) | Det är nödvändigt att garantera skydd av de personuppgifter som är tillgängliga för parterna via TACHOnet i enlighet med konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter av den 28 januari 1981. |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att garantera skydd av de personuppgifter som är tillgängliga för parterna via TACHOnet i enlighet med konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter av den 28 januari 1981.

| (13) | De nationella myndigheter som är anslutna till TACHOnet är skyldiga att implementera de tekniska lösningar som krävs för att säkerställa att driften av TACHOnet kännetecknas av hög prestanda. Det är kommissionens uppgift att utforma de tester som ska bekräfta att dessa prestanda uppnås och att genomföra dem i samordning med de nationella behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(13)

De nationella myndigheter som är anslutna till TACHOnet är skyldiga att implementera de tekniska lösningar som krävs för att säkerställa att driften av TACHOnet kännetecknas av hög prestanda. Det är kommissionens uppgift att utforma de tester som ska bekräfta att dessa prestanda uppnås och att genomföra dem i samordning med de nationella behöriga myndigheterna.

| (14) | I sin dom av den 31 mars 1971 i mål 22/70 (4) slog Europeiska unionens domstol fast att frågor som rör arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid vägtransporter är ett område som omfattas av unionens externa befogenhet. Denna befogenhet har sedan dess utövats i flera rättsakter som antagits av unionen, inklusive Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014. Eftersom det sakområde som regleras i AETR omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 561/2006 ligger den exklusiva befogenheten att förhandla om och ingå det relevanta avtalet och ändringar av det hos unionen. |
| --- | --- |

(14)

I sin dom av den 31 mars 1971 i mål 22/70 (4) slog Europeiska unionens domstol fast att frågor som rör arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid vägtransporter är ett område som omfattas av unionens externa befogenhet. Denna befogenhet har sedan dess utövats i flera rättsakter som antagits av unionen, inklusive Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014. Eftersom det sakområde som regleras i AETR omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 561/2006 ligger den exklusiva befogenheten att förhandla om och ingå det relevanta avtalet och ändringar av det hos unionen.

| (15) | Om de avtalsslutande parternas förslag godtagits av expertgruppen för AETR, kan de leda till en ändring av AETR, efter det att ett förfarande för revidering av AETR har inletts och slutförts. När förslagen godtagits av expertgruppen för AETR är, i ett andra steg, unionsmedlemsstaterna såsom avtalsslutande parter i AETR skyldiga att samarbeta vid användning av mekanismen för revidering av AETR, i överensstämmelse med kravet på lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, med förbehåll för ett rådsbeslut i enlighet med artikel 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De föreslagna ändringarna av AETR kommer att få verkan först efter det att revideringen av AETR har slutförts. |
| --- | --- |

(15)

Om de avtalsslutande parternas förslag godtagits av expertgruppen för AETR, kan de leda till en ändring av AETR, efter det att ett förfarande för revidering av AETR har inletts och slutförts. När förslagen godtagits av expertgruppen för AETR är, i ett andra steg, unionsmedlemsstaterna såsom avtalsslutande parter i AETR skyldiga att samarbeta vid användning av mekanismen för revidering av AETR, i överensstämmelse med kravet på lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, med förbehåll för ett rådsbeslut i enlighet med artikel 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De föreslagna ändringarna av AETR kommer att få verkan först efter det att revideringen av AETR har slutförts.

| (16) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i expertgruppen för AETR, eftersom ändringen av AETR kommer att vara bindande för unionen. |
| --- | --- |

(16)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i expertgruppen för AETR, eftersom ändringen av AETR kommer att vara bindande för unionen.

| (17) | Eftersom unionen inte är en avtalsslutande part i AETR och dess status inte medger att den översänder de föreslagna ändringarna, bör medlemsstaterna, i unionens intresse, översända de föreslagna ändringarna till expertgruppen för AETR i en anda av lojalt samarbete i syfte att främja uppnåendet av unionens mål. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom unionen inte är en avtalsslutande part i AETR och dess status inte medger att den översänder de föreslagna ändringarna, bör medlemsstaterna, i unionens intresse, översända de föreslagna ändringarna till expertgruppen för AETR i en anda av lojalt samarbete i syfte att främja uppnåendet av unionens mål.

| (18) | Unionens ståndpunkt ska uttryckas gemensamt av dess medlemsstater som är medlemmar i expertgruppen för AETR och i Uneces arbetsgrupp för vägtransporter. |
| --- | --- |

(18)

Unionens ståndpunkt ska uttryckas gemensamt av dess medlemsstater som är medlemmar i expertgruppen för AETR och i Uneces arbetsgrupp för vägtransporter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid expertgruppen för Europa-avtalet om arbete som utförs av fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) ska förespråka de föreslagna ändringarna av AETR vilka anges i det dokument som bifogas detta beslut.

Artikel 2

Den ståndpunkt som avses i artikel 1 ska uttryckas gemensamt av de unionsmedlemsstater som är avtalsslutande parter i AETR.

Formella och mindre ändringar av den ståndpunkt som avses i artikel 1 får överenskommas utan att ståndpunkten behöver ändras.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i Bryssel den 19 november 2018.

På rådets vägnar

E. KÖSTINGER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 95, 8.4.1978, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1877 av den 17 oktober 2016 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i expertgruppen för Förenta nationernas ekonomiska kommission för den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) och i arbetsgruppen för vägtransporter (EUT L 288, 22.10.2016, s. 49).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

3

(4)  ECLI:EU:C:1971:32.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (EUT L 102, 11.4.2006, s. 1).

5

---

BILAGA

NYTT TILLÄGG TILL AETR

Tillägg 4

TACHOnet-specifikationer

1.   Tillämpningsområde och syfte

1.1   I detta tillägg fastställs villkoren för anslutning av avtalsslutandende parter i AETR till TACHOnet via eDelivery.

1.2   Avtalsslutande parter som ansluter sig till TACHOnet via eDelivery ska följa bestämmelserna i detta tillägg.

2.   Definitioner

| a) | avtalsslutande part eller part: en avtalsslutande part i AETR. |
| --- | --- |

a)

avtalsslutande part eller part: en avtalsslutande part i AETR.

| b) | eDelivery: en tjänst som utvecklats av Europeiska kommissionen och som gör det möjligt att överföra uppgifter mellan tredje parter på elektronisk väg och som tillhandahåller bevis avseende de överförda uppgifternas hantering, inklusive bevis för uppgifternas sändning och mottagande, och som skyddar överförda uppgifter mot risken för eventuella otillåtna ändringar. |
| --- | --- |

b)

eDelivery: en tjänst som utvecklats av Europeiska kommissionen och som gör det möjligt att överföra uppgifter mellan tredje parter på elektronisk väg och som tillhandahåller bevis avseende de överförda uppgifternas hantering, inklusive bevis för uppgifternas sändning och mottagande, och som skyddar överförda uppgifter mot risken för eventuella otillåtna ändringar.

| c) | det system för elektroniskt utbyte av information om förarkort, mellan avtalsslutande parter, som avses i artikel 31.2 i förordning (EU) nr 165/2014. |
| --- | --- |

c)

det system för elektroniskt utbyte av information om förarkort, mellan avtalsslutande parter, som avses i artikel 31.2 i förordning (EU) nr 165/2014.

| d) | centralenhet: det informationssystem som möjliggör dirigering av TACHOnet-meddelanden mellan begärande och svarande parter. |
| --- | --- |

d)

centralenhet: det informationssystem som möjliggör dirigering av TACHOnet-meddelanden mellan begärande och svarande parter.

| e) | begärande part: den avtalsslutande part som skickar en TACHOnet-begäran eller en anmälan, vilken därefter dirigeras till rätt svarande part av centralenheten. |
| --- | --- |

e)

begärande part: den avtalsslutande part som skickar en TACHOnet-begäran eller en anmälan, vilken därefter dirigeras till rätt svarande part av centralenheten.

| f) | svarande part: den avtalsslutande part till vilken en TACHOnet-begäran eller en anmälan är riktad. |
| --- | --- |

f)

svarande part: den avtalsslutande part till vilken en TACHOnet-begäran eller en anmälan är riktad.

| g) | kortutfärdande myndighet: den enhet som är bemyndigad av en avtalsslutande part att utfärda och förvalta färdskrivarkort. |
| --- | --- |

g)

kortutfärdande myndighet: den enhet som är bemyndigad av en avtalsslutande part att utfärda och förvalta färdskrivarkort.

3.   Allmänna skyldigheter

3.1   Ingen av de avtalsslutande parterna får ingå avtal om tillgång till TACHOnet på en annan parts vägnar eller på något annat sätt företräda den andra avtalsslutande parten på grundval av detta tillägg. Ingen av de avtalsslutande parterna agerar som den andra avtalsslutande partens underleverantör i de verksamheter som avses i detta tillägg.

3.2   De avtalsslutande parterna ska ge tillgång till sina nationella register över förarkort via TACHOnet på det sätt och med den tjänstenivå som anges i undertillägg 4.6.

3.3   De avtalsslutande parterna ska utan dröjsmål underrätta varandra om de uppmärksammar störningar eller fel inom sina respektive ansvarsområden som kan äventyra den normala driften av TACHOnet.

3.4   Varje part ska utse kontaktpersoner för TACHOnet till AETR-sekretariatet. Varje ändring av kontaktpunkter ska meddelas AETR-sekretariatet skriftligen.

4.   Tester för anslutning till TACHOnet

4.1   En avtalsslutande part ska anslutas till TACHOnet efter framgångsrikt slutförande av anslutnings-, integrations- och prestandatester i enlighet med instruktioner från och under överinseende av Europeiska kommissionen.

4.2   Om de preliminära testerna misslyckas får Europeiska kommissionen tillfälligt avbryta testfasen. Testerna ska återupptas så snart den avtalsslutande parten har meddelat Europeiska kommissionen att den antagit de tekniska förbättringar på nationell nivå som är nödvändiga för att de preliminära testerna ska kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt.

4.3   Den maximala varaktigheten för de preliminära testerna ska vara sex månader.

5.   Förtroendearkitektur

5.1   TACHOnet-meddelandenas konfidentialitet, integritet och oavvislighet ska säkerställas genom förtroendearkitekturen i TACHOnet.

5.2   Förtroendearkitekturen i TACHOnet ska baseras på en PKI-tjänst (Public Key Infrastructure) som inrättats av Europeiska kommissionen, och kraven för denna tjänst fastställs i undertilläggen 4.8 och 4.9.

5.3   Följande enheter ska medverka i förtroendearkitekturen i TACHOnet:

| a) | Certifieringsmyndighet, med ansvar för genereringen av de digitala certifikat som ska levereras av registreringsmyndigheten till de avtalsslutande parternas nationella myndigheter (via betrodda kurirer som de utser), samt för inrättandet av den tekniska infrastrukturen för utfärdande, återkallande och förnyelse av digitala certifikat. |
| --- | --- |

a)

Certifieringsmyndighet, med ansvar för genereringen av de digitala certifikat som ska levereras av registreringsmyndigheten till de avtalsslutande parternas nationella myndigheter (via betrodda kurirer som de utser), samt för inrättandet av den tekniska infrastrukturen för utfärdande, återkallande och förnyelse av digitala certifikat.

| b) | Domänägare, med ansvar för driften av den centralenhet som avses i undertillägg 4.1 och för valideringen och samordningen av förtroendearkitekturen i TACHOnet. |
| --- | --- |

b)

Domänägare, med ansvar för driften av den centralenhet som avses i undertillägg 4.1 och för valideringen och samordningen av förtroendearkitekturen i TACHOnet.

| c) | Registreringsmyndighet, med ansvar för registrering och godkännande av begäran om utfärdande, återkallande och förnyelse av digitala certifikat, och för kontrollen av de betrodda kurirernas identitet. |
| --- | --- |

c)

Registreringsmyndighet, med ansvar för registrering och godkännande av begäran om utfärdande, återkallande och förnyelse av digitala certifikat, och för kontrollen av de betrodda kurirernas identitet.

| d) | Betrodd kurir, som är den person som utsetts av de nationella myndigheterna, med ansvar för att överlämna den öppna nyckeln till registreringsmyndigheten och för att ta emot motsvarande certifikat som genererats av certifieringsmyndigheten. |
| --- | --- |

d)

Betrodd kurir, som är den person som utsetts av de nationella myndigheterna, med ansvar för att överlämna den öppna nyckeln till registreringsmyndigheten och för att ta emot motsvarande certifikat som genererats av certifieringsmyndigheten.

| e) | Nationell myndighet från den avtalsslutande parten, som ska






  i) | generera de privata nycklarna och motsvarande öppna nycklar som ska ingå i de certifikat som ska genereras av certifieringsmyndigheten, |
| --- | --- | --- |

e)

Nationell myndighet från den avtalsslutande parten, som ska

i)

generera de privata nycklarna och motsvarande öppna nycklar som ska ingå i de certifikat som ska genereras av certifieringsmyndigheten,

| ii) | begära de digitala certifikaten från certifieringsmyndigheten, |
| --- | --- |

ii)

begära de digitala certifikaten från certifieringsmyndigheten,

| iii) | utse den betrodda kuriren. |
| --- | --- |

iii)

utse den betrodda kuriren.

5.4   Certifieringsmyndigheten och registreringsmyndigheten ska utses av Europeiska kommissionen.

5.5   En avtalsslutande part som ansluter sig till TACHOnet måste begära att ett digitalt certifikat utfärdas i enlighet med undertillägg 4.9 för att parten ska kunna signera och kryptera ett TACHOnet-meddelande.

5.6   Ett certifikat får återkallas i enlighet med undertillägg 4.9.

6.   Dataskydd och konfidentialitet

6.1   Parterna ska i enlighet med nationella och internationella dataskyddslagar, och i synnerhet med konventionen om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, vidta alla tekniska och organisatoriska åtgärder som är nödvändiga för att garantera säkerheten för TACHOnet-data och förhindra ändring eller förlust av, eller obehörig behandling av eller tillgång till, sådana data (i synnerhet meddelandenas autenticitet, datasekretess, spårbarhet, integritet, tillgänglighet och oavvislighet samt säkerhet).

6.2   Varje part ska skydda sina egna nationella system mot olaglig användning, skadlig kod, virus, datorintrång, överträdelser och olaglig manipulering av data och andra jämförbara åtgärder som vidtas av tredje part. Parterna samtycker till att göra kommersiellt rimliga ansträngningar för att undvika överföring av virus, tidsinställda bomber, maskar eller liknande företeelser eller andra programmeringsrutiner som kan störa den andra partens datorsystem.

7.   Kostnader

7.1   De avtalsslutande parterna ska stå för sina egna utvecklings- och driftskostnader för egna datasystem och förfaranden i den utsträckning som krävs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt detta tillägg.

7.2   De tjänster som anges i undertillägg 4.1, vilka tillhandahålls av centralenheten, är kostnadsfria.

8.   Underentreprenad

8.1   Parterna får lägga ut alla tjänster, som de ansvarar för enligt detta tillägg, på underleverantörer.

8.2   Sådan underentreprenad befriar inte parten från ansvaret enligt detta tillägg, inklusive ansvaret för lämplig tjänstenivå i enlighet med undertillägg 4.6.

Undertillägg 4.1

Allmänna aspekter av TACHOnet

1.   Allmän beskrivning

TACHOnet är ett elektroniskt system för utbyte av information om förarkort mellan avtalsslutandende parter i AETR. TACHOnet dirigerar begäran om information från de begärande parterna till de svarande parterna, och svaren från de sistnämnda till de förstnämnda. Avtalsslutande parter som är en del av TACHOnet måste ansluta sina nationella register över förarkort till systemet.

2.   Arkitektur

Meddelandesystemet TACHOnet ska bestå av följande delar:

| 2.1 | En centralenhet som ska kunna ta emot en begäran från den begärande parten, och validera och behandla den genom att vidarebefordra den till de svarande parterna. Centralenheten ska vänta på svar från varje svarande part, konsolidera samtliga svar och vidarebefordra det konsoliderade svaret till den begärande parten. |
| --- | --- |

2.1

En centralenhet som ska kunna ta emot en begäran från den begärande parten, och validera och behandla den genom att vidarebefordra den till de svarande parterna. Centralenheten ska vänta på svar från varje svarande part, konsolidera samtliga svar och vidarebefordra det konsoliderade svaret till den begärande parten.

| 2.2 | Parternas nationella system, som ska vara utrustade med ett gränssnitt som både kan sända begäran till centralenheten och ta emot motsvarande svar. Nationella system får använda egen eller kommersiell programvara för att sända och ta emot meddelanden från centralenheten. |
| --- | --- |

2.2

Parternas nationella system, som ska vara utrustade med ett gränssnitt som både kan sända begäran till centralenheten och ta emot motsvarande svar. Nationella system får använda egen eller kommersiell programvara för att sända och ta emot meddelanden från centralenheten.

Image 1

3.   Förvaltning

3.1   Centralenheten ska förvaltas av Europeiska kommissionen, som ska ansvara för teknisk drift och underhåll av centralenheten.

3.2   Centralenheten får inte lagra data under en längre period än sex månader, utom loggningsuppgifter och statistiska uppgifter enligt undertillägg 4.7.

3.3   Centralenheten ska inte ge tillgång till personuppgifter, med undantag för Europeiska kommissionens behöriga personal när det är nödvändigt för övervakning, underhåll och felsökning.

3.4   Varje avtalsslutande part ska ansvara för följande:

| 3.4.1 | Inrättande och förvaltning av sina nationella system, inbegripet gränssnittet mot centralenheten. |
| --- | --- |

3.4.1

Inrättande och förvaltning av sina nationella system, inbegripet gränssnittet mot centralenheten.

| 3.4.2 | Installation och underhåll av sina nationella system, både maskinvara och programvara, egen eller kommersiell. |
| --- | --- |

3.4.2

Installation och underhåll av sina nationella system, både maskinvara och programvara, egen eller kommersiell.

| 3.4.3 | En korrekt driftskompatibilitet mellan de nationella systemen och centralenheten, inbegripet hanteringen av felmeddelanden från centralenheten. |
| --- | --- |

3.4.3

En korrekt driftskompatibilitet mellan de nationella systemen och centralenheten, inbegripet hanteringen av felmeddelanden från centralenheten.

| 3.4.4 | Åtgärder för att säkerställa informationens konfidentialitet, integritet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

3.4.4

Åtgärder för att säkerställa informationens konfidentialitet, integritet och tillgänglighet.

| 3.4.5 | Driften av de nationella systemen i enlighet med de tjänstenivåer som anges i undertillägg 4.6. |
| --- | --- |

3.4.5

Driften av de nationella systemen i enlighet med de tjänstenivåer som anges i undertillägg 4.6.

Undertillägg 4.2

Funktioner i TACHOnet

1.   Följande funktioner ska tillhandahållas via meddelandesystemet TACHOnet:

| 1.1 | Check Issued Cards (CIC): ger den begärande parten möjlighet att sända en CIC-begäran om kontroll av utfärdade kort till en eller alla svarande parter, i syfte att fastställa om en person som ansöker om kort redan innehar ett förarkort utfärdat av de svarande parterna. De svarande parterna ska besvara begäran genom att sända ett CIC-svar. |
| --- | --- |

1.1

Check Issued Cards (CIC): ger den begärande parten möjlighet att sända en CIC-begäran om kontroll av utfärdade kort till en eller alla svarande parter, i syfte att fastställa om en person som ansöker om kort redan innehar ett förarkort utfärdat av de svarande parterna. De svarande parterna ska besvara begäran genom att sända ett CIC-svar.

| 1.2 | Check Card Status (CCS): ger den begärande parten möjlighet att fråga den svarande parten om detaljerna för ett kort som den sistnämnda utfärdat genom att sända en CCS-begäran. Den svarande parten ska besvara begäran genom att sända ett CCS-svar. |
| --- | --- |

1.2

Check Card Status (CCS): ger den begärande parten möjlighet att fråga den svarande parten om detaljerna för ett kort som den sistnämnda utfärdat genom att sända en CCS-begäran. Den svarande parten ska besvara begäran genom att sända ett CCS-svar.

| 1.3 | Modify Card Status (MCS): ger den begärande parten möjlighet att med en MCS-begäran informera den svarande parten om att statusen ändrats för ett kort som den sistnämnda utfärdat. Den svarande parten ska svara med en MCS-kvittering. |
| --- | --- |

1.3

Modify Card Status (MCS): ger den begärande parten möjlighet att med en MCS-begäran informera den svarande parten om att statusen ändrats för ett kort som den sistnämnda utfärdat. Den svarande parten ska svara med en MCS-kvittering.

| 1.4 | Issued Card Driving License (ICDL): ger den begärande parten möjlighet att med en ICDL-begäran informera den svarande parten om att ett kort utfärdats av den förstnämnda på grundval av ett körkort utfärdat av den sistnämnda. Den svarande parten ska svara med ett ICDL-svar. |
| --- | --- |

1.4

Issued Card Driving License (ICDL): ger den begärande parten möjlighet att med en ICDL-begäran informera den svarande parten om att ett kort utfärdats av den förstnämnda på grundval av ett körkort utfärdat av den sistnämnda. Den svarande parten ska svara med ett ICDL-svar.

2.   Andra meddelandetyper som anses behövas för ett effektivt fungerande TACHOnet ska inkluderas, t.ex. felanmälningar.

3.   Nationella system ska känna igen de kortstatusar som anges i tabell 1 när någon av de funktioner som beskrivs i punkt 1 används. Parterna är emellertid inte skyldiga att tillämpa ett förvaltningsförfarande som utnyttjar alla de förtecknade statustyperna.

4.   När en part tar emot ett svar eller en anmälan med en status som inte används i de egna förvaltningsförfarandena ska det nationella systemet översätta statusen i det mottagna meddelandet till motsvarande värde i det egna förfarandet. Meddelandet får inte avvisas av den svarande parten, så länge som statusen i meddelandet finns förtecknad i tabell 1.

5.   De kortstatusar som anges i tabell 1 får inte användas för att avgöra om ett förarkort är giltigt för körning. När en part skickar en förfrågan till registret vid den kortutfärdande nationella myndigheten via CCS-funktionen ska svaret innehålla det därför avsedda fältet ”valid for driving” (giltigt för körning). De nationella administrativa förfarandena ska vara sådana att CCS-svar alltid innehåller lämpligt ”valid for driving”-värde.

Tabell 1

Kortstatus

| Card Status (Kortstatus) | Definition |
| --- | --- |
| Application (Ansökan) | Den kortutfärdande myndigheten har mottagit en ansökan om att utfärda ett förarkort. Denna information har registrerats och lagrats i databasen med de genererade söknycklarna. |
| Approved (Godkänt) | Den kortutfärdande myndigheten har godkänt ansökan om färdskrivarkortet. |
| Rejected (Avvisat) | Den kortutfärdande myndigheten har avslagit ansökan. |
| Personalised (Personaliserat) | Färdskrivarkortet har personaliserats. |
| Dispatched (Avsänt) | Den nationella myndigheten har sänt förarkortet till den berörda föraren eller det berörda utlämningsstället. |
| Handed over (Överlämnat) | Den nationella myndigheten har lämnat över förarkortet till den berörda föraren. |
| Confiscated (Konfiskerat) | Föraren har fråntagits sitt förarkort av den behöriga myndigheten. |
| Suspended (Indraget) | Förarkortet har tillfälligt fråntagits föraren. |
| Withdrawn (Återkallat) | Den kortutfärdande myndigheten har beslutat att återkalla förarkortet. Kortet har permanent makulerats. |
| Surrendered (Inlämnat) | Färdskrivarkortet har återsänts till den kortutfärdande myndigheten med en förklaring att det inte längre behövs. |
| Lost (Förlorat) | Färdskrivarkortet har anmälts som förlorat till den kortutfärdande myndigheten. |
| Stolen (Stulet) | Färdskrivarkortet har anmälts som stulet till den kortutfärdande myndigheten. Ett stulet kort anses vara förlorat. |
| Malfunctioning (Ej fungerande) | Färdskrivarkortet har anmälts som ej fungerande till den kortutfärdande myndigheten. |
| Expired (Ej längre giltigt) | Färdskrivarkortets giltighetstid har löpt ut. |
| Replaced (Ersatt) | Färdskrivarkortet som har anmälts som förlorat, stulet eller ej fungerande har ersatts med ett nytt kort. Uppgifterna på det nya kortet är desamma, med undantag för kortnumrets ersättningsindex, som ökats med ett steg. |
| Renewed (Förnyat) | Färdskrivarkortet har förnyats på grund av en förändring av administrativa uppgifter eller på grund av att dess giltighetstid löpt ut. Uppgifterna på det nya kortet är desamma, med undantag för kortnumrets förnyelseindex, som ökats med ett steg. |
| In Exchange (Under utbyte) | Den kortutfärdande myndighet som utfärdade förarkortet har mottagit en anmälan om att förfarandet för utbyte av kortet mot ett förarkort utfärdat av en kortutfärdande myndighet i en annan part har inletts. |
| Exchanged (Utbytt) | Den kortutfärdande myndighet som utfärdade förarkortet har mottagit en anmälan om att förfarandet för utbyte av kortet mot ett förarkort utfärdat av en kortutfärdande myndighet i en annan part har slutförts. |

Card Status (Kortstatus)

Definition

Application (Ansökan)

Den kortutfärdande myndigheten har mottagit en ansökan om att utfärda ett förarkort. Denna information har registrerats och lagrats i databasen med de genererade söknycklarna.

Approved (Godkänt)

Den kortutfärdande myndigheten har godkänt ansökan om färdskrivarkortet.

Rejected (Avvisat)

Den kortutfärdande myndigheten har avslagit ansökan.

Personalised (Personaliserat)

Färdskrivarkortet har personaliserats.

Dispatched (Avsänt)

Den nationella myndigheten har sänt förarkortet till den berörda föraren eller det berörda utlämningsstället.

Handed over (Överlämnat)

Den nationella myndigheten har lämnat över förarkortet till den berörda föraren.

Confiscated (Konfiskerat)

Föraren har fråntagits sitt förarkort av den behöriga myndigheten.

Suspended (Indraget)

Förarkortet har tillfälligt fråntagits föraren.

Withdrawn (Återkallat)

Den kortutfärdande myndigheten har beslutat att återkalla förarkortet. Kortet har permanent makulerats.

Surrendered (Inlämnat)

Färdskrivarkortet har återsänts till den kortutfärdande myndigheten med en förklaring att det inte längre behövs.

Lost (Förlorat)

Färdskrivarkortet har anmälts som förlorat till den kortutfärdande myndigheten.

Stolen (Stulet)

Färdskrivarkortet har anmälts som stulet till den kortutfärdande myndigheten. Ett stulet kort anses vara förlorat.

Malfunctioning (Ej fungerande)

Färdskrivarkortet har anmälts som ej fungerande till den kortutfärdande myndigheten.

Expired (Ej längre giltigt)

Färdskrivarkortets giltighetstid har löpt ut.

Replaced (Ersatt)

Färdskrivarkortet som har anmälts som förlorat, stulet eller ej fungerande har ersatts med ett nytt kort. Uppgifterna på det nya kortet är desamma, med undantag för kortnumrets ersättningsindex, som ökats med ett steg.

Renewed (Förnyat)

Färdskrivarkortet har förnyats på grund av en förändring av administrativa uppgifter eller på grund av att dess giltighetstid löpt ut. Uppgifterna på det nya kortet är desamma, med undantag för kortnumrets förnyelseindex, som ökats med ett steg.

In Exchange (Under utbyte)

Den kortutfärdande myndighet som utfärdade förarkortet har mottagit en anmälan om att förfarandet för utbyte av kortet mot ett förarkort utfärdat av en kortutfärdande myndighet i en annan part har inletts.

Exchanged (Utbytt)

Den kortutfärdande myndighet som utfärdade förarkortet har mottagit en anmälan om att förfarandet för utbyte av kortet mot ett förarkort utfärdat av en kortutfärdande myndighet i en annan part har slutförts.

Undertillägg 4.3

Föreskrifter om meddelanden i TACHOnet

1.   Allmänna tekniska krav

1.1   Centralenheten ska tillhandahålla både synkrona och asynkrona gränssnitt för utbyte av meddelanden. Parterna får välja den lämpligaste tekniken som gränssnitt mot sina egna tillämpningar.

1.2   Alla meddelanden som utbyts mellan centralenheten och de nationella systemen måste vara UTF-8-kodade.

1.3   Nationella system ska kunna ta emot och behandla meddelanden med grekiska eller kyrilliska tecken.

2.   XML-meddelandestruktur och XML-schemadefinition (XSD)

2.1   Den allmänna XML-meddelandestrukturen ska följa det format som definieras av de XML-scheman (XSD) som är installerade i centralenheten.

2.2   Centralenheten och de nationella systemen ska sända och ta emot meddelanden som överensstämmer med XML-schemat för respektive meddelande.

2.3   Nationella system ska kunna skicka, ta emot och behandla alla meddelanden som motsvarar någon av de funktioner som anges i undertillägg 4.2.

2.4   XML-meddelanden ska uppfylla åtminstone de minimikrav som fastställs i tabell 2.

Tabell 2

Minimikrav för innehållet i XML-meddelanden

| Gemensam startdel (header) | Obligatoriskt |
| --- | --- |
| Version | Den officiella versionen av XML-specifikationerna kommer att anges i den namnrymd (namespace) som anges i meddelandets XML-schema och i version-attributet i header-elementet i varje XML-meddelande. Versionsnumret (n.m) kommer att definieras som ett fast värde i varje release av XML-schemafilen (xsd). | Ja |
| Test-ID (Test Identifier) | Frivilligt ID för test. Den som initierar testet ger värdet för detta ID, och alla som deltar i arbetsflödet vidarebefordrar/skickar tillbaka samma ID. I drift bör det ignoreras och det kommer inte att användas om det tillhandahålls. | Nej |
| Tekniskt ID (Technical Identifier) | Ett UUID som unikt identifierar varje enskilt meddelande. Avsändaren genererar ett UUID och ger det som värde för detta attribut. Dessa data används endast internt. | Ja |
| Arbetsflödes-ID (Workflow Identifier) | Arbetsflödes-ID är ett UUID och bör genereras av den begärande parten. Detta ID används sedan i alla meddelanden för att korrelera arbetsflödet. | Ja |
| Avsändningstid (Sent At) | Datum och tidpunkt (UTC) då meddelandet sändes. | Ja |
| Tidsfrist (Timeout) | Detta attribut med datum och tidpunkt (i UTC-format) är frivilligt. Detta värde kommer enbart att ges av centralenheten för vidarebefordrade begäran. Därigenom informeras den svarande parten om tidpunkten då tidsfristen för en begäran löper ut. Detta värde krävs inte i MS2TCN_<x>_Req eller i svarsmeddelanden. Det är frivilligt, så att samma header-definition kan användas för alla typer av meddelanden, oberoende av om attributet för tidsfrist krävs eller ej. | Nej |
| Från (From) | ISO 3166-1 tvåbokstavskod för den part som skickar meddelandet, eller ”EU”. | Ja |
| Till (To) | ISO 3166-1 tvåbokstavskod för den part till vilken meddelandet skickas, eller ”EU”. | Ja |

Gemensam startdel (header)

Obligatoriskt

Version

Den officiella versionen av XML-specifikationerna kommer att anges i den namnrymd (namespace) som anges i meddelandets XML-schema och i version-attributet i header-elementet i varje XML-meddelande. Versionsnumret (n.m) kommer att definieras som ett fast värde i varje release av XML-schemafilen (xsd).

Ja

Test-ID (Test Identifier)

Frivilligt ID för test. Den som initierar testet ger värdet för detta ID, och alla som deltar i arbetsflödet vidarebefordrar/skickar tillbaka samma ID. I drift bör det ignoreras och det kommer inte att användas om det tillhandahålls.

Nej

Tekniskt ID (Technical Identifier)

Ett UUID som unikt identifierar varje enskilt meddelande. Avsändaren genererar ett UUID och ger det som värde för detta attribut. Dessa data används endast internt.

Ja

Arbetsflödes-ID (Workflow Identifier)

Arbetsflödes-ID är ett UUID och bör genereras av den begärande parten. Detta ID används sedan i alla meddelanden för att korrelera arbetsflödet.

Ja

Avsändningstid (Sent At)

Datum och tidpunkt (UTC) då meddelandet sändes.

Ja

Tidsfrist (Timeout)

Detta attribut med datum och tidpunkt (i UTC-format) är frivilligt. Detta värde kommer enbart att ges av centralenheten för vidarebefordrade begäran. Därigenom informeras den svarande parten om tidpunkten då tidsfristen för en begäran löper ut. Detta värde krävs inte i MS2TCN_<x>_Req eller i svarsmeddelanden. Det är frivilligt, så att samma header-definition kan användas för alla typer av meddelanden, oberoende av om attributet för tidsfrist krävs eller ej.

Nej

Från (From)

ISO 3166-1 tvåbokstavskod för den part som skickar meddelandet, eller ”EU”.

Ja

Till (To)

ISO 3166-1 tvåbokstavskod för den part till vilken meddelandet skickas, eller ”EU”.

Ja

Undertillägg 4.4

Translitterering och NYSIIS-tjänster (New York State Identification and Intelligence System)

| 1. | Den NYSIIS-algoritm som är införd i centralenheten ska användas för att koda namnen på alla förare i det nationella registret. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vid sökning efter ett kort via CIC-funktionen ska NYSIIS-nycklar användas som primär sökmekanism. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dessutom får parterna tillämpa en anpassad algoritm för att få ytterligare resultat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sökresultaten ska visa vilken sökmekanism som har använts, antingen NYSIIS eller den anpassade. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om en part väljer att registrera ICDL-anmälningar ska de NYSIIS-nycklar som ingår i anmälan registreras som en del av ICDL-data. Vid sökning efter ICDL-data ska parten använda NYSIIS-nyckeln för sökandens namn. |
| --- | --- |

5.

Undertillägg 4.5

Säkerhetskrav

| 1. | HTTPS ska användas för utbyte av meddelanden mellan centralenheten och de nationella systemen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nationella system ska använda de digitala certifikat som avses i undertilläggen 4.8 och 4.9 för att säkerställa överföring av meddelanden mellan de nationella systemen och centralenheten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nationella system ska minst tillämpa certifikat som använder hashalgoritmen SHA-2 (SHA-256) för signaturer och öppna nycklar med en längd av 2 048 bitar. |
| --- | --- |

3.

Undertillägg 4.6

Tjänstenivåer

1.   Nationella system ska uppfylla följande lägsta tjänstenivå:

| 1.1 | De ska vara tillgängliga dygnet runt, året runt. |
| --- | --- |

1.1

De ska vara tillgängliga dygnet runt, året runt.

| 1.2 | Deras tillgänglighet ska övervakas av ett Heartbeat-meddelande från centralenheten. |
| --- | --- |

1.2

Deras tillgänglighet ska övervakas av ett Heartbeat-meddelande från centralenheten.

| 1.3 | Deras tillgänglighet ska uppgå till 98 %, i enlighet med nedanstående tabell (värdena har avrundats till närmaste lämpliga enhet):








  Tillgänglighet på | innebär att systemet inte är tillgängligt |
| --- | --- | --- |
| Per dag | Per månad | Per år |
| 98 % | 0,5 timmar | 15 timmar | 7,5 dagar |

1.3

Deras tillgänglighet ska uppgå till 98 %, i enlighet med nedanstående tabell (värdena har avrundats till närmaste lämpliga enhet):

Tillgänglighet på

innebär att systemet inte är tillgängligt

Per dag

Per månad

Per år

98 %

0,5 timmar

15 timmar

7,5 dagar

Medlemsstaterna uppmuntras att respektera de dagliga tillgänglighetskraven. Det är dock uppenbart att vissa nödvändiga verksamheter, t.ex. systemunderhåll, kräver längre avbrott än 30 minuter. Den månatliga och årliga tillgängligheten förblir emellertid bindande.

| 1.4 | De ska ge svar på minst 98 % av de begäranden som vidarebefordras till dem under en kalendermånad. |
| --- | --- |

1.4

De ska ge svar på minst 98 % av de begäranden som vidarebefordras till dem under en kalendermånad.

| 1.5 | Begäran ska besvaras inom 10 sekunder. |
| --- | --- |

1.5

Begäran ska besvaras inom 10 sekunder.

| 1.6 | Den sammanlagda väntetiden för en begäran (den tid som den som skickat begäran väntar på ett svar) får inte överstiga 20 sekunder. |
| --- | --- |

1.6

Den sammanlagda väntetiden för en begäran (den tid som den som skickat begäran väntar på ett svar) får inte överstiga 20 sekunder.

| 1.7 | De ska kunna hantera 6 begäran per sekund. |
| --- | --- |

1.7

De ska kunna hantera 6 begäran per sekund.

| 1.8 | Nationella system får inte sända begäran till TACHOnet i en takt som överstiger 2 begäran per sekund. |
| --- | --- |

1.8

Nationella system får inte sända begäran till TACHOnet i en takt som överstiger 2 begäran per sekund.

| 1.9 | Alla nationella system ska kunna klara eventuella tekniska problem i centralenheten eller i nationella system hos andra parter. Sådana problem kan bland annat handla om






  a) | förlorad kontakt med centralenheten, |
| --- | --- | --- |

1.9

Alla nationella system ska kunna klara eventuella tekniska problem i centralenheten eller i nationella system hos andra parter. Sådana problem kan bland annat handla om

a)

förlorad kontakt med centralenheten,

| b) | uteblivet svar på en begäran, |
| --- | --- |

b)

uteblivet svar på en begäran,

| c) | mottagande av svar efter det att meddelandets tidsfrist löpt ut, |
| --- | --- |

c)

mottagande av svar efter det att meddelandets tidsfrist löpt ut,

| d) | mottagande av oönskade meddelanden, |
| --- | --- |

d)

mottagande av oönskade meddelanden,

| e) | mottagande av ogiltiga meddelanden. |
| --- | --- |

e)

mottagande av ogiltiga meddelanden.

2.   Centralenheten ska

| 2.1 | ha en tillgänglighet på 98 %, |
| --- | --- |

2.1

ha en tillgänglighet på 98 %,

| 2.2 | anmäla eventuella fel till de nationella systemen, antingen via svarsmeddelandet eller via ett särskilt felmeddelande. De nationella systemen ska i sin tur ta emot dessa särskilda felmeddelanden och ha ett ”upptrappningsflöde” (escalation workflow) för att åtgärda det anmälda felet. |
| --- | --- |

2.2

anmäla eventuella fel till de nationella systemen, antingen via svarsmeddelandet eller via ett särskilt felmeddelande. De nationella systemen ska i sin tur ta emot dessa särskilda felmeddelanden och ha ett ”upptrappningsflöde” (escalation workflow) för att åtgärda det anmälda felet.

3.   Underhåll

Parterna ska minst en vecka innan sådana verksamheter inleds, om det är tekniskt möjligt, underrätta övriga parter och Europeiska kommissionen om eventuellt rutinmässigt underhåll via webbtillämpningen.

Undertillägg 4.7

Loggning och statistik om de data som samlats in i centralenheten

| 1. | Av integritetsskäl ska alla data som används för statistiska ändamål vara anonyma. Data som identifierar ett specifikt kort, en viss förare eller ett visst körkort ska inte vara tillgängliga för statistiska ändamål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alla transaktioner som sker i övervaknings- och felsökningssyfte ska synas i loggningsuppgifterna och det ska vara möjligt att ta fram statistik om sådana transaktioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Personuppgifter får finnas kvar i loggarna i högst 6 månader. Statistiska uppgifter ska finnas kvar på obestämd tid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De statistiska data som används för rapportering ska inbegripa






  a) | begärande part, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

begärande part,

| b) | svarande part, |
| --- | --- |

b)

svarande part,

| c) | meddelandetyp, |
| --- | --- |

c)

meddelandetyp,

| d) | svarets statuskod, |
| --- | --- |

d)

svarets statuskod,

| e) | datum och tidpunkt för meddelandena, |
| --- | --- |

e)

datum och tidpunkt för meddelandena,

| f) | svarstid. |
| --- | --- |

f)

svarstid.

Undertillägg 4.8

Allmänna bestämmelser om digitala nycklar och certifikat för TACHOnet

1.   Europeiska kommissionens generaldirektorat för informationsteknik (DIGIT) ska tillhandahålla en PKI-tjänst (1) (nedan kallad ”CEF PKI-tjänst”) för de avtalsslutande parter i AETR som ansluter sig till TACHOnet (nedan kallade de nationella myndigheterna) via eDelivery.

2.   Förfarandet för att begära och återkalla digitala certifikat, samt detaljerade villkor för dess användning, fastställs i tillägget.

3.   Användning av certifikat:

| 3.1 | När certifikatet har utfärdats ska den nationella myndigheten (2) använda det endast inom ramen för TACHOnet. Certifikatet kan användas för att






  a) | autentisera uppgifternas ursprung, |
| --- | --- | --- |

3.1

När certifikatet har utfärdats ska den nationella myndigheten (2) använda det endast inom ramen för TACHOnet. Certifikatet kan användas för att

a)

autentisera uppgifternas ursprung,

| b) | kryptera data, |
| --- | --- |

b)

kryptera data,

| c) | säkerställa upptäckt av integritetsöverträdelser som rör data. |
| --- | --- |

c)

säkerställa upptäckt av integritetsöverträdelser som rör data.

| 3.2 | All användning som inte uttryckligen godkänts som en del av den tillåtna användningen av certifikatet är förbjuden. |
| --- | --- |

3.2

All användning som inte uttryckligen godkänts som en del av den tillåtna användningen av certifikatet är förbjuden.

4.   Avtalsslutande parter ska göra följande:

| a) | Skydda sin privata nyckel mot obehörig användning. |
| --- | --- |

a)

Skydda sin privata nyckel mot obehörig användning.

| b) | Avstå från att överföra sin privata nyckel till tredje part, eller avslöja sin privata nyckel för tredje part, även som företrädare. |
| --- | --- |

b)

Avstå från att överföra sin privata nyckel till tredje part, eller avslöja sin privata nyckel för tredje part, även som företrädare.

| c) | Säkerställa konfidentialitet, integritet och tillgänglighet för de privata nycklar som genereras, lagras och används för TACHOnet. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa konfidentialitet, integritet och tillgänglighet för de privata nycklar som genereras, lagras och används för TACHOnet.

| d) | Avstå från fortsatt användning av den privata nyckeln efter det att certifikatets giltighetsperiod har löpt ut eller efter det att certifikatet har återkallats, annat än i syfte att visa krypterade data (t.ex. dekryptering av e-postmeddelanden). Nycklar som upphört att gälla ska antingen förstöras eller bevaras på ett sätt som förhindrar deras användning. |
| --- | --- |

d)

Avstå från fortsatt användning av den privata nyckeln efter det att certifikatets giltighetsperiod har löpt ut eller efter det att certifikatet har återkallats, annat än i syfte att visa krypterade data (t.ex. dekryptering av e-postmeddelanden). Nycklar som upphört att gälla ska antingen förstöras eller bevaras på ett sätt som förhindrar deras användning.

| e) | Tillhandahålla registreringsmyndigheten identifikation av de auktoriserade företrädare som bemyndigats att begära återkallande av certifikat som utfärdats till organisationen (begäran om återkallande ska inbegripa ett lösenord för begäran om återkallande samt närmare uppgifter om de händelser som lett till återkallandet). |
| --- | --- |

e)

Tillhandahålla registreringsmyndigheten identifikation av de auktoriserade företrädare som bemyndigats att begära återkallande av certifikat som utfärdats till organisationen (begäran om återkallande ska inbegripa ett lösenord för begäran om återkallande samt närmare uppgifter om de händelser som lett till återkallandet).

| f) | Förhindra missbruk av den privata nyckeln genom att begära återkallande av det tillhörande PKI-certifikatet (certifikat för öppen nyckel) om den privata nyckeln eller aktiveringsuppgifterna för den privata nyckeln röjs. |
| --- | --- |

f)

Förhindra missbruk av den privata nyckeln genom att begära återkallande av det tillhörande PKI-certifikatet (certifikat för öppen nyckel) om den privata nyckeln eller aktiveringsuppgifterna för den privata nyckeln röjs.

| g) | Ha ansvar för och skyldighet att begära återkallande av certifikat under de omständigheter som anges i certifieringsmyndighetens certifieringspolicy (Certification Policies, CP) och riktlinjer för certifiering (Certification Practices Statement, CPS). |
| --- | --- |

g)

Ha ansvar för och skyldighet att begära återkallande av certifikat under de omständigheter som anges i certifieringsmyndighetens certifieringspolicy (Certification Policies, CP) och riktlinjer för certifiering (Certification Practices Statement, CPS).

| h) | Utan dröjsmål underrätta registreringsmyndigheten om förlust, stöld eller potentiellt röjande av någon AETR-nyckel som används inom ramen för TACHOnet. |
| --- | --- |

h)

Utan dröjsmål underrätta registreringsmyndigheten om förlust, stöld eller potentiellt röjande av någon AETR-nyckel som används inom ramen för TACHOnet.

5.   Ansvar

Utan att det påverkar Europeiska kommissionens ansvar i strid mot tillämplig nationell lagstiftning eller i fall som inte får undantas enligt sådan lagstiftning, ska Europeiska kommissionen inte hållas ansvarig eller skadeståndsskyldig med avseende på följande:

| a) | Certifikatets innehåll, för vilket endast certifikatinnehavaren har ansvaret. Det ska vara certifikatinnehavarens ansvar att kontrollera riktigheten i certifikatets innehåll. |
| --- | --- |

a)

Certifikatets innehåll, för vilket endast certifikatinnehavaren har ansvaret. Det ska vara certifikatinnehavarens ansvar att kontrollera riktigheten i certifikatets innehåll.

| b) | Certifikatinnehavarens användning av certifikatet. |
| --- | --- |

b)

Certifikatinnehavarens användning av certifikatet.

Undertillägg 4.9

Beskrivning av PKI-tjänsten för TACHOnet

1.   Inledning

En PKI (Public Key Infrastructure) är en uppsättning roller, policyer, förfaranden och system som behövs för att skapa, förvalta, distribuera och återkalla digitala certifikat (3). CEF PKI-tjänsten via eDelivery möjliggör utfärdande och förvaltning av digitala certifikat som används för att säkerställa konfidentialitet, integritet och oavvislighet i fråga om den information som utbyts mellan accesspunkter (Access Points, AP).

PKI-tjänsten i eDelivery är baserad på Trust Center Services TeleSec Shared Business CA (Certification Authority) för vilken CP (Certificate Policy) / CPS (Certification Practices Statement) hos TeleSec Shared-Business-CA inom T-Systems International GmbH (4) gäller.

PKI-tjänsten utfärdar certifikat som är lämpliga för att säkra olika verksamhetsprocesser inom och utanför företag, organisationer, myndigheter och institutioner som kräver en medelhög skyddsnivå för att styrka slutmottagarens autenticitet, integritet och tillförlitlighet.

2.   Process för begäran om certifikat

2.1   Roller och ansvarsområden

2.1.1   ”Organisation” eller ”nationell myndighet” som begär certifikatet

2.1.1.1   Den nationella myndigheten ska begära certifikaten inom ramen för TACHOnet-projektet.

2.1.1.2   Den nationella myndigheten ska

| a) | begära certifikaten från CEF PKI-tjänsten, |
| --- | --- |

a)

begära certifikaten från CEF PKI-tjänsten,

| b) | generera de privata nycklarna och motsvarande öppna nycklar som ska ingå i de certifikat som utfärdas av certifieringsmyndigheten, |
| --- | --- |

b)

generera de privata nycklarna och motsvarande öppna nycklar som ska ingå i de certifikat som utfärdas av certifieringsmyndigheten,

| c) | ladda ner certifikatet efter godkännande, |
| --- | --- |

c)

ladda ner certifikatet efter godkännande,

| d) | underteckna och till registreringsmyndigheten returnera






  i) | formuläret för identifiering av kontaktpersoner och betrodda kurirer, |
| --- | --- | --- |

d)

underteckna och till registreringsmyndigheten returnera

i)

formuläret för identifiering av kontaktpersoner och betrodda kurirer,

| ii) | den undertecknade individuella fullmakten (5). |
| --- | --- |

ii)

den undertecknade individuella fullmakten (5).

2.1.2   Betrodd kurir

2.1.2.1.   Den nationella myndigheten ska utse en betrodd kurir.

2.1.2.2.   Den betrodda kuriren ska

| a) | överlämna den öppna nyckeln till registreringsmyndigheten under ett identifierings- och registreringsförfarande med personligt möte, |
| --- | --- |

a)

överlämna den öppna nyckeln till registreringsmyndigheten under ett identifierings- och registreringsförfarande med personligt möte,

| b) | hämta motsvarande certifikat från registreringsmyndigheten. |
| --- | --- |

b)

hämta motsvarande certifikat från registreringsmyndigheten.

2.1.3   Domänägare

2.1.3.1   GD MOVE ska vara domänägare.

2.1.3.2   Domänägaren ska

| a) | validera och samordna TACHOnet-nätverket och förtroendearkitekturen i TACHOnet, inbegripet valideringen av förfarandena för utfärdande av certifikaten, |
| --- | --- |

a)

validera och samordna TACHOnet-nätverket och förtroendearkitekturen i TACHOnet, inbegripet valideringen av förfarandena för utfärdande av certifikaten,

| b) | driva centralenheten i TACHOnet och samordna parternas verksamhet med avseende på TACHOnets funktion, |
| --- | --- |

b)

driva centralenheten i TACHOnet och samordna parternas verksamhet med avseende på TACHOnets funktion,

| c) | tillsammans med nationella myndigheter utföra tester av anslutningen till TACHOnet. |
| --- | --- |

c)

tillsammans med nationella myndigheter utföra tester av anslutningen till TACHOnet.

2.1.4   Registreringsmyndighet

2.1.4.1   Gemensamma forskningscentret (GFC) ska vara registreringsmyndighet.

2.1.4.2   Registreringsmyndigheten ska ha ansvar för att kontrollera den betrodda kurirens identitet, för att registrera och godkänna begäran om utfärdande, återkallande och förnyelse av digitala certifikat.

2.1.4.3   Registreringsmyndigheten ska

| a) | tilldela den nationella myndigheten ett unikt ID, |
| --- | --- |

a)

tilldela den nationella myndigheten ett unikt ID,

| b) | autentisera den nationella myndighetens identitet, kontaktpunkter och betrodda kurirer, |
| --- | --- |

b)

autentisera den nationella myndighetens identitet, kontaktpunkter och betrodda kurirer,

| c) | kommunicera med CEF Support angående den nationella myndighetens autenticitet, kontaktpunkter och betrodda kurirer, |
| --- | --- |

c)

kommunicera med CEF Support angående den nationella myndighetens autenticitet, kontaktpunkter och betrodda kurirer,

| d) | informera den nationella myndigheten om godkännande eller avvisande av certifikat. |
| --- | --- |

d)

informera den nationella myndigheten om godkännande eller avvisande av certifikat.

2.1.5   Certifieringsmyndighet

2.1.5.1   Certifieringsmyndigheten ska ha ansvar för att tillhandahålla den tekniska infrastrukturen för begäran, utfärdande och återkallande av digitala certifikat.

2.1.5.2   Certifieringsmyndigheten ska

| a) | tillhandahålla den tekniska infrastrukturen för nationella myndigheters begäran om certifikat, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla den tekniska infrastrukturen för nationella myndigheters begäran om certifikat,

| b) | validera eller avslå begäran om certifikat, |
| --- | --- |

b)

validera eller avslå begäran om certifikat,

| c) | vid behov kommunicera med registreringsmyndigheten avseende kontroll av den begärande organisationens identitet. |
| --- | --- |

c)

vid behov kommunicera med registreringsmyndigheten avseende kontroll av den begärande organisationens identitet.

2.2   Utfärdande av certifikat

2.2.1   Utfärdandet av certifikat ska genomföras i enlighet med följande sekventiella steg (se figur 1):

| a) | Steg 1: Identifiering av betrodd kurir. |
| --- | --- |

a)

Steg 1: Identifiering av betrodd kurir.

| b) | Steg 2: Skapande av begäran om certifikat. |
| --- | --- |

b)

Steg 2: Skapande av begäran om certifikat.

| c) | Steg 3: Registrering vid registreringsmyndighet. |
| --- | --- |

c)

Steg 3: Registrering vid registreringsmyndighet.

| d) | Steg 4: Generering av certifikat. |
| --- | --- |

d)

Steg 4: Generering av certifikat.

| e) | Steg 5: Offentliggörande av certifikat. |
| --- | --- |

e)

Steg 5: Offentliggörande av certifikat.

| f) | Steg 6: Godtagande av certifikat. |
| --- | --- |

f)

Steg 6: Godtagande av certifikat.

Figur 1 – Arbetsflöde för utfärdande av certifikat

2.2.2   Steg 1: Identifiering av betrodd kurir.

Följande process ska användas för identifieringen av betrodd kurir:

| a) | Registreringsmyndigheten ska skicka formuläret för identifiering av kontaktpersoner och betrodda kurirer till den nationella myndigheten (6). Detta formulär ska även innehålla en fullmakt som organisationen (AETR-myndigheten) ska underteckna. |
| --- | --- |

a)

Registreringsmyndigheten ska skicka formuläret för identifiering av kontaktpersoner och betrodda kurirer till den nationella myndigheten (6). Detta formulär ska även innehålla en fullmakt som organisationen (AETR-myndigheten) ska underteckna.

| b) | Den nationella myndigheten ska skicka tillbaka det ifyllda formuläret och den undertecknade fullmakten till registreringsmyndigheten. |
| --- | --- |

b)

Den nationella myndigheten ska skicka tillbaka det ifyllda formuläret och den undertecknade fullmakten till registreringsmyndigheten.

| c) | Registreringsmyndigheten ska bekräfta att formuläret mottagits samt att det är fullständigt. |
| --- | --- |

c)

Registreringsmyndigheten ska bekräfta att formuläret mottagits samt att det är fullständigt.

| d) | Registreringsmyndigheten ska ge domänägaren en uppdaterad kopia av förteckningen över kontaktpersoner och betrodda kurirer. |
| --- | --- |

d)

Registreringsmyndigheten ska ge domänägaren en uppdaterad kopia av förteckningen över kontaktpersoner och betrodda kurirer.

2.2.3   Steg 2: Skapande av begäran om certifikat.

2.2.3.1   Begäran och hämtning av certifikatet ska göras från samma dator och med samma webbläsare.

2.2.3.2   Följande process ska användas för skapandet av begäran om certifikat:

| a) | Organisationen ska gå till webbgränssnittet för att begära certifikatet via webbadressen https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en: och ska där ange användarnamnet ”sbca/CEF_eDelivery.europa.eu” och lösenordet ”digit.333”.



  Figur 2 |
| --- | --- |

a)

Organisationen ska gå till webbgränssnittet för att begära certifikatet via webbadressen https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en: och ska där ange användarnamnet ”sbca/CEF_eDelivery.europa.eu” och lösenordet ”digit.333”.

Figur 2

| b) | Organisationen ska klicka på ”request” på panelens vänstra sida och välja ”CEF_TACHOnet” i rullgardinsmenyn.



  Figur 3 |
| --- | --- |

b)

Organisationen ska klicka på ”request” på panelens vänstra sida och välja ”CEF_TACHOnet” i rullgardinsmenyn.

Figur 3

| c) | Organisationen ska i formuläret för begäran om certifikat (se figur 4) ange den information som beskrivs i tabell 3 och klicka på ”Next (soft-PSE)” för att slutföra processen.



  Figur 4






  Begärda fält | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Country (land) | C = Country Code, certifikatinnehavarens lokalisering, verifierad med hjälp av ett allmänt register.
  Begränsningar: 2 tecken, i enlighet med ISO 3166-1, tvåbokstavskod, skiftlägeskänslig.
  Exempel: DE, BE, NL
  Specialfall: UK (för Storbritannien), EL (för Grekland) |
| Organisation/Company (O) (organisation/företag) | O = Namnet på certifikatinnehavarens organisation |
| Master domain (OU1) (huvuddomän) | OU = CEF_eDelivery.europa.eu |
| Area of responsibility (OU2) (ansvarsområde) | OU = CEF_TACHOnet |
| Department (OU3) (avdelning) | Obligatoriskt värde per ”AREA OF RESPONSIBILITY”
  Innehållet ska kontrolleras med hjälp av en positiv lista (vit lista) när certifikatet begärs. Om uppgifterna inte överensstämmer med listan avvisas begäran.
  Format:

  OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER>

  Där ”<TYPE>” ersätts med AP_PROD: Access Point in Production environment (accesspunkt i produktionsmiljö).
  Och där <GTC_NUMBER> är GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, där Ares(2018)xxxxxx är GTC-numret för TACHOnet-projektet.
  t.ex.:
  AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx |
| First name (CN) (förnamn) | Måste vara tomt |
| Last name (CN) (efternamn) | Måste börja med ”GRP:”, följt av ett vedertaget namn.
  Format:

  CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

  t.ex.:
  GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001 |
| E-post: (e-post) | E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu |
| E-post: 1 (SAN) | Måste vara tomt |
| E-post: 2 (SAN) | Måste vara tomt |
| E-post: 3 (SAN) | Måste vara tomt |
| Address (adress) | Måste vara tomt |
| Street (gata) | Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.) |
| Street no. (gatunummer) | Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.) |
| Zip Code (postnummer) | Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.)


  Obs:
  Om ZIP code INTE är en 5-siffrig kod ska fältet ZIP code lämnas tomt. Ange i så fall Zip code i fältet City. |
| City (ort) | Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.)


  Obs:
  Om ZIP code INTE är en 5-siffrig kod ska fältet ZIP code lämnas tomt. Ange i så fall Zip code i fältet City. |
| Phone no (telefonnummer) | Måste vara tomt |
| Identification data (identifieringsuppgifter) | E-postadressen måste vara samma adress som användes för registrering av ”Unique Identifier” (unikt ID).
  +
  Måste vara namnet på den person som företräder organisationen. (Används för fullmakten.)
  - Nr i handelsregister (obligatoriskt endast för privata organisationer)

  Registrerad vid lokal domstol i (krävs endast för tyska och österrikiska privata organisationer) |
| Revocation password (lösenord för återkallande) | Obligatoriskt fält, väljs av den som lämnar in begäran |
| Revocation password repetition (upprepa lösenord för återkallande) | Obligatoriskt fält, väljs av den som lämnar in begäran (upprepning) |

c)

Organisationen ska i formuläret för begäran om certifikat (se figur 4) ange den information som beskrivs i tabell 3 och klicka på ”Next (soft-PSE)” för att slutföra processen.

Figur 4

Begärda fält

Beskrivning

Country (land)

C = Country Code, certifikatinnehavarens lokalisering, verifierad med hjälp av ett allmänt register.

Begränsningar: 2 tecken, i enlighet med ISO 3166-1, tvåbokstavskod, skiftlägeskänslig.

Exempel: DE, BE, NL

Specialfall: UK (för Storbritannien), EL (för Grekland)

Organisation/Company (O) (organisation/företag)

O = Namnet på certifikatinnehavarens organisation

Master domain (OU1) (huvuddomän)

OU = CEF_eDelivery.europa.eu

Area of responsibility (OU2) (ansvarsområde)

OU = CEF_TACHOnet

Department (OU3) (avdelning)

Obligatoriskt värde per ”AREA OF RESPONSIBILITY”

Innehållet ska kontrolleras med hjälp av en positiv lista (vit lista) när certifikatet begärs. Om uppgifterna inte överensstämmer med listan avvisas begäran.

Format:

OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER>

Där ”<TYPE>” ersätts med AP_PROD: Access Point in Production environment (accesspunkt i produktionsmiljö).

Och där <GTC_NUMBER> är GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, där Ares(2018)xxxxxx är GTC-numret för TACHOnet-projektet.

t.ex.:

AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx

First name (CN) (förnamn)

Måste vara tomt

Last name (CN) (efternamn)

Måste börja med ”GRP:”, följt av ett vedertaget namn.

Format:

CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER>

t.ex.:

GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001

E-post: (e-post)

E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu

E-post: 1 (SAN)

Måste vara tomt

E-post: 2 (SAN)

Måste vara tomt

E-post: 3 (SAN)

Måste vara tomt

Address (adress)

Måste vara tomt

Street (gata)

Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.)

Street no. (gatunummer)

Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.)

Zip Code (postnummer)

Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.)

Obs:
  Om ZIP code INTE är en 5-siffrig kod ska fältet ZIP code lämnas tomt. Ange i så fall Zip code i fältet City.

City (ort)

Måste vara certifikatinnehavarens organisations officiella adress. (Används för fullmakten.)

Obs:
  Om ZIP code INTE är en 5-siffrig kod ska fältet ZIP code lämnas tomt. Ange i så fall Zip code i fältet City.

Phone no (telefonnummer)

Måste vara tomt

Identification data (identifieringsuppgifter)

E-postadressen måste vara samma adress som användes för registrering av ”Unique Identifier” (unikt ID).

+

Måste vara namnet på den person som företräder organisationen. (Används för fullmakten.)

- Nr i handelsregister (obligatoriskt endast för privata organisationer)

Registrerad vid lokal domstol i (krävs endast för tyska och österrikiska privata organisationer)

Revocation password (lösenord för återkallande)

Obligatoriskt fält, väljs av den som lämnar in begäran

Revocation password repetition (upprepa lösenord för återkallande)

Obligatoriskt fält, väljs av den som lämnar in begäran (upprepning)

Tabell 3: Fullständiga uppgifter om varje begärt fält

| d) | Den valda nyckellängden ska vara 2 048 (High Grade).



  Figur 5 |
| --- | --- |

d)

Den valda nyckellängden ska vara 2 048 (High Grade).

Figur 5

| e) | Organisationen ska registrera referensnumret för hämtning av certifikatet.



  Figur 6 |
| --- | --- |

e)

Organisationen ska registrera referensnumret för hämtning av certifikatet.

Figur 6

| f) | CEF Support Team ska kontrollera om det finns nya begäran om certifikat och kontrollera att uppgifterna i begäran är giltiga, dvs. att de överensstämmer med de namngivningskonventioner som anges i tillägg 5.1 (Namngivningskonvention för certifikat). |
| --- | --- |

f)

CEF Support Team ska kontrollera om det finns nya begäran om certifikat och kontrollera att uppgifterna i begäran är giltiga, dvs. att de överensstämmer med de namngivningskonventioner som anges i tillägg 5.1 (Namngivningskonvention för certifikat).

| g) | CEF Support Team ska kontrollera att de uppgifter som lämnats i begäran har ett giltigt format. |
| --- | --- |

g)

CEF Support Team ska kontrollera att de uppgifter som lämnats i begäran har ett giltigt format.

| h) | När någon av kontrollerna i punkterna 5 eller 6 ovan ger negativt resultat ska CEF Support Team skicka ett e-postmeddelande till den e-postadress som angetts i ”Identification data” på formuläret för begäran, med kopia till domänägaren, och i meddelandet ska organisationen anmodas att starta processen på nytt. Den misslyckade begäran om certifikat ska annulleras. |
| --- | --- |

h)

När någon av kontrollerna i punkterna 5 eller 6 ovan ger negativt resultat ska CEF Support Team skicka ett e-postmeddelande till den e-postadress som angetts i ”Identification data” på formuläret för begäran, med kopia till domänägaren, och i meddelandet ska organisationen anmodas att starta processen på nytt. Den misslyckade begäran om certifikat ska annulleras.

| i) | CEF Support Team ska skicka ett e-postmeddelande till registreringsmyndigheten om giltigheten för begäran. E-postmeddelandet ska inbegripa






  1) | namnet på organisationen, enligt fältet ”Organisation (O)” i begäran om certifikat, |
| --- | --- | --- |

i)

CEF Support Team ska skicka ett e-postmeddelande till registreringsmyndigheten om giltigheten för begäran. E-postmeddelandet ska inbegripa

1)

namnet på organisationen, enligt fältet ”Organisation (O)” i begäran om certifikat,

| 2) | uppgifter om certifikatet, inbegripet namnet på den AP för vilken certifikatet ska utfärdas, enligt fältet ”Last Name (CN)” i begäran om certifikat, |
| --- | --- |

2)

uppgifter om certifikatet, inbegripet namnet på den AP för vilken certifikatet ska utfärdas, enligt fältet ”Last Name (CN)” i begäran om certifikat,

| 3) | certifikatets referensnummer, |
| --- | --- |

3)

certifikatets referensnummer,

| 4) | organisationens adress och e-postadress samt namnet på den person som företräder den. |
| --- | --- |

4)

organisationens adress och e-postadress samt namnet på den person som företräder den.

Figur 7 – Process för begäran om certifikat

2.2.4   Steg 3: Registrering vid registreringsmyndighet (Godkännande av certifikat)

2.2.4.1   Den betrodda kuriren eller kontaktpunkten ska stämma möte med registreringsmyndigheten via e-post och därvid identifiera den betrodda kurir som kommer att delta i det personliga mötet.

2.2.4.2   Organisationen ska ta fram dokumentpaketet bestående av följande:

| a) | Ifylld och undertecknad fullmakt. |
| --- | --- |

a)

Ifylld och undertecknad fullmakt.

| b) | En kopia av ett giltigt pass som innehas av den betrodda kurir som kommer att delta i det personliga mötet. Denna kopia måste vara undertecknad av en av organisationens kontaktpunkter som identifieras i steg 1. |
| --- | --- |

b)

En kopia av ett giltigt pass som innehas av den betrodda kurir som kommer att delta i det personliga mötet. Denna kopia måste vara undertecknad av en av organisationens kontaktpunkter som identifieras i steg 1.

| c) | Pappersformuläret för begäran om certifikat, undertecknat av en av organisationens kontaktpunkter. |
| --- | --- |

c)

Pappersformuläret för begäran om certifikat, undertecknat av en av organisationens kontaktpunkter.

2.2.4.3   Registreringsmyndigheten ska ta emot den betrodda kuriren efter identitetskontroll vid receptionen i byggnaden. Registreringsmyndigheten ska utföra den personliga registreringen av begäran om certifikat genom att göra följande:

| a) | Identifiera och autentisera den betrodda kuriren. |
| --- | --- |

a)

Identifiera och autentisera den betrodda kuriren.

| b) | Kontrollera att den betrodda kurirens utseende stämmer överens med det pass som den betrodda kuriren uppvisar. |
| --- | --- |

b)

Kontrollera att den betrodda kurirens utseende stämmer överens med det pass som den betrodda kuriren uppvisar.

| c) | Kontrollera att det pass som den betrodda kuriren uppvisar är giltigt. |
| --- | --- |

c)

Kontrollera att det pass som den betrodda kuriren uppvisar är giltigt.

| d) | Kontrollera att det validerade pass som uppvisas av den betrodda kuriren överensstämmer med den kopia av kurirens pass som undertecknats av en av organisationens kontaktpunkter som tidigare identifierats. Namnteckningen ska autentiseras med hjälp av det ursprungliga formuläret för identifiering av betrodd kurir och kontaktpunkter. |
| --- | --- |

d)

Kontrollera att det validerade pass som uppvisas av den betrodda kuriren överensstämmer med den kopia av kurirens pass som undertecknats av en av organisationens kontaktpunkter som tidigare identifierats. Namnteckningen ska autentiseras med hjälp av det ursprungliga formuläret för identifiering av betrodd kurir och kontaktpunkter.

| e) | Kontrollera den ifyllda och undertecknade fullmakten. |
| --- | --- |

e)

Kontrollera den ifyllda och undertecknade fullmakten.

| f) | Kontrollera pappersformuläret för begäran om certifikat och underskriften på detta med hjälp av det ursprungliga formuläret för identifiering av betrodd kurir och kontaktpunkter. |
| --- | --- |

f)

Kontrollera pappersformuläret för begäran om certifikat och underskriften på detta med hjälp av det ursprungliga formuläret för identifiering av betrodd kurir och kontaktpunkter.

| g) | Uppmana den undertecknande kontaktpunkten att dubbelkontrollera den betrodda kurirens identitet och innehållet i begäran om certifikat. |
| --- | --- |

g)

Uppmana den undertecknande kontaktpunkten att dubbelkontrollera den betrodda kurirens identitet och innehållet i begäran om certifikat.

2.2.4.4   Registreringsmyndigheten ska bekräfta för CEF Support Team att den nationella myndigheten verkligen är auktoriserad att handha de komponenter för vilka den begär certifikaten och att motsvarande process för personlig registrering har slutförts. Bekräftelsen ska skickas med ett säkert e-postmeddelande med hjälp av ett ”CommiSign”-certifikat, och som bilaga bifogas en inskannad kopia av det autentiserade dokumentpaketet avseende det personliga mötet och av den undertecknade processchecklista som använts av registreringsmyndigheten.

2.2.4.5   Om registreringsmyndigheten bekräftar att begäran är giltig ska processen fortsätta enligt punkterna 2.2.4.6 och 2.2.4.7. I annat fall ska begäran om utfärdandet av certifikatet avslås och organisationen ska informeras.

2.2.4.6   CEF Support Team ska godkänna begäran om certifikat och ska informera registreringsmyndigheten om godkännandet av certifikatet.

2.2.4.7   Registreringsmyndigheten ska underrätta organisationen om att certifikatet kan hämtas via användarportalen.

Figur 8 – Godkännande av certifikat

2.2.5   Steg 4: Generering av certifikat

Efter godkännande av begäran om certifikat ska certifikatet genereras.

2.2.6   Steg 5: Offentliggörande och hämtning av certifikat

2.2.6.1   Efter det att begäran om certifikat har godkänts ska registreringsmyndigheten hämta certifikatet och överlämna en kopia till den betrodda kuriren.

2.2.6.2   Organisationen ska få ett meddelande från registreringsmyndigheten om att certifikaten kan hämtas.

2.2.6.3   Organisationen ska gå till användarportalen på https://sbca.telesec.de/sbca/ee/login/displayLogin.html?locale=en och logga in med användarnamnet ”
  sbca/CEF_eDelivery.europa.eu
  ” och lösenordet ”
  digit.333
  ”.

Figur 9

2.2.6.4   Organisationen ska klicka på ”fetch”-knappen på den vänstra sidan och ange det referensnummer som registrerats i samband med processen för begäran om certifikat.

Figur 10

2.2.6.5   Organisationen ska installera certifikaten genom att klicka på ”Install”-knappen.

Figur 11

2.2.6.6   Certifikatet ska installeras på accesspunkten (AP). Eftersom detta är specifikt för det aktuella genomförandet ska organisationen vända sig till sin accesspunkt för att få en beskrivning av denna process.

2.2.6.7   Följande måste göras för installation av certifikatet på accesspunkten:

| a) | Exportera den privata nyckeln och certifikatet. |
| --- | --- |

a)

Exportera den privata nyckeln och certifikatet.

| b) | Skapa keystore och truststore. |
| --- | --- |

b)

Skapa keystore och truststore.

| c) | Installera keystore och truststore på accesspunkten. |
| --- | --- |

c)

Installera keystore och truststore på accesspunkten.

Figur 12 – Hämtning av certifikat

3.   Process för återkallande av certifikat

3.1   Organisationen ska lämna en begäran om återkallande via den webbaserade användarportalen.

3.2   CEF Support Team ska verkställa återkallandet av certifikatet.

Figur 13 – Återkallande av certifikat

4.   Allmänna villkor för CEF PKI-tjänsten

4.1   Bakgrund

DIGIT ska, i sin kapacitet som leverantör av lösningar för byggstenen eDelivery i Fonden för ett sammanlänkat Europa, tillhandahålla en PKI-tjänst (7) (”CEF PKI-tjänst”) för avtalsslutande parter i AETR. CEF PKI-tjänsten ska användas av nationella myndigheter (”slutanvändare”) som deltar i TACHOnet.

DIGIT är en PKI-innehavare inom TeleSec Shared-Business-CA-lösningen (”SBCA”) som används i Trust Center för Group unit T-Systems International GmbH (”T-Systems”
   (8)). DIGIT har rollen som ”Master Registrar” i domänen ”CEF_eDelivery.europa.eu” i SBCA. I denna roll skapar DIGIT underdomäner inom domänen ”CEF_eDelivery.europa.eu” för varje projekt med hjälp av CEF PKI-tjänsten.

Detta dokument innehåller närmare uppgifter om villkoren för underdomänen TACHOnet. DIGIT har rollen som ”sub-Registrar” i denna underdomän. Det är i denna kapacitet som DIGIT utfärdar, återkallar och förnyar certifikaten i detta projekt.

4.2   Ansvarsfriskrivning

Europeiska kommissionen frånsäger sig allt ansvar för certifikatets innehåll, för vilket endast certifikatinnehavaren har ansvaret. Det är certifikatinnehavarens ansvar att kontrollera riktigheten i certifikatets innehåll.

Europeiska kommissionen frånsäger sig allt ansvar för certifikatinnehavarens användning av certifikatet om innehavaren är en tredje rättslig enhet utanför Europeiska kommissionen.

Denna ansvarsfriskrivning är inte avsedd att begränsa Europeiska kommissionens ansvar i strid mot tillämplig nationell lagstiftning eller att befria kommissionen från ansvar i de fall där friskrivning inte får ske enligt sådan lagstiftning.

4.3   Auktoriserad/förbjuden användning av certifikat

4.3.1   Tillåten användning av certifikat

När certifikatet har utfärdats ska certifikatinnehavaren (9) använda det endast inom ramen för TACHOnet. I detta sammanhang kan certifikatet användas för att

| — | autentisera uppgifternas ursprung, |
| --- | --- |

—

autentisera uppgifternas ursprung,

| — | kryptera data, |
| --- | --- |

—

kryptera data,

| — | säkerställa upptäckt av integritetsöverträdelser som rör data. |
| --- | --- |

—

säkerställa upptäckt av integritetsöverträdelser som rör data.

4.3.2   Förbjuden användning av certifikat

All användning som inte uttryckligen godkänts som en del av den tillåtna användningen av certifikatet är förbjuden.

4.4   Ytterligare skyldigheter för certifikatinnehavaren

De detaljerade villkoren för SBCA fastställs av T-Systems i CP/CPS (Certificate Policy/Certification Practice Statement) för SBCA-tjänsten (10). Detta dokument innehåller säkerhetsspecifikationer och riktlinjer avseende tekniska och organisatoriska aspekter, och i dokumentet beskrivs de verksamheter som bedrivs av Trust Center-operatören i rollerna som certifieringsmyndighet (Certification Authority, CA) och registreringsmyndighet (Registration Authority, RA) samt registreringsmyndighetens (RA) delegerade tredje part.

Endast enheter som har rätt att delta i TACHOnet kan begära ett certifikat.

I fråga om godtagande av certifikat gäller klausul 4.4.1 i SBCA CP/CPS (Certificate Policy och Certification Practice Statement), och dessutom anses de användningsvillkor och bestämmelser som beskrivs i detta dokument vara godtagna av den organisation för vilken certifikatet utfärdats (”O=”) när det används för första gången.

I fråga om offentliggörande av certifikatet gäller klausul 2.2 i SBCA CP/CPS.

Alla certifikatinnehavare ska uppfylla följande krav:

| 1) | Skydda sin privata nyckel mot obehörig användning. |
| --- | --- |

1)

Skydda sin privata nyckel mot obehörig användning.

| 2) | Avstå från att överföra sin privata nyckel till tredje part, eller avslöja sin privata nyckel för tredje part, även som företrädare. |
| --- | --- |

2)

Avstå från att överföra sin privata nyckel till tredje part, eller avslöja sin privata nyckel för tredje part, även som företrädare.

| 3) | Avstå från fortsatt användning av den privata nyckeln efter det att certifikatets giltighetsperiod har löpt ut eller efter det att certifikatet har återkallats, annat än i syfte att visa krypterade data (t.ex. dekryptering av e-postmeddelanden). |
| --- | --- |

3)

Avstå från fortsatt användning av den privata nyckeln efter det att certifikatets giltighetsperiod har löpt ut eller efter det att certifikatet har återkallats, annat än i syfte att visa krypterade data (t.ex. dekryptering av e-postmeddelanden).

| 4) | Certifikatinnehavaren har ansvar för att kopiera eller vidarebefordra nyckeln till slutmottagaren eller slutmottagarna. |
| --- | --- |

4)

Certifikatinnehavaren har ansvar för att kopiera eller vidarebefordra nyckeln till slutmottagaren eller slutmottagarna.

| 5) | Certifikatinnehavaren måste ålägga slutmottagaren/alla slutmottagare att uppfylla aktuella villkor, inbegripet SBCA CP/CPS, när de har att göra med den privata nyckeln. |
| --- | --- |

5)

Certifikatinnehavaren måste ålägga slutmottagaren/alla slutmottagare att uppfylla aktuella villkor, inbegripet SBCA CP/CPS, när de har att göra med den privata nyckeln.

| 6) | Certifikatinnehavaren måste tillhandahålla identifiering av de auktoriserade företrädare som bemyndigats att begära återkallande av certifikat som utfärdats till organisationen, med närmare uppgifter om händelser som lett till återkallandet samt lösenordet för återkallande. |
| --- | --- |

6)

Certifikatinnehavaren måste tillhandahålla identifiering av de auktoriserade företrädare som bemyndigats att begära återkallande av certifikat som utfärdats till organisationen, med närmare uppgifter om händelser som lett till återkallandet samt lösenordet för återkallande.

| 7) | För certifikat som är knutna till grupper av personer och funktioner och/eller juridiska personer, efter det att en person har lämnat en grupp av slutmottagare (t.ex. efter avslutat anställningsförhållande), ska certifikatinnehavaren förhindra missbruk av den privata nyckeln genom att begära återkallande av certifikatet. |
| --- | --- |

7)

För certifikat som är knutna till grupper av personer och funktioner och/eller juridiska personer, efter det att en person har lämnat en grupp av slutmottagare (t.ex. efter avslutat anställningsförhållande), ska certifikatinnehavaren förhindra missbruk av den privata nyckeln genom att begära återkallande av certifikatet.

| 8) | Certifikatinnehavaren har ansvar för och ska begära återkallande av certifikatet under de omständigheter som avses i klausul 4.9.1 i SBCA CP/CPS. |
| --- | --- |

8)

Certifikatinnehavaren har ansvar för och ska begära återkallande av certifikatet under de omständigheter som avses i klausul 4.9.1 i SBCA CP/CPS.

I fråga om förnyelse av eller nya nycklar för certifikat gäller klausul 4.6 eller 4.7 i SBCA CP/CPS.

I fråga om ändring av certifikat gäller klausul 4.8 i SBCA CP/CPS.

I fråga om återkallande av certifikat gäller klausul 4.9 i SBCA CP/CPS.

5.   Formulär för identifiering av kontaktpersoner och betrodda kurirer (exempel)

Jag, [organisationsföreträdarens namn och adress], intygar att följande information ska användas i samband med begäran om, generering av och hämtning av digitala certifikat för öppna nycklar för TACHOnet-accesspunkter som stöder TACHOnet-meddelandenas konfidentialitet, integritet och oavvislighet:

Uppgifter om kontaktperson:

| — | Kontaktperson #1 |
| --- | --- |

—

| — | Kontaktperson #2 |
| --- | --- |

—

| — | Namn: |
| --- | --- |

—

Namn:

| — | Namn: |
| --- | --- |

—

Namn:

| — | Förnamn: |
| --- | --- |

—

Förnamn:

| — | Förnamn: |
| --- | --- |

—

Förnamn:

| — | Mobiltelefonnummer: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefonnummer:

| — | Mobiltelefonnummer: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefonnummer:

| — | Telefonnummer: |
| --- | --- |

—

Telefonnummer:

| — | Telefonnummer: |
| --- | --- |

—

Telefonnummer:

| — | E-post: |
| --- | --- |

—

E-post:

| — | E-post: |
| --- | --- |

—

E-post:

| — | Prov på egenhändig underskrift:
  — |
| --- | --- |

—

Prov på egenhändig underskrift:

—

| — | Prov på egenhändig underskrift:
  —
  —
  — |
| --- | --- |

—

Prov på egenhändig underskrift:

—

—

—

Uppgifter om betrodd kurir:

| — | Betrodd kurir #1 |
| --- | --- |

—

| — | Betrodd kurir #2 |
| --- | --- |

—

| — | Namn: |
| --- | --- |

—

Namn:

| — | Namn: |
| --- | --- |

—

Namn:

| — | Förnamn: |
| --- | --- |

—

Förnamn:

| — | Förnamn: |
| --- | --- |

—

Förnamn:

| — | Mobiltelefonnummer: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefonnummer:

| — | Mobiltelefonnummer: |
| --- | --- |

—

Mobiltelefonnummer:

| — | E-post: |
| --- | --- |

—

E-post:

| — | E-post: |
| --- | --- |

—

E-post:

| — | Land som utfärdat passet: |
| --- | --- |

—

Land som utfärdat passet:

| — | Land som utfärdat passet: |
| --- | --- |

—

Land som utfärdat passet:

| — | Passnummer: |
| --- | --- |

—

Passnummer:

| — | Passnummer: |
| --- | --- |

—

Passnummer:

| — | Passets sista giltighetsdag: |
| --- | --- |

—

Passets sista giltighetsdag:

| — | Passets sista giltighetsdag: |
| --- | --- |

—

Passets sista giltighetsdag:

Ort, datum, organisationens stämpel eller sigill:

Auktoriserad företrädares underskrift:

6.   Dokument

6.1   Individuell fullmakt (exempel)

Ett exempel på individuell fullmakt, som måste undertecknas och uppvisas av den betrodda kuriren i samband med personlig registrering vid registreringsmyndigheten, kan hittas här:

Image 15

6.2   Pappersformulär för begäran om certifikat (exempel)

Ett exempel på pappersformulär för begäran om certifikat, som måste undertecknas och uppvisas av den betrodda kuriren i samband med personlig registrering vid registreringsmyndigheten, kan hittas här:

Image 16

7.   Ordlista

De centrala termer som används i detta undertillägg definieras i avsnittet ”CEF Definitions” på den gemensamma webbportalen CEF Digital:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/CEF+Definitions

De centrala akronymer som används i denna komponentbeskrivning definieras i avsnittet ”CEF Glossary” på den gemensamma webbportalen CEF Digital:

https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/pages/viewpage.action?spaceKey=CEFDIGITAL&title=CEF+Glossary

---

(1)  En PKI (Public Key Infrastructure) är en uppsättning roller, policyer, förfaranden och system som behövs för att skapa, förvalta, distribuera och återkalla digitala certifikat.

1

(2)  Identifieras med värdet på attributet ”O=” i ”Subject Distinguished Name” för det utfärdade certifikatet.

2

(3)  https://en.wikipedia.org/wiki/Public_key_infrastructure

3

(4)  Den senaste versionen av CP och CPS kan laddas ner från https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/

4

(5)  En fullmakt är en rättslig handling genom vilken organisationen bemyndigar och auktoriserar Europeiska kommissionen, företrädd av den tjänsteman som utsetts att ansvara för CEF PKI-tjänsten, att för dess räkning begära generering av ett certifikat från T-Systems International GmbH TeleSec Shared Business CA. Se även punkt 6.

5

(6)  Se punkt 5.

6

(7)  En PKI (Public Key Infrastructure) är en uppsättning roller, policyer, förfaranden och system som behövs för att skapa, förvalta, distribuera och återkalla digitala certifikat.

7

(8)  Trust Center-operatören, som är lokaliserad i T-Systems Trust Center, fullgör utöver sin roll som betrodd operatör också uppgiften som intern registreringsmyndighet.

8

(9)  Identifieras med värdet på attributet ”O=” i ”Subject Distinguished Name” för det utfärdade certifikatet.

9

(10)  Den senaste versionen av T-Systems SBCA CP/CPS kan hämtas från https://www.telesec.de/en/sbca-en/support/download-area/

10

---

| 10.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2018/1927

av den 5 december 2018

om fastställande av interna regler för Europeiska kommissionens behandling av personuppgifter på konkurrensområdet vad gäller tillhandahållande av information till registrerade och begränsning av vissa rättigheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 249.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen utför administrativa utredningar för att genomdriva konkurrensreglerna i enlighet med fördraget och sekundärrätten samt internationella avtal som antagits för detta ändamål (1). I detta syfte utövar kommissionen de utrednings- och genomdrivandebefogenheter (inklusive tillhörande operativa verksamheter) som den tilldelats genom de relevanta unionsakterna på områdena antitrust, koncentrationskontroll och kontroll av statligt stöd. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen utför administrativa utredningar för att genomdriva konkurrensreglerna i enlighet med fördraget och sekundärrätten samt internationella avtal som antagits för detta ändamål (1). I detta syfte utövar kommissionen de utrednings- och genomdrivandebefogenheter (inklusive tillhörande operativa verksamheter) som den tilldelats genom de relevanta unionsakterna på områdena antitrust, koncentrationskontroll och kontroll av statligt stöd.

| (2) | Kommissionens utredningar och genomdrivandeåtgärder på konkurrensområdet är inriktade på företag eller medlemsstater som omfattas av konkurrensreglerna i fördraget, inte på fysiska personer. Under konkurrensutredningar behandlas dock personuppgifter i den mening som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (2) oundvikligen i den mening som avses i artikel 3.3 i den förordningen. Kommissionen måste behandla sådana personuppgifter för att fullgöra de uppgifter som den tilldelats i egenskap av offentlig myndighet som genomdriver unionens konkurrensregler. Utredningar på området antitrust, koncentrationskontroll och kontroll av statligt stöd samt genomdrivande av konkurrensreglerna utgör en tillsyns-, inspektions- eller regleringsfunktion som har samband med myndighetsutövning i de fall som avses i artikel 25.1 c och g i förordning (EU) 2018/1725. Dessa åtgärder syftar till att främja och skydda en konkurrenskraftig inre marknad och skyddar därmed unionens och medlemsstaternas viktiga ekonomiska och finansiella intressen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens utredningar och genomdrivandeåtgärder på konkurrensområdet är inriktade på företag eller medlemsstater som omfattas av konkurrensreglerna i fördraget, inte på fysiska personer. Under konkurrensutredningar behandlas dock personuppgifter i den mening som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (2) oundvikligen i den mening som avses i artikel 3.3 i den förordningen. Kommissionen måste behandla sådana personuppgifter för att fullgöra de uppgifter som den tilldelats i egenskap av offentlig myndighet som genomdriver unionens konkurrensregler. Utredningar på området antitrust, koncentrationskontroll och kontroll av statligt stöd samt genomdrivande av konkurrensreglerna utgör en tillsyns-, inspektions- eller regleringsfunktion som har samband med myndighetsutövning i de fall som avses i artikel 25.1 c och g i förordning (EU) 2018/1725. Dessa åtgärder syftar till att främja och skydda en konkurrenskraftig inre marknad och skyddar därmed unionens och medlemsstaternas viktiga ekonomiska och finansiella intressen.

| (3) | I samband med sina utredningar och genomdrivandeåtgärder på områdena antitrust, koncentrationskontroll och statligt stöd behandlar kommissionen personuppgifter som inhämtats eller mottagits från juridiska personer, fysiska personer, medlemsstater och andra enheter (såsom nationella konkurrensmyndigheter, regleringsorgan och andra offentliga organ och myndigheter), konkurrensmyndigheter i tredjeländer samt internationella organ och organisationer. Kommissionen får under konkurrensutredningar och genomdrivandeåtgärder, antingen på eget initiativ eller på grundval av mottagna synpunkter, även behandla personuppgifter som förvärvats eller erhållits från allmänt tillgängliga källor (till exempel i samband med övervakning eller granskning av marknaden), från anonyma källor (till exempel visselblåsare eller uppgiftslämnare) eller från andra källor (till exempel klagande) vilkas identitet måste skyddas. |
| --- | --- |

(3)

I samband med sina utredningar och genomdrivandeåtgärder på områdena antitrust, koncentrationskontroll och statligt stöd behandlar kommissionen personuppgifter som inhämtats eller mottagits från juridiska personer, fysiska personer, medlemsstater och andra enheter (såsom nationella konkurrensmyndigheter, regleringsorgan och andra offentliga organ och myndigheter), konkurrensmyndigheter i tredjeländer samt internationella organ och organisationer. Kommissionen får under konkurrensutredningar och genomdrivandeåtgärder, antingen på eget initiativ eller på grundval av mottagna synpunkter, även behandla personuppgifter som förvärvats eller erhållits från allmänt tillgängliga källor (till exempel i samband med övervakning eller granskning av marknaden), från anonyma källor (till exempel visselblåsare eller uppgiftslämnare) eller från andra källor (till exempel klagande) vilkas identitet måste skyddas.

| (4) | Kommissionen får i sin tur överföra personuppgifter till juridiska eller fysiska personer (exempelvis i samband med förfarandet för tillgång till handlingar), till nationella konkurrensmyndigheter och andra myndigheter och organ inom ramen för det bilaterala eller multilaterala samarbetet med medlemsstaterna eller myndigheter och organisationer i tredjeländer, i nödvändig och lämplig utsträckning för att utöva sina befogenheter, för att skydda rätten till försvar för parter som är föremål för kommissionens förfaranden och för att säkerställa en effektiv och verkningsfull tillämpning av unionens konkurrensregler. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen får i sin tur överföra personuppgifter till juridiska eller fysiska personer (exempelvis i samband med förfarandet för tillgång till handlingar), till nationella konkurrensmyndigheter och andra myndigheter och organ inom ramen för det bilaterala eller multilaterala samarbetet med medlemsstaterna eller myndigheter och organisationer i tredjeländer, i nödvändig och lämplig utsträckning för att utöva sina befogenheter, för att skydda rätten till försvar för parter som är föremål för kommissionens förfaranden och för att säkerställa en effektiv och verkningsfull tillämpning av unionens konkurrensregler.

| (5) | Behandling av personuppgifter, i den mening som avses i artikel 3.3 i förordning (EU) 2018/1725, som vidtas vid utrednings- och genomdrivandeåtgärder på konkurrensområdet kan äga rum även innan kommissionen formellt inleder ett förfarande, fortsätta under hela handläggningen av utredningen och även fortsätta efter det formella avslutandet av utredningen (till exempel i syfte att övervaka marknaden eller efterlevnaden eller för marknadsgranskning, för att bedöma behovet av att inleda nya undersökningar, rättsliga förfaranden osv.). |
| --- | --- |

(5)

Behandling av personuppgifter, i den mening som avses i artikel 3.3 i förordning (EU) 2018/1725, som vidtas vid utrednings- och genomdrivandeåtgärder på konkurrensområdet kan äga rum även innan kommissionen formellt inleder ett förfarande, fortsätta under hela handläggningen av utredningen och även fortsätta efter det formella avslutandet av utredningen (till exempel i syfte att övervaka marknaden eller efterlevnaden eller för marknadsgranskning, för att bedöma behovet av att inleda nya undersökningar, rättsliga förfaranden osv.).

| (6) | De personuppgifter som behandlas av kommissionen är till exempel uppgifter om identitet, kontaktuppgifter, yrkesrelaterade uppgifter och uppgifter som rör eller har lämnats in i samband med föremålet för utredningen eller förfarandet. Personuppgifterna sparas i en säker elektronisk miljö för att förhindra olaglig åtkomst eller överföring av uppgifter till personer som inte behöver känna till dem. Personuppgifterna lagras av tjänsteavdelningar i kommissionen som ansvarar för utredningen, under den tid som behövs för utredningen, för att bedöma behovet av att inleda nya undersökningar, under det administrativa förfarandet och under en eventuell efterföljande rättslig prövning, och under den administrativa lagringsperiod som följer efter det slutgiltiga avslutandet av ärendet. Vid utgången av lagringsperioden överförs de ärenderelaterade uppgifterna, inbegripet personuppgifter, till kommissionens historiska arkiv (3). |
| --- | --- |

(6)

De personuppgifter som behandlas av kommissionen är till exempel uppgifter om identitet, kontaktuppgifter, yrkesrelaterade uppgifter och uppgifter som rör eller har lämnats in i samband med föremålet för utredningen eller förfarandet. Personuppgifterna sparas i en säker elektronisk miljö för att förhindra olaglig åtkomst eller överföring av uppgifter till personer som inte behöver känna till dem. Personuppgifterna lagras av tjänsteavdelningar i kommissionen som ansvarar för utredningen, under den tid som behövs för utredningen, för att bedöma behovet av att inleda nya undersökningar, under det administrativa förfarandet och under en eventuell efterföljande rättslig prövning, och under den administrativa lagringsperiod som följer efter det slutgiltiga avslutandet av ärendet. Vid utgången av lagringsperioden överförs de ärenderelaterade uppgifterna, inbegripet personuppgifter, till kommissionens historiska arkiv (3).

| (7) | När kommissionen utför sina uppgifter är den skyldig att respektera fysiska personers rättigheter i samband med den behandling av personuppgifter som erkänns i artikel 8.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 16.1 i fördraget. Samtidigt är kommissionen ansvarig för att kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna, vilket kräver att kommissionen genomför utredningar i tid, samtidigt som man respekterar reglerna om konfidentialitet och tystnadsplikt (4) samt rätten till försvar för parter som är föremål för utredningarna (5) och rättigheterna för individer vars identitet måste skyddas. |
| --- | --- |

(7)

När kommissionen utför sina uppgifter är den skyldig att respektera fysiska personers rättigheter i samband med den behandling av personuppgifter som erkänns i artikel 8.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 16.1 i fördraget. Samtidigt är kommissionen ansvarig för att kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna, vilket kräver att kommissionen genomför utredningar i tid, samtidigt som man respekterar reglerna om konfidentialitet och tystnadsplikt (4) samt rätten till försvar för parter som är föremål för utredningarna (5) och rättigheterna för individer vars identitet måste skyddas.

| (8) | Under vissa omständigheter är det nödvändigt att sammanjämka de registrerades rättigheter enligt förordning (EU) 2018/1725 med behoven av utredningar och genomdrivandeåtgärder, samt att säkra att andra registrerades rättigheter och friheter respekteras fullt ut. Artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 ger därför kommissionen möjlighet att föreskriva begränsningar i tillämpningen av artiklarna 14–22 och 35, samt artikel 4 i den mån dess bestämmelser motsvarar de rättigheter och skyldigheter som fastställs i artiklarna 14–22 i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Under vissa omständigheter är det nödvändigt att sammanjämka de registrerades rättigheter enligt förordning (EU) 2018/1725 med behoven av utredningar och genomdrivandeåtgärder, samt att säkra att andra registrerades rättigheter och friheter respekteras fullt ut. Artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 ger därför kommissionen möjlighet att föreskriva begränsningar i tillämpningen av artiklarna 14–22 och 35, samt artikel 4 i den mån dess bestämmelser motsvarar de rättigheter och skyldigheter som fastställs i artiklarna 14–22 i den förordningen.

| (9) | Dessa interna regler bör omfatta all behandling som utförs av kommissionen under utövandet av dess utredningsbefogenheter, oavsett om den agerar på eget initiativ eller på grundval av mottagen information, samt genomdrivandeåtgärder och anknytande operativ verksamhet på områdena antitrust, koncentrationskontroll och statligt stöd, närhelst utövandet av den registrerades rättigheter kan äventyra genomförandet av utredningar eller genomdrivandeåtgärder. Dessa regler bör gälla för de behandlingar som utförs innan det formella förfarandet inleds, under handläggningen av utredningar och efter det formella avslutandet av utredningar, inklusive behandling inom ramen för det bilaterala eller multilaterala samarbetet med nationella konkurrensmyndigheter, medlemsstater eller myndigheter och organisationer i tredjeländer. |
| --- | --- |

(9)

Dessa interna regler bör omfatta all behandling som utförs av kommissionen under utövandet av dess utredningsbefogenheter, oavsett om den agerar på eget initiativ eller på grundval av mottagen information, samt genomdrivandeåtgärder och anknytande operativ verksamhet på områdena antitrust, koncentrationskontroll och statligt stöd, närhelst utövandet av den registrerades rättigheter kan äventyra genomförandet av utredningar eller genomdrivandeåtgärder. Dessa regler bör gälla för de behandlingar som utförs innan det formella förfarandet inleds, under handläggningen av utredningar och efter det formella avslutandet av utredningar, inklusive behandling inom ramen för det bilaterala eller multilaterala samarbetet med nationella konkurrensmyndigheter, medlemsstater eller myndigheter och organisationer i tredjeländer.

| (10) | För att uppfylla kraven i artiklarna 14, 15 och 16 i förordning (EU) 2018/1725 bör kommissionen informera alla enskilda personer om verksamhet som innebär behandling av personuppgifter och om deras rättigheter på ett tydligt och konsekvent sätt i form av dataskyddsmeddelanden som offentliggörs på kommissionens webbplats. |
| --- | --- |

(10)

För att uppfylla kraven i artiklarna 14, 15 och 16 i förordning (EU) 2018/1725 bör kommissionen informera alla enskilda personer om verksamhet som innebär behandling av personuppgifter och om deras rättigheter på ett tydligt och konsekvent sätt i form av dataskyddsmeddelanden som offentliggörs på kommissionens webbplats.

| (11) | Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 14.5 och 16.5 i förordning (EU) 2018/1725 kan kommissionen på grundval av artikel 25 i den förordningen också begränsa tillhandahållandet av information till registrerade och tillämpningen av registrerades övriga rättigheter, i syfte att skydda kommissionens egna konkurrensutredningar liksom medlemsstaternas konkurrensmyndigheters genomdrivande av konkurrensregler, genomförande av utredningar och förfaranden, utredningsverktyg och utredningsmetoder, samt andra personers rättigheter i samband med utredningarna. |
| --- | --- |

(11)

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 14.5 och 16.5 i förordning (EU) 2018/1725 kan kommissionen på grundval av artikel 25 i den förordningen också begränsa tillhandahållandet av information till registrerade och tillämpningen av registrerades övriga rättigheter, i syfte att skydda kommissionens egna konkurrensutredningar liksom medlemsstaternas konkurrensmyndigheters genomdrivande av konkurrensregler, genomförande av utredningar och förfaranden, utredningsverktyg och utredningsmetoder, samt andra personers rättigheter i samband med utredningarna.

| (12) | För att upprätthålla ett effektivt samarbete kan det vidare vara nödvändigt för kommissionen att begränsa tillämpningen av de registrerades rättigheter för att skydda behandling av unionens övriga institutioner, organ och byråer eller av medlemsstaternas myndigheter. Kommissionen bör därför samråda med dessa tjänster, institutioner, organ, byråer och myndigheter för att fastställa vilka skäl som ska anses vara relevanta för att införa begränsningar samt behovet av begränsningen och dess proportionalitet. |
| --- | --- |

(12)

För att upprätthålla ett effektivt samarbete kan det vidare vara nödvändigt för kommissionen att begränsa tillämpningen av de registrerades rättigheter för att skydda behandling av unionens övriga institutioner, organ och byråer eller av medlemsstaternas myndigheter. Kommissionen bör därför samråda med dessa tjänster, institutioner, organ, byråer och myndigheter för att fastställa vilka skäl som ska anses vara relevanta för att införa begränsningar samt behovet av begränsningen och dess proportionalitet.

| (13) | Kommissionen kan också behöva begränsa tillhandahållandet av information till registrerade och tillämpningen av andra registrerades rättigheter i samband med personuppgifter som mottagits från tredjeländer eller internationella organisationer, för att samarbeta med dessa länder eller organisationer och därigenom trygga viktiga mål av allmänt intresse för unionen. I vissa fall kan dock den registrerades intresse eller grundläggande rättigheter väga tyngre än intresset av internationellt samarbete. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen kan också behöva begränsa tillhandahållandet av information till registrerade och tillämpningen av andra registrerades rättigheter i samband med personuppgifter som mottagits från tredjeländer eller internationella organisationer, för att samarbeta med dessa länder eller organisationer och därigenom trygga viktiga mål av allmänt intresse för unionen. I vissa fall kan dock den registrerades intresse eller grundläggande rättigheter väga tyngre än intresset av internationellt samarbete.

| (14) | Kommissionen har därför fastställt att de grunder som anges i artikel 25.1 c, g och h i förordning (EU) 2018/1725 utgör grunder för begränsningar enligt artikel 25 i förordningen som kan behöva tillämpas på databehandling som utförs inom ramen för kommissionens utrednings- och genomdrivandeåtgärder på konkurrensområdet, vilket omfattar antitrust, koncentrationskontroll och statligt stöd. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen har därför fastställt att de grunder som anges i artikel 25.1 c, g och h i förordning (EU) 2018/1725 utgör grunder för begränsningar enligt artikel 25 i förordningen som kan behöva tillämpas på databehandling som utförs inom ramen för kommissionens utrednings- och genomdrivandeåtgärder på konkurrensområdet, vilket omfattar antitrust, koncentrationskontroll och statligt stöd.

| (15) | Kommissionen bör hantera alla begränsningar på ett öppet sätt och dokumentera varje tillämpning av begränsningar i motsvarande register. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör hantera alla begränsningar på ett öppet sätt och dokumentera varje tillämpning av begränsningar i motsvarande register.

| (16) | I enlighet med artikel 25.8 i förordning (EU) 2018/1725 får personuppgiftsansvariga skjuta upp eller avstå från att tillhandahålla information till den registrerade om skälen till tillämpningen av en begränsning, om tillhandahållandet av denna information på något sätt skulle äventyra syftet med begränsningen. Detta gäller i synnerhet begränsningar av de rättigheter som anges i artiklarna 16 och 35 i förordning (EU) 2018/1725. För att säkerställa att den registrerades rättigheter enligt artiklarna 16 och 35 i förordning (EU) 2018/1725 endast begränsas så länge som det finns skäl för begränsningen bör kommissionen se över sin ståndpunkt regelbundet under utredningen och då den avslutas. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 25.8 i förordning (EU) 2018/1725 får personuppgiftsansvariga skjuta upp eller avstå från att tillhandahålla information till den registrerade om skälen till tillämpningen av en begränsning, om tillhandahållandet av denna information på något sätt skulle äventyra syftet med begränsningen. Detta gäller i synnerhet begränsningar av de rättigheter som anges i artiklarna 16 och 35 i förordning (EU) 2018/1725. För att säkerställa att den registrerades rättigheter enligt artiklarna 16 och 35 i förordning (EU) 2018/1725 endast begränsas så länge som det finns skäl för begränsningen bör kommissionen se över sin ståndpunkt regelbundet under utredningen och då den avslutas.

| (17) | Om en begränsning gäller den registrerades övriga rättigheter bör de personuppgiftsansvariga bedöma från fall till fall huruvida information om begränsningen skulle äventyra dess syfte. Den avdelning som ansvarar för konkurrenspolitiken inom kommissionen är personuppgiftsansvarig. |
| --- | --- |

(17)

Om en begränsning gäller den registrerades övriga rättigheter bör de personuppgiftsansvariga bedöma från fall till fall huruvida information om begränsningen skulle äventyra dess syfte. Den avdelning som ansvarar för konkurrenspolitiken inom kommissionen är personuppgiftsansvarig.

| (18) | Kommissionens dataskyddsombud bör genomföra en oberoende översyn av tillämpningen av begränsningar för att säkerställa överensstämmelse med detta beslut. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionens dataskyddsombud bör genomföra en oberoende översyn av tillämpningen av begränsningar för att säkerställa överensstämmelse med detta beslut.

| (19) | Detta beslut antas för tillämpningen av artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 och bör träda i kraft vid samma tidpunkt som den förordningen för att garantera rättssäkerhet. |
| --- | --- |

(19)

Detta beslut antas för tillämpningen av artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 och bör träda i kraft vid samma tidpunkt som den förordningen för att garantera rättssäkerhet.

| (20) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts. |
| --- | --- |

(20)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta beslut fastställs de regler som kommissionen ska följa för att informera registrerade om behandlingen av deras uppgifter i enlighet med artiklarna 14, 15 och 16 i förordning (EU) 2018/1725, inom ramen för kommissionens verksamhet på konkurrensområdet.

I beslutet fastställs även de villkor på vilka kommissionen får begränsa tillämpningen av artiklarna 4, 14–17, 19, 20 och 35 i förordning (EU) 2018/1725, i enlighet med artikel 25 i den förordningen.

2.   Detta beslut ska tillämpas på behandling av personuppgifter som utförs av kommissionen med avseende på eller i fråga om den verksamhet som bedrivs i syfte att fullgöra kommissionens uppgifter i enlighet med artiklarna 101–109 i fördraget.

Artikel 2

Tillämpliga undantag och begränsningar

1.   När kommissionen utövar sina skyldigheter avseende de registrerades rättigheter enligt förordning (EU) 2018/1725 ska den överväga om några av de undantag som anges i den förordningen är tillämpliga.

2.   Om inte annat följer av artiklarna 3–7 i detta beslut får kommissionen begränsa tillämpningen av artiklarna 14–17, 19, 20 och 35 i förordning (EU) 2018/1725, samt den princip om öppenhet som föreskrivs i artikel 4.1 a, i den mån dessa bestämmelser motsvarar de rättigheter och skyldigheter som fastställs i artiklarna 14–17, 19, 20 och 35 i förordning (EU) 2018/1725 där utövandet av sådana rättigheter och skyldigheter skulle äventyra syftet med kommissionens utrednings- och genomdrivandeåtgärder, inbegripet genom att avslöja dess utredningsverktyg och utredningsmetoder, eller skulle ha en negativ inverkan på andra registrerades rättigheter och friheter.

3.   Om inte annat följer av artiklarna 3–7 får kommissionen begränsa de rättigheter och skyldigheter som avses i punkt 2 i denna artikel vad gäller personuppgifter som erhållits från unionens övriga institutioner, organ och byråer, behöriga myndigheter i medlemsstaterna eller tredjeländer eller från internationella organisationer, i följande fall:

| a) | Om utövandet av sådana rättigheter och skyldigheter skulle kunna begränsas av unionens övriga institutioner, organ och byråer på grundval av andra akter som avses i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 eller i enlighet med kapitel IX i den förordningen eller i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 (6) eller rådets förordning (EU) 2017/1939 (7). |
| --- | --- |

a)

Om utövandet av sådana rättigheter och skyldigheter skulle kunna begränsas av unionens övriga institutioner, organ och byråer på grundval av andra akter som avses i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 eller i enlighet med kapitel IX i den förordningen eller i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 (6) eller rådets förordning (EU) 2017/1939 (7).

| b) | Om utövandet av sådana rättigheter och skyldigheter skulle kunna begränsas av medlemsstaternas behöriga myndigheter på grundval av sådana akter som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (8) eller enligt nationella bestämmelser som införlivar artiklarna 13.3, 15.3 eller 16.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 (9). |
| --- | --- |

b)

Om utövandet av sådana rättigheter och skyldigheter skulle kunna begränsas av medlemsstaternas behöriga myndigheter på grundval av sådana akter som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (8) eller enligt nationella bestämmelser som införlivar artiklarna 13.3, 15.3 eller 16.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 (9).

| c) | Om utövandet av sådana rättigheter och skyldigheter skulle kunna äventyra kommissionens samarbete med tredjeländer eller internationella organisationer i konkurrensutredningar eller vid verkställighet av konkurrensbeslut. |
| --- | --- |

c)

Om utövandet av sådana rättigheter och skyldigheter skulle kunna äventyra kommissionens samarbete med tredjeländer eller internationella organisationer i konkurrensutredningar eller vid verkställighet av konkurrensbeslut.

Innan kommissionen tillämpar begränsningar i de fall som avses i första stycket leden a och b ska den samråda med unionens berörda institutioner, organ, eller byråer eller medlemsstaternas behöriga myndigheter, om det inte är uppenbart för kommissionen att tillämpningen av en begränsning fastställs i en av de akter som det hänvisas till i dessa led.

Första stycket led c ska inte gälla om kommissionens intresse av att samarbeta med tredjeländer eller internationella organisationer är underordnat den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter.

4.   Punkterna 1, 2 och 3 påverkar inte tillämpningen av andra kommissionsbeslut om interna regler för tillhandahållande av information till registrerade och begränsning av vissa rättigheter enligt artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 och artikel 23 i kommissionens arbetsordning.

Artikel 3

Tillhandahållande av information till registrerade

1.   Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra dataskyddsmeddelanden för att informera registrerade om dess verksamhet som omfattar behandling av personuppgifter.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 14.5 och 16.5 i förordning (EU) 2018/1725 ska kommissionen, om den, helt eller delvis, begränsar tillhandahållandet av information till registrerade vars personuppgifter behandlas i konkurrensutredningar eller vid genomdrivandeåtgärder (inklusive anknytande operativ verksamhet), dokumentera och registrera skälen till begränsningen i enlighet med artikel 6.

Artikel 4

Registrerades rätt till tillgång, rätt till radering och till begränsning av behandling

1.   Om kommissionen helt eller delvis begränsar en registrerads rätt till tillgång till uppgifter, rätt till radering eller rätt till begränsning av behandling enligt vad som avses i artiklarna 17, 19 respektive 20 i förordning (EU) 2018/1725, ska den informera den berörda registrerade i sitt svar på begäran om tillgång, radering eller begränsning av behandling om den begränsning som tillämpas och om de huvudsakliga skälen till detta, samt om möjligheten att ge in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen eller begära rättslig prövning vid Europeiska unionens domstol.

2.   Information om skälen för den begränsning som avses i punkt 1 behöver inte tillhandahållas så länge som det skulle undergräva syftet med begränsningen.

3.   Kommissionen ska dokumentera och registrera skälen till begränsningen i enlighet med artikel 6.

4.   Om rätten till tillgång helt eller delvis begränsas, ska den registrerade utöva sin rätt till tillgång via Europeiska datatillsynsmannen, i enlighet med artikel 25.6, 25.7 och 25.8 i förordning (EU) 2018/1725.

Artikel 5

Information till registrerade om personuppgiftsincidenter

Om kommissionen begränsar sådan information om personuppgiftsincidenter till den registrerade som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2018/1725, ska den dokumentera och registrera skälen till begränsningen i enlighet med artikel 6 i detta beslut.

Artikel 6

Dokumentation och registrering av begränsningar

1.   Kommissionen ska dokumentera skälen till varje begränsning som tillämpas enligt detta beslut, inbegripet en bedömning av behovet av begränsningen och dess proportionalitet.

2.   I dokumentationen ska anges hur utövandet av rättigheten skulle äventyra syftet med kommissionens utrednings- och genomdrivandeåtgärder, eller syftet med de begränsningar som tillämpas med stöd av artikel 2.2 eller 2.3, eller ha en negativ inverkan på andra registrerades rättigheter och friheter.

3.   Dokumentationen och, i förekommande fall, de handlingar som innehåller de underliggande faktiska och rättsliga omständigheterna ska registreras. De ska göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på begäran.

Artikel 7

Begränsningars varaktighet

1.   De begränsningar som avses i artiklarna 3, 4 och 5 ska fortsätta att gälla så länge som de skäl som ligger till grund för dem föreligger.

2.   Om skälen till en sådan begränsning som avses i artikel 3 eller 5 inte längre föreligger ska kommissionen upphäva begränsningen och uppge skälen för begränsningen till den registrerade. Kommissionen ska underrätta den registrerade om möjligheten att ge in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen eller att begära rättslig prövning vid Europeiska unionens domstol.

3.   Kommissionen ska se över tillämpningen av de begränsningar som avses i artiklarna 3 och 5 varje år och vid avslutandet av den aktuella utredningen.

Artikel 8

Omprövning av dataskyddsombudet

1.   Dataskyddsombudet ska informeras utan onödigt dröjsmål när registrerades rättigheter har begränsats i enlighet med detta beslut. På begäran ska dataskyddsombudet ges tillgång till registret och alla handlingar som innehåller underliggande faktiska och rättsliga omständigheter.

2.   Dataskyddsombudet får begära en omprövning av begränsningen. Dataskyddsombudet ska underrättas om resultatet av den begärda omprövningen.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som förordning (EU) 2018/1725 träder i kraft.

Utfärdat i Bryssel den 5 december 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  För antitrust se rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1), för koncentrationskontroll se rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1) och för statligt stöd se rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39). Behandling i den mening som avses i artikel 3.3 i förordning (EU) 2018/1725 omfattar även situationer då kommissionen mottar personuppgifter som lämnats till den frivilligt.

2

(3)  Lagring av ärenden i kommissionen regleras av den gemensamma bevarandeförteckningen, en rättslig handling (den senaste versionen är SEC(2012) 713) i form av en tidsplan som fastställer lagringsperioder för olika typer av kommissionens akter.

3

(4)  Se framför allt artikel 339 i fördraget, samt artikel 28 i förordning (EG) nr 1/2003, artikel 15.4 i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 av den 7 april 2004 om kommissionens förfarande enligt artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (EUT L 123, 27.4.2004, s. 18), artikel 17 i förordning (EG) nr 139/2004 och artikel 18 i kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 av den 21 april 2004 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 133, 30.4.2004, s. 1), artiklarna 30 och 31 i förordning (EU) 2015/1589, erforderliga förklaringar om konfidentiell information i formulär för anmälan av statligt stöd som bilagor till förordning (EG) nr 794/2004 i dess ändrade lydelse.

4

(5)  Verkställande av de registrerades rättigheter enligt förordning (EU) 2018/1725 och de personuppgiftsansvarigas skyldigheter enligt den förordningen påverkar inte kommissionens hantering av rätten till försvar för parter som är föremål för ett konkurrensförfarande. Integriteten och autenticiteten i de bevis som samlats in i samband med konkurrensutredningar kan därför inte äventyras genom ändring av handlingar som mottagits eller samlats in i enlighet med tillämpliga procedurregler på konkurrensområdet.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (EUT L 135, 24.5.2016, s. 53).

6

(7)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (EUT L 119, 4.5.2016, s. 89).

9

---

| 10.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 313/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 313/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/1928

av den 6 december 2018

om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

[delgivet med nr C(2018) 8081]

(Endast den danska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 november 2002 antog kommissionen beslut 2002/915/EG (2) och beviljade därmed ett undantag som begärts av Danmark i enlighet med direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Enligt beslutet tillåts i Danmark spridning av stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år på vissa kreatursanläggningar inom ramen för det danska åtgärdsprogrammet 1999–2003. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2004–2007, genom kommissionens beslut 2008/664/EG (4) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2012, genom kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU (5) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2015 och genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/847 (6) i samband med den danska regleringen av näringsämnen i jordbruket och det danska åtgärdsprogrammet för nitrater från juni 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 november 2002 antog kommissionen beslut 2002/915/EG (2) och beviljade därmed ett undantag som begärts av Danmark i enlighet med direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Enligt beslutet tillåts i Danmark spridning av stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år på vissa kreatursanläggningar inom ramen för det danska åtgärdsprogrammet 1999–2003. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2004–2007, genom kommissionens beslut 2008/664/EG (4) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2012, genom kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU (5) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2015 och genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/847 (6) i samband med den danska regleringen av näringsämnen i jordbruket och det danska åtgärdsprogrammet för nitrater från juni 2017.

| (2) | Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut (EU) 2017/847 berörde för perioden 2015/2016 cirka 1 466 kreatursanläggningar, 443 134 djurenheter och 210 061 hektar åkerareal, vilket motsvarar 4,2 % av det totala antalet anläggningar, 19,6 % av det totala antalet djurenheter och 8,6 % av den totala åkerarealen i Danmark. |
| --- | --- |

(2)

Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut (EU) 2017/847 berörde för perioden 2015/2016 cirka 1 466 kreatursanläggningar, 443 134 djurenheter och 210 061 hektar åkerareal, vilket motsvarar 4,2 % av det totala antalet anläggningar, 19,6 % av det totala antalet djurenheter och 8,6 % av den totala åkerarealen i Danmark.

| (3) | Den 6 februari 2018 lämnade Danmark in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget i enlighet med punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(3)

Den 6 februari 2018 lämnade Danmark in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget i enlighet med punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.

| (4) | Danmark har, i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG, upprättat ett åtgärdsprogram för perioden 2017–2020 genom delar av föreskrift nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc., i dess ändrade lydelse, konsoliderad förordning nr 433 av den 3 maj 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke, i dess ändrade lydelse, och föreskrift nr 963 av den 12 juli 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2017/2018. Som komplement till dessa åtgärder genomför Danmark ett målinriktat program för fånggrödor under 2017 och 2018 och riktad reglering från och med 2019, i enlighet med förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Dessutom omfattar den danska lagstiftningen en generell fosforreglering, i enlighet med förordningen om boskapsskötsel och användning av gödselmedel och föreskriften om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc. |
| --- | --- |

(4)

Danmark har, i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG, upprättat ett åtgärdsprogram för perioden 2017–2020 genom delar av föreskrift nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc., i dess ändrade lydelse, konsoliderad förordning nr 433 av den 3 maj 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke, i dess ändrade lydelse, och föreskrift nr 963 av den 12 juli 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2017/2018. Som komplement till dessa åtgärder genomför Danmark ett målinriktat program för fånggrödor under 2017 och 2018 och riktad reglering från och med 2019, i enlighet med förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Dessutom omfattar den danska lagstiftningen en generell fosforreglering, i enlighet med förordningen om boskapsskötsel och användning av gödselmedel och föreskriften om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc.

| (5) | I den danska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gränser för tillförseln av kväve. Lagstiftning som begränsar tillförseln av fosfor trädde i kraft i augusti 2017. |
| --- | --- |

(5)

I den danska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gränser för tillförseln av kväve. Lagstiftning som begränsar tillförseln av fosfor trädde i kraft i augusti 2017.

| (6) | Den danska lagstiftningen omfattar ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor för den period som omfattas av detta beslut. Inom ramen för detta program bör de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan uppnås genom de frivilliga avtalen. Arealerna med fånggrödor kompletterar det nationella kravet på obligatoriska fånggrödor enligt den danska förordningen nr 433 av den 3 maj 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Det ovan nämnda programmet är nödvändigt för att garantera att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet. |
| --- | --- |

(6)

Den danska lagstiftningen omfattar ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor för den period som omfattas av detta beslut. Inom ramen för detta program bör de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan uppnås genom de frivilliga avtalen. Arealerna med fånggrödor kompletterar det nationella kravet på obligatoriska fånggrödor enligt den danska förordningen nr 433 av den 3 maj 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Det ovan nämnda programmet är nödvändigt för att garantera att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet.

| (7) | Den information som Danmark lämnat beträffande det undantag som beviljats genom beslut (EU) 2017/847 visar att undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet jämfört med de arealer som inte omfattas av undantaget. Uppgifter om genomförandet av direktiv 91/676/EEG för perioden 2012–2015 (7) visar att när det gäller grundvatten har 83,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 27,5 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. När det gäller sötytvatten har 99,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 85,8 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Data från övervakningen visar en generell stabil trend för nitrathalter i grundvattnet och sötytvatten jämfört med den föregående rapporteringsperioden (2008–2011). Uppgifter om eutrofieringen visar att 25 % av de övervakade sjöarna fick klassificeringen hög/god status, att 75 % av dem fick klassificeringen sämre än god status och att 2 av 119 övervakade flodmynningar eller kustvatten fick klassificeringen god status. |
| --- | --- |

(7)

Den information som Danmark lämnat beträffande det undantag som beviljats genom beslut (EU) 2017/847 visar att undantaget inte leder till försämrad vattenkvalitet jämfört med de arealer som inte omfattas av undantaget. Uppgifter om genomförandet av direktiv 91/676/EEG för perioden 2012–2015 (7) visar att när det gäller grundvatten har 83,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 27,5 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. När det gäller sötytvatten har 99,4 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och 85,8 % av dem har genomsnittliga nitrathalter under 25 mg/l. Data från övervakningen visar en generell stabil trend för nitrathalter i grundvattnet och sötytvatten jämfört med den föregående rapporteringsperioden (2008–2011). Uppgifter om eutrofieringen visar att 25 % av de övervakade sjöarna fick klassificeringen hög/god status, att 75 % av dem fick klassificeringen sämre än god status och att 2 av 119 övervakade flodmynningar eller kustvatten fick klassificeringen god status.

| (8) | Efter en prövning av Danmarks begäran på grundval av de faktorer som anges i punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i besluten 2002/915/EG, 2005/294/EG, 2008/664/EG och genomförandebeslut 2012/659/EU, anser kommissionen att den mängd stallgödsel som föreslagits av Danmark, dvs. 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka negativt på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda när det gäller fånggrödor, fosfortak, växtföljd, spridning av stallgödsel och andra gödselmedel, jordprovstagning och jordanalyser. |
| --- | --- |

(8)

Efter en prövning av Danmarks begäran på grundval av de faktorer som anges i punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i besluten 2002/915/EG, 2005/294/EG, 2008/664/EG och genomförandebeslut 2012/659/EU, anser kommissionen att den mängd stallgödsel som föreslagits av Danmark, dvs. 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka negativt på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda när det gäller fånggrödor, fosfortak, växtföljd, spridning av stallgödsel och andra gödselmedel, jordprovstagning och jordanalyser.

| (9) | På gårdar som har tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år, bör gödslingsplanerna uppdateras i god tid för att säkerställa att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna, och ett permanent växttäcke och fånggrödor bör användas för att säkerställa att höstens nitratförluster återförs från de lägre markskikten och att kväveförlusterna under vintern begränsas. |
| --- | --- |

(9)

På gårdar som har tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år, bör gödslingsplanerna uppdateras i god tid för att säkerställa att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna, och ett permanent växttäcke och fånggrödor bör användas för att säkerställa att höstens nitratförluster återförs från de lägre markskikten och att kväveförlusterna under vintern begränsas.

| (10) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (8) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster fram till år 2015. Att minska användningen av näringsämnen är en del av detta mål. Undantaget enligt detta beslut påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det. |
| --- | --- |

(10)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (8) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster fram till år 2015. Att minska användningen av näringsämnen är en del av detta mål. Undantaget enligt detta beslut påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det.

| (11) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (9) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Danmark, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10). |
| --- | --- |

(11)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (9) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Danmark, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10).

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Det undantag som Danmark har begärt genom en skrivelse av den 6 februari 2018, i avsikt att tillåta spridning på mark av en större mängd kväve från stallgödsel än vad som anges i punkt 2 andra stycket första meningen i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, beviljas under förutsättning att de villkor som anges i detta beslut uppfylls.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta undantag gäller för nötkreatursgårdar där växtföljden omfattar mer än 80 % grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod och för vilka ett tillstånd har getts i enlighet med artikel 6.

Artikel 3

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   
  nötkreatursgård
  : ett jordbruksföretag med en årlig produktion av kväve i stallgödsel över 300 kg, varav minst två tredjedelar kommer från nötkreatur.

nötkreatursgård

b)   
  grödor med vallinsådd
  : spannmål för ensilage, ensilagemajs, vårsäd, höstsäd eller vårkorn och ärter, som insås med vall före eller efter skörd.

grödor med vallinsådd

c)   
  grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod
  : något av följande:

grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod

| i) | vall, |
| --- | --- |

i)

vall,

| ii) | gräsfånggrödor, |
| --- | --- |

ii)

gräsfånggrödor,

| iii) | foderbetor, |
| --- | --- |

iii)

foderbetor,

| iv) | grödor med vallinsådd, |
| --- | --- |

iv)

grödor med vallinsådd,

| v) | cikoria. |
| --- | --- |

v)

cikoria.

d)   
  vall
  : permanent eller tillfällig vall.

vall

e)   
  markprofil
  : jordskiktet under marknivån ned till ett djup på 0,90 m, eller till den genomsnittliga högsta grundvattennivån om den ligger mindre än 0,90 m under marknivån.

markprofil

Artikel 4

Villkor för undantaget

Undantaget beviljas på följande villkor:

| 1) | Den 1 augusti 2017 trädde föreskrift nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc. i kraft, varigenom det beroende på typ av gödselmedel fastställs direkta fosfortak på olika nivåer i hela landet. Taken omfattar spridning av fosfor från alla typer av gödselmedel: såväl organiska gödselmedel, inbegripet stallgödsel, biogasrötrester, avgasad växtbiomassa och avloppsslam, som oorganiska gödselmedel. Striktare tak för fosfortillförsel ska tillämpas i vissa avrinningsområden med fosforkänsliga vattenmiljöer. |
| --- | --- |

1)

Den 1 augusti 2017 trädde föreskrift nr 865 av den 23 juni 2017 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc. i kraft, varigenom det beroende på typ av gödselmedel fastställs direkta fosfortak på olika nivåer i hela landet. Taken omfattar spridning av fosfor från alla typer av gödselmedel: såväl organiska gödselmedel, inbegripet stallgödsel, biogasrötrester, avgasad växtbiomassa och avloppsslam, som oorganiska gödselmedel. Striktare tak för fosfortillförsel ska tillämpas i vissa avrinningsområden med fosforkänsliga vattenmiljöer.

| 2) | Det ska införas ett indikator- och övervakningssystem för mängden fosfor som sprids på jordbruksmark i Danmark. Om indikator- eller övervakningssystemet visar att den faktiska årliga genomsnittliga fosfortillförseln till jordbruksmark i Danmark kan överskrida eller faktiskt har överskridit de nivåer för genomsnittlig nationell fosfortillförsel som ska nås under perioden 2018–2025, ska maximinivåerna för fosfortillförsel sänkas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

2)

Det ska införas ett indikator- och övervakningssystem för mängden fosfor som sprids på jordbruksmark i Danmark. Om indikator- eller övervakningssystemet visar att den faktiska årliga genomsnittliga fosfortillförseln till jordbruksmark i Danmark kan överskrida eller faktiskt har överskridit de nivåer för genomsnittlig nationell fosfortillförsel som ska nås under perioden 2018–2025, ska maximinivåerna för fosfortillförsel sänkas i motsvarande mån.

| 3) | Den 5 april 2017 trädde den danska förordningen nr 310 av den 4 april 2017 om ändring av förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke (krav att införa riktade fånggrödor) i kraft, genom vilken det inrättas ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor på grundval av behovet att minska nitrathalterna i grundvatten och kustvatten. Inom ramen för programmet ska de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om tillräckliga miljömål inte kan nås genom de frivilliga avtalen. Enligt förordning nr 497 av den 22 maj 2018 om ändring av förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke (målinriktad nitratregelring osv.), får fånggrödor ersättas med alternativa åtgärder inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

3)

Den 5 april 2017 trädde den danska förordningen nr 310 av den 4 april 2017 om ändring av förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke (krav att införa riktade fånggrödor) i kraft, genom vilken det inrättas ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor på grundval av behovet att minska nitrathalterna i grundvatten och kustvatten. Inom ramen för programmet ska de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om tillräckliga miljömål inte kan nås genom de frivilliga avtalen. Enligt förordning nr 497 av den 22 maj 2018 om ändring av förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke (målinriktad nitratregelring osv.), får fånggrödor ersättas med alternativa åtgärder inom ramen för programmet.

| 4) | De fånggrödor som etableras inom ramen för det programmet ska vara ett komplement till de fånggrödor som planteras för att uppfylla det nationella obligatoriska kravet på 10 eller 14 % fånggrödor på gårdens åkerareal, och de får inte etableras på samma areal som används för att uppfylla kravet på fånggrödor för arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

4)

De fånggrödor som etableras inom ramen för det programmet ska vara ett komplement till de fånggrödor som planteras för att uppfylla det nationella obligatoriska kravet på 10 eller 14 % fånggrödor på gårdens åkerareal, och de får inte etableras på samma areal som används för att uppfylla kravet på fånggrödor för arealer med ekologiskt fokus.

Artikel 5

Ansökan om tillstånd

1.   Nötkreatursuppfödare kan ansöka hos de behöriga myndigheterna om årligt tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och planeringsperiod.

Tidsfristen för inlämning av ansökan ska vara samma som den nationella tidsfristen för ansökan om den gemensamma jordbrukspolitikens grundstöd och inlämning av planen för gödselkvot och fånggrödor.

2.   Inlämnandet av en ansökan som avses i punkt 1 ska anses innebära en försäkran från den sökande att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 är uppfyllda.

Artikel 6

Tillståndsgivning

Tillstånd att sprida en mängd stallgödsel från en nötkreatursgård, inklusive gödsel som sprids av djuren själva och separerad gödsel, som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och planeringsperiod, ska ges på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 9.

Artikel 7

Villkor för spridning av stallgödsel och andra gödselmedel

1.   Den totala kvävetillförseln får inte överstiga grödans beräknade näringsbehov med beaktande av näringstillförseln från marken. Den får inte överstiga de högsta tillåtna mängder som fastställs i föreskrift nr 963 av den 12 juli 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2017/2018 och i motsvarande föreskrifter för de efterföljande planeringsperioderna.

2.   En gödslingsplan ska upprättas för nötkreatursgårdens hela areal. Planen ska förvaras på gården. Den ska omfatta perioden från den 1 augusti till den 31 juli påföljande år. Gödslingsplanen ska omfatta följande:

| a) | En växtodlingsplan med följande uppgifter:






  i) | Areal av skiften med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod. |
| --- | --- | --- |

a)

En växtodlingsplan med följande uppgifter:

i)

Areal av skiften med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod.

| ii) | Areal av skiften med andra grödor än de som anges i led i. |
| --- | --- |

ii)

Areal av skiften med andra grödor än de som anges i led i.

| iii) | En översiktskarta över de skiften som avses i led i respektive ii. |
| --- | --- |

iii)

En översiktskarta över de skiften som avses i led i respektive ii.

| b) | Antalet djur på gården och en beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym). |
| --- | --- |

b)

Antalet djur på gården och en beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym).

| c) | En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården. |
| --- | --- |

c)

En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården.

| d) | En beskrivning av gödselsepareringen, i tillämpliga fall, och den separerade gödselns förväntade egenskaper. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av gödselsepareringen, i tillämpliga fall, och den separerade gödselns förväntade egenskaper.

| e) | Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården. |
| --- | --- |

e)

Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården.

| f) | Den förväntade mängden kväve och fosfor som krävs för grödan i varje skifte. |
| --- | --- |

f)

Den förväntade mängden kväve och fosfor som krävs för grödan i varje skifte.

| g) | En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel på varje skifte. |
| --- | --- |

g)

En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel på varje skifte.

| h) | En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel på varje skifte. |
| --- | --- |

h)

En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel på varje skifte.

| i) | Uppgift om tidpunkten för spridning av stallgödsel och handelsgödsel. |
| --- | --- |

i)

Uppgift om tidpunkten för spridning av stallgödsel och handelsgödsel.

Gödslingsplanen ska uppdateras senast sju dagar efter varje ändring av jordbruksmetoderna på nötkreatursgården. Bokföringen över gödselanvändningen ska lämnas in till de behöriga myndigheterna senast den sista mars varje år.

3.   Stallgödsel får inte spridas under perioden 31 augusti–1 mars på vall som kommer att plöjas påföljande vår.

Artikel 8

Villkor för jordprovstagning och jordanalyser

1.   Prover ska tas från de översta 30 cm av jordbruksmarken och analyseras med avseende på kväve- och fosforhalt.

2.   Provtagning och analyser ska genomföras minst vart fjärde år för varje areal inom nötkreatursgården som är likartad i fråga om växtföljd och markförhållanden.

3.   Minst en provtagning och analys ska göras per fem hektar jordbruksmark.

4.   Analysresultaten ska vara tillgängliga för inspektion på nötkreatursgården.

Artikel 9

Villkor för markförvaltning

1.   Minst 80 % av den areal som är tillgänglig för spridning av stallgödsel ska odlas med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod.

2.   Gräsfånggrödor får inte plöjas ned före den 1 mars året efter det att de har etablerats.

3.   Tillfällig vall ska plöjas på våren. En gröda med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod ska sås så snart som möjligt och senast tre veckor efter det att vallen har plöjts.

4.   Grödor i växtföljden får inte innehålla baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve, med undantag av följande:

| a) | Klöver i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern. |
| --- | --- |

a)

Klöver i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern.

| b) | Blålusern i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern. |
| --- | --- |

b)

Blålusern i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern.

| c) | Korn och ärter med vallinsådd. |
| --- | --- |

c)

Korn och ärter med vallinsådd.

5.   Kvävegödslingsnormer för grödor efter tillfällig vall ska minskas med den tidigare grödans kvävevärde i enlighet med föreskrift nr 963 av den 12 juli 2017 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2017/2018, och motsvarande föreskrifter för påföljande planeringsperioder avseende gödslingsnormer, tabell över gödslingsnormer för jordbruksgrödor och grönsaker, och senare ändringar.

Artikel 10

Övervakning

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att det upprättas kartor som visar

| a) | procentandelen nötkreatursgårdar i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

a)

procentandelen nötkreatursgårdar i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| b) | procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

b)

procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| c) | procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd. |
| --- | --- |

c)

procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd.

Kartorna ska uppdateras varje år.

De behöriga myndigheterna ska samla in uppgifter om växtföljder och jordbruksmetoder på de nötkreatursgårdar som omfattas av tillstånd enligt detta beslut. Uppgifterna ska uppdateras varje år.

2.   De behöriga myndigheterna ska övervaka rotzonsvatten, ytvatten och grundvatten och lämna uppgifter till kommissionen om kväve och fosfor i markprofilen och nitrathalter i ytvatten och grundvatten, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden.

Övervakningen ska göras på gårdsnivå inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden. Övervakningsstationerna ska vara representativa för de viktigaste jordarterna, gödslingsmetoderna och grödorna.

Förstärkt övervakning av vattenkvaliteten ska utföras i områden med sandjordar. Dessutom ska nitrathalter i ytvatten och grundvatten övervakas på minst 3 % av alla anläggningar som omfattas av ett tillstånd.

3.   De behöriga myndigheterna ska genomföra undersökningar och löpande näringsämnesanalyser inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden och ska lämna uppgifter om lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder på nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd.

Information och uppgifter som samlats in från näringsanalyser som avses i artikel 7 och från övervakning som avses i punkt 2 ska användas för modellberäkningar av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, baserat på vetenskapliga principer.

4.   De behöriga myndigheterna ska beräkna och registrera hur stora procentandelar av den mark som omfattas av undantag som täcks av

| a) | klöver eller blålusern i vall, |
| --- | --- |

a)

klöver eller blålusern i vall,

| b) | korn och ärter med vallinsådd. |
| --- | --- |

b)

korn och ärter med vallinsådd.

Artikel 11

Kontroll

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att ansökningar om tillstånd genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen visar att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 inte uppfylls av sökanden, ska ansökan avslås och sökanden underrättas om skälen för avslaget.

2.   De behöriga myndigheterna ska inrätta ett program för inspektioner av gårdar som omfattas av tillstånd.

Programmet ska baseras på riskanalys med beaktande av resultaten av tidigare års kontroller av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 samt resultaten av kontroller av efterlevnaden av nationell lagstiftning som införlivar direktiv 91/676/EEG.

3.   Inspektionerna ska utgöras av fältbesiktningar och kontroller på plats avseende uppfyllelse av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 och ska årligen omfatta minst 7 % av de nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd. Om en nötkreatursgård inte uppfyller dessa villkor, ska innehavaren av tillståndet bötfällas i enlighet med nationell lag och ska inte vara berättigad till ett tillstånd den påföljande planeringsperioden.

4.   De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att villkoren för det undantag som beviljas enligt detta beslut uppfylls.

Artikel 12

Rapportering

De behöriga myndigheterna ska varje år, senast den 31 december, lämna in en rapport till kommissionen med följande information:

| a) | Kartor som visar procentandelen nötkreatursgårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag i varje kommun samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 10.1. |
| --- | --- |

a)

Kartor som visar procentandelen nötkreatursgårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag i varje kommun samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 10.1.

| b) | Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrat- och fosforhalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 10.2. |
| --- | --- |

b)

Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrat- och fosforhalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 10.2.

| c) | Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i rotzonsvattnet, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 10.2. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i rotzonsvattnet, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 10.2.

| d) | Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 10.3. |
| --- | --- |

d)

Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 10.3.

| e) | Resultaten av modellberäkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, i enlighet med artikel 10.3. |
| --- | --- |

e)

Resultaten av modellberäkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, i enlighet med artikel 10.3.

| f) | Tabeller som visar procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag och som är täckt med klöver eller blålusern i vall och med korn/ärter med vallinsådd, i enlighet med artikel 10.4. |
| --- | --- |

f)

Tabeller som visar procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag och som är täckt med klöver eller blålusern i vall och med korn/ärter med vallinsådd, i enlighet med artikel 10.4.

| g) | En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om nötkreatursgårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältbesiktningarna, i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

g)

En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om nötkreatursgårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältbesiktningarna, i enlighet med artikel 11.

| h) | Trender för djurantal och stallgödselproduktion per djurkategori i Danmark och på de nötkreatursgårdar som omfattas av undantag. |
| --- | --- |

h)

Trender för djurantal och stallgödselproduktion per djurkategori i Danmark och på de nötkreatursgårdar som omfattas av undantag.

| i) | Tillämpningen av de villkor för undantaget som anges i artikel 4. |
| --- | --- |

i)

Tillämpningen av de villkor för undantaget som anges i artikel 4.

De rumsliga data som ingår i rapporten ska, i tillämpliga fall, uppfylla kraven i direktiv 2007/2/EG. Vid insamlingen av de uppgifter som krävs ska Danmark, i tillämpliga fall, använda den information som erhållits inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats i enlighet med artikel 67.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Artikel 13

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 juli 2020.

Artikel 14

Adressat

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2018.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2002/915/EG av den 18 november 2002 om en begäran om undantag i enlighet med stycke 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EGT L 319, 23.11.2002, s. 24).

2

(3)  Kommissionens beslut 2005/294/EG av den 5 april 2005 om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EUT L 94, 13.4.2005, s. 34).

3

(4)  Kommissionens beslut 2008/664/EG av den 8 augusti 2008 om ändring av beslut 2005/294/EG om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till och artikel 9 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 217, 13.8.2008, s. 16).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU av den 23 oktober 2012 om beviljande av ett undantag på begäran av Konungariket Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 295, 25.10.2012, s. 20).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/847 av den 16 maj 2017 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 125. 18.5.2017, s. 35).

6

(7)  SWD(2018) 246 final – Commission Staff Working Document Accompanying the document Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused from agricultural sources based on Member State reports for the period 2012–2015.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

10

---