# Europeiska unionens L 294/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 294 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången21 november 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 294

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången21 november 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1793 av den 20 november 2018 om godkännande av en ändring av kravspecifikationen för en geografisk beteckning för en spritdryck som tagits upp i bilaga III i förordning (EG) nr 110/2008, som har lett till en förändring av huvudkraven Ron de Guatemala (GB) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1794 av den 20 november 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/220 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1795 av den 20 november 2018 om fastställande av förfarandet och kriterier för tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1796 av den 20 november 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, klofentezin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, dimoxistrobin, fenoxaprop-P, fenpropidin, lenacil, mankozeb, mekoprop-P, metiram, nikosulfuron, oxamyl, pikloram, pyraklostrobin, pyriproxifen och tritosulfuron (
  1
  ) | 15 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2018/1797 av den 19 november 2018 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete | 18 |
| | | ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER |
| | * | Ändringar i de praktiska genomförandebestämmelserna till tribunalens rättegångsregler | 23 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1793 av den 20 november 2018 om godkännande av en ändring av kravspecifikationen för en geografisk beteckning för en spritdryck som tagits upp i bilaga III i förordning (EG) nr 110/2008, som har lett till en förändring av huvudkraven Ron de Guatemala (GB)

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1794 av den 20 november 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/220 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1795 av den 20 november 2018 om fastställande av förfarandet och kriterier för tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1796 av den 20 november 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, klofentezin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, dimoxistrobin, fenoxaprop-P, fenpropidin, lenacil, mankozeb, mekoprop-P, metiram, nikosulfuron, oxamyl, pikloram, pyraklostrobin, pyriproxifen och tritosulfuron (
  1
  )

1

15

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2018/1797 av den 19 november 2018 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete

18

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

*

Ändringar i de praktiska genomförandebestämmelserna till tribunalens rättegångsregler

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1793

av den 20 november 2018

om godkännande av en ändring av kravspecifikationen för en geografisk beteckning för en spritdryck som tagits upp i bilaga III i förordning (EG) nr 110/2008, som har lett till en förändring av huvudkraven ”Ron de Guatemala” (GB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (1), särskilt artiklarna 17.8 och 21, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 17.5 i förordning (EG) nr 110/2008 granskat en ansökan från Asociación Nacional De Fabricantes De Alcoholes Y Licores (ANFAL) om godkännande av en ändring av kravspecifikationen för den geografiska beteckningen ”Ron de Guatemala”, vilken registrerades i enlighet med förordning (EG) nr 110/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 17.5 i förordning (EG) nr 110/2008 granskat en ansökan från Asociación Nacional De Fabricantes De Alcoholes Y Licores (ANFAL) om godkännande av en ändring av kravspecifikationen för den geografiska beteckningen ”Ron de Guatemala”, vilken registrerades i enlighet med förordning (EG) nr 110/2008 (2).

| (2) | Kommissionen konstaterade att ansökan är förenlig med förordning (EG) nr 110/2008 och offentliggjorde ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 17.6 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen konstaterade att ansökan är förenlig med förordning (EG) nr 110/2008 och offentliggjorde ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3) i enlighet med artikel 17.6 i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 17.7 i förordning (EG) nr 110/2008 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av kravspecifikationen godkännas i enlighet med artikel 17.8 i förordning (EG) nr 110/2008. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 17.7 i förordning (EG) nr 110/2008 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av kravspecifikationen godkännas i enlighet med artikel 17.8 i förordning (EG) nr 110/2008.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för spritdrycker. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för spritdrycker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av kravspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Ron de Guatemala” (GB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 97/2014 av den 3 februari 2014 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker (EUT L 33, 4.2.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT C 317, 23.9.2017, s. 6.

3

---

| 21.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1794

av den 20 november 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/220 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (1), särskilt artiklarna 5a.2 och 19.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 12 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 (2) fastställs det totala antalet korrekt upprättade och insända företagsredovisningar per medlemsstat som ger rätt till utbetalning av standardavgiften. I artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 föreskrivs att standardavgiften ska sänkas till 80 % om det totala antalet korrekt upprättade och insända företagsredovisningar för ett ISJR-område eller en medlemsstat understiger 80 % av det antal rapporterande företag som fastställts för det ISJR-området eller den berörda medlemsstaten. I syfte att säkerställa en rättvis tillämpning av den bestämmelsen bör det inte vara möjligt att betala ersättning för företagsredovisningar som inte sänts in i ett ISJR-område för vilket medlemsstaten lämnade in mindre än 80 % av det antal rapporterande företag som fastställts för det ISJR-området. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 12 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 (2) fastställs det totala antalet korrekt upprättade och insända företagsredovisningar per medlemsstat som ger rätt till utbetalning av standardavgiften. I artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 föreskrivs att standardavgiften ska sänkas till 80 % om det totala antalet korrekt upprättade och insända företagsredovisningar för ett ISJR-område eller en medlemsstat understiger 80 % av det antal rapporterande företag som fastställts för det ISJR-området eller den berörda medlemsstaten. I syfte att säkerställa en rättvis tillämpning av den bestämmelsen bör det inte vara möjligt att betala ersättning för företagsredovisningar som inte sänts in i ett ISJR-område för vilket medlemsstaten lämnade in mindre än 80 % av det antal rapporterande företag som fastställts för det ISJR-området.

| (2) | I artikel 14.4 i genomförandeförordning (EU) 2015/220 fastställs en tidsfrist på två månader för validering av inlämnade företagsredovisningar vad gäller om de eventuellt ger rätt till utbetalning av en ökad standardavgift. I syfte att förtydliga hur lång den perioden är bör den uttryckas i arbetsdagar i den berörda medlemsstaten. Dessutom bör kommissionen kunna förlänga perioden i vederbörligen motiverade undantagsfall. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 14.4 i genomförandeförordning (EU) 2015/220 fastställs en tidsfrist på två månader för validering av inlämnade företagsredovisningar vad gäller om de eventuellt ger rätt till utbetalning av en ökad standardavgift. I syfte att förtydliga hur lång den perioden är bör den uttryckas i arbetsdagar i den berörda medlemsstaten. Dessutom bör kommissionen kunna förlänga perioden i vederbörligen motiverade undantagsfall.

| (3) | Genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandeförordning (EU) 2015/220 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Mot bakgrund av ändringarnas natur bör de gälla från och med räkenskapsåret 2018. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av ändringarnas natur bör de gälla från och med räkenskapsåret 2018.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2015/220 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 12 ska följande stycke läggas till:
  ”Företagsredovisningar från ett ISJR-område med ett högre antal inlämnade företagsredovisningar än vad som fastställts för det ISJR-området i bilaga II ska dock inte anses ge rätt till utbetalning av en standardavgift i ett ISJR-område för vilket medlemsstaten lämnade in mindre än 80 % av det fastställda antalet rapporterande företag.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 12 ska följande stycke läggas till:

”Företagsredovisningar från ett ISJR-område med ett högre antal inlämnade företagsredovisningar än vad som fastställts för det ISJR-området i bilaga II ska dock inte anses ge rätt till utbetalning av en standardavgift i ett ISJR-område för vilket medlemsstaten lämnade in mindre än 80 % av det fastställda antalet rapporterande företag.”

| 2. | Artikel 14.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   2 euro för räkenskapsåret 2018 och 5 euro för räkenskapsåret 2019 kan läggas till den högre standardavgiften enligt punkt 3 a och b, om räkenskapsuppgifterna har kontrollerats av kommissionen i enlighet med artikel 13 första stycket b i den här förordningen och de anses vara korrekt upprättade i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1217/2009, antingen när de sändes in till kommissionen eller inom 40 arbetsdagar från det datum då kommissionen informerade den insändande medlemsstaten om att de redovisningsuppgifter som sänts in inte har upprättats korrekt.
  I vederbörligen motiverade undantagsfall får kommissionen besluta att förlänga den perioden på 40 arbetsdagar.
  Slutdatumet för perioden på 40 arbetsdagar eller en förlängning av perioden ska bekräftas skriftligen mellan kommissionen och den berörda medlemsstatens samordningsorgan.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 14.4 ska ersättas med följande:

”4.   2 euro för räkenskapsåret 2018 och 5 euro för räkenskapsåret 2019 kan läggas till den högre standardavgiften enligt punkt 3 a och b, om räkenskapsuppgifterna har kontrollerats av kommissionen i enlighet med artikel 13 första stycket b i den här förordningen och de anses vara korrekt upprättade i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1217/2009, antingen när de sändes in till kommissionen eller inom 40 arbetsdagar från det datum då kommissionen informerade den insändande medlemsstaten om att de redovisningsuppgifter som sänts in inte har upprättats korrekt.

I vederbörligen motiverade undantagsfall får kommissionen besluta att förlänga den perioden på 40 arbetsdagar.

Slutdatumet för perioden på 40 arbetsdagar eller en förlängning av perioden ska bekräftas skriftligen mellan kommissionen och den berörda medlemsstatens samordningsorgan.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med räkenskapsåret 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 15.12.2009, s. 27.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/220 av den 3 februari 2015 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen (EUT L 46, 19.2.2015, s. 1).

2

---

| 21.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1795

av den 20 november 2018

om fastställande av förfarandet och kriterier för tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (1), särskilt artikel 11.4 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 2012/34/EU i dess ändrade lydelse genom direktiv (EU) 2016/2370 (2) har öppnat upp marknaden för inrikes persontrafik på järnväg i syfte att fullborda det gemensamma europeiska järnvägsområdet. Detta kan få konsekvenser för organiserandet och finansieringen av persontrafik på järnväg som tillhandahålls enligt ett avtal om allmän trafik. Medlemsstaterna får i sin lagstiftning införa en möjlighet att neka tillträde till infrastrukturen om ny persontrafik på järnväg med öppet tillträde skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för sådana avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 2012/34/EU i dess ändrade lydelse genom direktiv (EU) 2016/2370 (2) har öppnat upp marknaden för inrikes persontrafik på järnväg i syfte att fullborda det gemensamma europeiska järnvägsområdet. Detta kan få konsekvenser för organiserandet och finansieringen av persontrafik på järnväg som tillhandahålls enligt ett avtal om allmän trafik. Medlemsstaterna får i sin lagstiftning införa en möjlighet att neka tillträde till infrastrukturen om ny persontrafik på järnväg med öppet tillträde skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för sådana avtal om allmän trafik.

| (2) | Det kan dock hända att sådan trafik, beroende på dess specifika egenskaper, såsom kvalitet, tidsramar, destinationer och potentiella kundmålgrupper, inte direkt konkurrerar med allmän trafik och därmed endast orsakar begränsad inverkan på den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik. Dessutom kan det uppstå positiva nätverkseffekter för kollektivtrafikföretag, nettofördelar för passagerare eller mer generella sociala fördelar som bör beaktas. |
| --- | --- |

(2)

Det kan dock hända att sådan trafik, beroende på dess specifika egenskaper, såsom kvalitet, tidsramar, destinationer och potentiella kundmålgrupper, inte direkt konkurrerar med allmän trafik och därmed endast orsakar begränsad inverkan på den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik. Dessutom kan det uppstå positiva nätverkseffekter för kollektivtrafikföretag, nettofördelar för passagerare eller mer generella sociala fördelar som bör beaktas.

| (3) | Det är därför nödvändigt att göra en avvägning mellan, å ena sidan, de legitima intressena hos trafikföretag som fullgör ett avtal om allmän trafik och behöriga myndigheter och, å andra sidan, de övergripande målen att fullborda det gemensamma europeiska järnvägsområdet och dra nytta av dess mer generella sociala fördelar. Bedömningen av ekonomisk jämvikt bör leda till balans mellan dessa konkurrerande intressen. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att göra en avvägning mellan, å ena sidan, de legitima intressena hos trafikföretag som fullgör ett avtal om allmän trafik och behöriga myndigheter och, å andra sidan, de övergripande målen att fullborda det gemensamma europeiska järnvägsområdet och dra nytta av dess mer generella sociala fördelar. Bedömningen av ekonomisk jämvikt bör leda till balans mellan dessa konkurrerande intressen.

| (4) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (3) fastställs att företag, som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt genom tillhandahållande av persontrafik på järnväg, kan beviljas ekonomisk ersättning eller ensamrätt, eller både och. Beviljandet av ensamrätt till järnvägsföretag bör dock inte leda till utestängning från marknaderna för inrikes persontrafik på järnväg. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (3) fastställs att företag, som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt genom tillhandahållande av persontrafik på järnväg, kan beviljas ekonomisk ersättning eller ensamrätt, eller både och. Beviljandet av ensamrätt till järnvägsföretag bör dock inte leda till utestängning från marknaderna för inrikes persontrafik på järnväg.

| (5) | Sådan ensamrätt bör inte hindra att andra järnvägsföretag får tillträdesrätt, förutom om bedömningen av ekonomisk jämvikt visar att den nya persontrafiken på järnväg, med beaktande av värdet av ensamrätten, skulle få en väsentlig negativ inverkan på lönsamheten för trafik som bedrivs enligt avtalet om allmän trafik eller den behöriga myndighetens nettokostnader för tillhandahållandet av den, eller både och, beroende på riskdelningsarrangemang som anges i avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(5)

Sådan ensamrätt bör inte hindra att andra järnvägsföretag får tillträdesrätt, förutom om bedömningen av ekonomisk jämvikt visar att den nya persontrafiken på järnväg, med beaktande av värdet av ensamrätten, skulle få en väsentlig negativ inverkan på lönsamheten för trafik som bedrivs enligt avtalet om allmän trafik eller den behöriga myndighetens nettokostnader för tillhandahållandet av den, eller både och, beroende på riskdelningsarrangemang som anges i avtalet om allmän trafik.

| (6) | En bedömning av ekonomisk jämvikt bör begäras endast med avseende på persontrafik på järnväg som inte tillhandahålls inom ramen för ett avtal om allmän trafik och som antingen är helt ny eller innebär en väsentlig ändring av befintlig trafik. Hit hör även kommersiell trafik som tillhandahålls av samma trafikföretag som fullgör avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(6)

En bedömning av ekonomisk jämvikt bör begäras endast med avseende på persontrafik på järnväg som inte tillhandahålls inom ramen för ett avtal om allmän trafik och som antingen är helt ny eller innebär en väsentlig ändring av befintlig trafik. Hit hör även kommersiell trafik som tillhandahålls av samma trafikföretag som fullgör avtalet om allmän trafik.

| (7) | Det bör vara regleringsorganets uppgift att bedöma om en föreslagen ändring av persontrafik på järnväg bör anses vara väsentlig. En ökning av turtätheten eller antalet stopp kan anses utgöra en väsentlig ändring. En förändring av priser bör inte anses som en väsentlig ändring, förutom om den är oförenlig med normalt marknadsbeteende och, i tillämpliga fall, med den verksamhetsplan som lämnats in till regleringsorganet vid den tidpunkt då den föregående bedömningen av ekonomisk jämvikt utfördes. |
| --- | --- |

(7)

Det bör vara regleringsorganets uppgift att bedöma om en föreslagen ändring av persontrafik på järnväg bör anses vara väsentlig. En ökning av turtätheten eller antalet stopp kan anses utgöra en väsentlig ändring. En förändring av priser bör inte anses som en väsentlig ändring, förutom om den är oförenlig med normalt marknadsbeteende och, i tillämpliga fall, med den verksamhetsplan som lämnats in till regleringsorganet vid den tidpunkt då den föregående bedömningen av ekonomisk jämvikt utfördes.

| (8) | Regleringsorganets beslut bör innehålla en bedömning av nettofördelar på kort och medellång sikt för kunderna till följd av den nya persontrafiken på järnväg, och bör beakta de tekniska uppgifter som infrastrukturförvaltaren har lämnat om relevanta infrastrukturkrav och om förväntad inverkan på nätets prestanda och på optimalt kapacitetsutnyttjande för alla sökande. |
| --- | --- |

(8)

Regleringsorganets beslut bör innehålla en bedömning av nettofördelar på kort och medellång sikt för kunderna till följd av den nya persontrafiken på järnväg, och bör beakta de tekniska uppgifter som infrastrukturförvaltaren har lämnat om relevanta infrastrukturkrav och om förväntad inverkan på nätets prestanda och på optimalt kapacitetsutnyttjande för alla sökande.

| (9) | Regleringsorganet bör ha rätt att bedöma både den nya persontrafikens sannolika inverkan och huruvida denna inverkan skulle vara väsentlig och därmed äventyra den ekonomiska jämvikten för det befintliga avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(9)

Regleringsorganet bör ha rätt att bedöma både den nya persontrafikens sannolika inverkan och huruvida denna inverkan skulle vara väsentlig och därmed äventyra den ekonomiska jämvikten för det befintliga avtalet om allmän trafik.

| (10) | För att undvika avbrott i ny persontrafik på järnväg som redan har påbörjats och för att garantera den rättsliga förutsägbarheten för möjligheten att bedriva denna nya trafik, bör en bedömning av ekonomisk jämvikt endast kunna begäras under en begränsad tidsperiod som är kopplad till tidpunkten för sökandens anmälan av sitt intresse av att bedriva ny persontrafik på järnväg. |
| --- | --- |

(10)

För att undvika avbrott i ny persontrafik på järnväg som redan har påbörjats och för att garantera den rättsliga förutsägbarheten för möjligheten att bedriva denna nya trafik, bör en bedömning av ekonomisk jämvikt endast kunna begäras under en begränsad tidsperiod som är kopplad till tidpunkten för sökandens anmälan av sitt intresse av att bedriva ny persontrafik på järnväg.

| (11) | För att kunna tas i beaktande bör en begäran om en bedömning av ekonomisk jämvikt inbegripa belägg för att den föreslagna nya trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(11)

För att kunna tas i beaktande bör en begäran om en bedömning av ekonomisk jämvikt inbegripa belägg för att den föreslagna nya trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik.

| (12) | För att säkerställa rättssäkerhet för alla berörda parter och ge infrastrukturförvaltaren möjlighet att behandla ansökningar om kapacitet enligt förfarandet i kapitel IV avsnitt 3 i direktiv 2012/34/EU, bör regleringsorganet fatta beslut om ekonomisk jämvikt inom en förutbestämd tidsram, och under alla omständigheter före utgången av tidsfristen för inlämnande av ansökningar om kapacitet, vilken fastställts av infrastrukturförvaltaren i enlighet med punkt 3 i bilaga VII till direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa rättssäkerhet för alla berörda parter och ge infrastrukturförvaltaren möjlighet att behandla ansökningar om kapacitet enligt förfarandet i kapitel IV avsnitt 3 i direktiv 2012/34/EU, bör regleringsorganet fatta beslut om ekonomisk jämvikt inom en förutbestämd tidsram, och under alla omständigheter före utgången av tidsfristen för inlämnande av ansökningar om kapacitet, vilken fastställts av infrastrukturförvaltaren i enlighet med punkt 3 i bilaga VII till direktiv 2012/34/EU.

| (13) | Om ett avtal om allmän trafik emellertid är föremål för en konkurrensutsatt upphandling vid den tidpunkt då sökandens anmälan mottas och en bedömning av ekonomisk jämvikt har begärts, får regleringsorganet besluta att tillfälligt avbryta handläggningen av ansökan om ny persontrafik på järnväg under en begränsad tid i avvaktan på att det nya avtalet om allmän trafik tilldelas. Avbrottet bör vara i högst tolv månader från det att sökandens anmälan mottas eller tills upphandlingsförfarandet har avslutats, beroende på vilket som inträffar först.
  Dessa specifika bestämmelser påverkar inte tillämpningen av denna förordning på ett avtal om allmän trafik som gäller vid den tidpunkt då sökandens anmälan mottas. Under dessa omständigheter, och om bedömningen av ekonomisk jämvikt avseende det befintliga avtalet om allmän trafik visar att tillträde kan beviljas, bör tillträdet vara tidsbegränsat till utgången av det befintliga avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

(13)

Om ett avtal om allmän trafik emellertid är föremål för en konkurrensutsatt upphandling vid den tidpunkt då sökandens anmälan mottas och en bedömning av ekonomisk jämvikt har begärts, får regleringsorganet besluta att tillfälligt avbryta handläggningen av ansökan om ny persontrafik på järnväg under en begränsad tid i avvaktan på att det nya avtalet om allmän trafik tilldelas. Avbrottet bör vara i högst tolv månader från det att sökandens anmälan mottas eller tills upphandlingsförfarandet har avslutats, beroende på vilket som inträffar först.

Dessa specifika bestämmelser påverkar inte tillämpningen av denna förordning på ett avtal om allmän trafik som gäller vid den tidpunkt då sökandens anmälan mottas. Under dessa omständigheter, och om bedömningen av ekonomisk jämvikt avseende det befintliga avtalet om allmän trafik visar att tillträde kan beviljas, bör tillträdet vara tidsbegränsat till utgången av det befintliga avtalet om allmän trafik.

| (14) | Den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik bör anses som äventyrad om den föreslagna nya trafiken skulle ha en väsentlig negativ inverkan på vinstnivån för kollektivtrafikföretaget och/eller verksamheten skulle innebära en väsentlig ökning av den behöriga myndighetens nettokostnader. |
| --- | --- |

(14)

Den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik bör anses som äventyrad om den föreslagna nya trafiken skulle ha en väsentlig negativ inverkan på vinstnivån för kollektivtrafikföretaget och/eller verksamheten skulle innebära en väsentlig ökning av den behöriga myndighetens nettokostnader.

| (15) | Vid bedömningen av huruvida inverkan är väsentlig bör regleringsorganet beakta kriterier såsom huruvida den nya trafiken äventyrar den allmänna trafikens livskraft och kontinuitet, antingen för att det inte vore ekonomiskt hållbart för kollektivtrafikföretaget att fullgöra avtalet om allmän trafik, eller för att det skulle innebära en väsentlig ökning av den behöriga myndighetens nettokostnader. |
| --- | --- |

(15)

Vid bedömningen av huruvida inverkan är väsentlig bör regleringsorganet beakta kriterier såsom huruvida den nya trafiken äventyrar den allmänna trafikens livskraft och kontinuitet, antingen för att det inte vore ekonomiskt hållbart för kollektivtrafikföretaget att fullgöra avtalet om allmän trafik, eller för att det skulle innebära en väsentlig ökning av den behöriga myndighetens nettokostnader.

| (16) | Utöver den ekonomiska analysen bör regleringsorganet också bedöma och beakta nettofördelarna för kunderna på kort och medellång sikt samt eventuell inverkan på nätets prestanda och kapacitetsanvändning. Regleringsorganet bör ta hänsyn till den tekniska information som lämnats av infrastrukturförvaltaren om relevanta infrastrukturkrav, om förväntad inverkan på nätets prestanda och om optimalt kapacitetsutnyttjande för alla sökande. |
| --- | --- |

(16)

Utöver den ekonomiska analysen bör regleringsorganet också bedöma och beakta nettofördelarna för kunderna på kort och medellång sikt samt eventuell inverkan på nätets prestanda och kapacitetsanvändning. Regleringsorganet bör ta hänsyn till den tekniska information som lämnats av infrastrukturförvaltaren om relevanta infrastrukturkrav, om förväntad inverkan på nätets prestanda och om optimalt kapacitetsutnyttjande för alla sökande.

| (17) | Den ekonomiska analysen bör inriktas på den föreslagna nya trafikens inverkan på avtalet om allmän trafik som helhet, inbegripet den trafik som särskilt berörs, under hela löptiden, med beaktande av värdet av all befintlig ensamrätt som kan ha beviljats. Inga fördefinierade kvantifierade tröskelvärden avseende skadorna bör tillämpas strikt eller isolerat, och inga sådana tröskelvärden bör fastställas i nationell lagstiftning. Bedömningen bör grunda sig på en objektiv metod som antas av regleringsorganet med hänsyn till järnvägstransporternas särdrag i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(17)

Den ekonomiska analysen bör inriktas på den föreslagna nya trafikens inverkan på avtalet om allmän trafik som helhet, inbegripet den trafik som särskilt berörs, under hela löptiden, med beaktande av värdet av all befintlig ensamrätt som kan ha beviljats. Inga fördefinierade kvantifierade tröskelvärden avseende skadorna bör tillämpas strikt eller isolerat, och inga sådana tröskelvärden bör fastställas i nationell lagstiftning. Bedömningen bör grunda sig på en objektiv metod som antas av regleringsorganet med hänsyn till järnvägstransporternas särdrag i den berörda medlemsstaten.

| (18) | Om regleringsorganet drar slutsatsen att den nya persontrafiken på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik, bör det i sitt beslut, om tillämpligt, ange eventuella ändringar av den nya persontrafiken på järnväg som skulle göra det möjligt att bevilja tillträde. Regleringsorganet får utfärda rekommendationer till den behöriga myndigheten när det gäller andra eventuella villkor som skulle göra det möjligt att bevilja tillträde, i synnerhet mot bakgrund av dess analys av nettofördelarna för kunderna till följd av den nya persontrafiken på järnväg. |
| --- | --- |

(18)

Om regleringsorganet drar slutsatsen att den nya persontrafiken på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik, bör det i sitt beslut, om tillämpligt, ange eventuella ändringar av den nya persontrafiken på järnväg som skulle göra det möjligt att bevilja tillträde. Regleringsorganet får utfärda rekommendationer till den behöriga myndigheten när det gäller andra eventuella villkor som skulle göra det möjligt att bevilja tillträde, i synnerhet mot bakgrund av dess analys av nettofördelarna för kunderna till följd av den nya persontrafiken på järnväg.

| (19) | Om ansökan om tillträde gäller ny persontrafik på järnväg enligt definitionen i artikel 3.36 i direktiv 2012/34/EU och regleringsorganets objektiva ekonomiska analys visar att den nya persontrafiken skulle ha väsentlig negativ inverkan på den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik, bör regleringsorganet fastställa villkor som skulle göra det möjligt att bevilja tillträde i enlighet med artikel 11a i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(19)

Om ansökan om tillträde gäller ny persontrafik på järnväg enligt definitionen i artikel 3.36 i direktiv 2012/34/EU och regleringsorganets objektiva ekonomiska analys visar att den nya persontrafiken skulle ha väsentlig negativ inverkan på den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik, bör regleringsorganet fastställa villkor som skulle göra det möjligt att bevilja tillträde i enlighet med artikel 11a i direktiv 2012/34/EU.

| (20) | I all sin verksamhet som avser bedömningen av ekonomisk jämvikt bör regleringsorganet inte lämna ut konfidentiella eller kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från parterna. I synnerhet bör det avlägsna sådan information från det beslut som ska offentliggöras. Alla beslut som fattas av regleringsorgan, även de som rör den konfidentiella karaktären hos den information som mottagits, kan bli föremål för rättslig prövning enligt artikel 56.10 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(20)

I all sin verksamhet som avser bedömningen av ekonomisk jämvikt bör regleringsorganet inte lämna ut konfidentiella eller kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från parterna. I synnerhet bör det avlägsna sådan information från det beslut som ska offentliggöras. Alla beslut som fattas av regleringsorgan, även de som rör den konfidentiella karaktären hos den information som mottagits, kan bli föremål för rättslig prövning enligt artikel 56.10 i direktiv 2012/34/EU.

| (21) | Om bedömningen av ekonomisk jämvikt utförs för ny internationell persontrafik bör de berörda regleringsorganen, utan att det påverkar den princip om regleringsorganens oberoende i beslutsfattandet som avses i artikel 55.1 i direktiv 2012/34/EU, utbyta information och samarbeta för att nå en rimlig lösning i frågan. |
| --- | --- |

(21)

Om bedömningen av ekonomisk jämvikt utförs för ny internationell persontrafik bör de berörda regleringsorganen, utan att det påverkar den princip om regleringsorganens oberoende i beslutsfattandet som avses i artikel 55.1 i direktiv 2012/34/EU, utbyta information och samarbeta för att nå en rimlig lösning i frågan.

| (22) | Regleringsorgan bör utbyta bästa praxis som rör tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i syfte att anpassa sina metoder med tiden och utveckla en enhetlig metod för alla medlemsstater, vilken kan omfattas av artikel 57.8 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(22)

Regleringsorgan bör utbyta bästa praxis som rör tillämpningen av bedömningen av ekonomisk jämvikt i syfte att anpassa sina metoder med tiden och utveckla en enhetlig metod för alla medlemsstater, vilken kan omfattas av artikel 57.8 i direktiv 2012/34/EU.

| (23) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 (4) fastställs kriterier och förfaranden för tillämpningen av bedömningen av huvudsakligt syfte och bedömningen av ekonomisk jämvikt avseende ny internationell persontrafik på järnväg. Emellertid har bedömningen av huvudsakligt syfte i och med öppnandet av marknaden för inhemsk persontrafik på järnväg blivit inaktuell, och samma kriterier och förfaranden bör tillämpas på all ny persontrafik på järnväg, oavsett om den är nationell eller internationell. Genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(23)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 (4) fastställs kriterier och förfaranden för tillämpningen av bedömningen av huvudsakligt syfte och bedömningen av ekonomisk jämvikt avseende ny internationell persontrafik på järnväg. Emellertid har bedömningen av huvudsakligt syfte i och med öppnandet av marknaden för inhemsk persontrafik på järnväg blivit inaktuell, och samma kriterier och förfaranden bör tillämpas på all ny persontrafik på järnväg, oavsett om den är nationell eller internationell. Genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 bör därför upphöra att gälla.

| (24) | Eftersom artiklarna 10 och 11.1 i direktiv 2012/34/EU börjar tillämpas från och med den 1 januari 2019 men inte är tillämpliga på järnvägstrafik som inleds före den 12 december 2020, finns det ett behov av att fortsätta tillämpa genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 efter den 1 januari 2019, men endast för ny persontrafik på järnväg som är avsedd att inledas före den 12 december 2020. Tillämpningen av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 bör vara beroende av att sökandenas anmälningar lämnas in inom en tidsram som ger rimlig tid för att slutföra processen för godkännande och planering så att trafiken faktiskt kan inledas före den 12 december 2020. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom artiklarna 10 och 11.1 i direktiv 2012/34/EU börjar tillämpas från och med den 1 januari 2019 men inte är tillämpliga på järnvägstrafik som inleds före den 12 december 2020, finns det ett behov av att fortsätta tillämpa genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 efter den 1 januari 2019, men endast för ny persontrafik på järnväg som är avsedd att inledas före den 12 december 2020. Tillämpningen av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 bör vara beroende av att sökandenas anmälningar lämnas in inom en tidsram som ger rimlig tid för att slutföra processen för godkännande och planering så att trafiken faktiskt kan inledas före den 12 december 2020.

| (25) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 62.1 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 62.1 i direktiv 2012/34/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs i detalj det förfarande och de kriterier som ska tillämpas vid bedömningen av huruvida ny persontrafik på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik på järnväg.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning är tillämplig i situationer där en medlemsstat har beslutat att begränsa den rätt till tillträde som avses i artikel 10.2 i direktiv 2012/34/EU för ny persontrafik på järnväg mellan en viss avgångsort och en viss destination om ett eller flera avtal om allmän trafik omfattar samma sträcka eller en alternativ linje, i enlighet med artikel 11.1 i det direktivet.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  ny persontrafik på järnväg
  : persontrafik på järnväg avsedd att bedrivas som reguljärtrafik enligt tidtabell, vilken antingen är helt ny eller innebär en väsentlig ändring av befintlig persontrafik på järnväg, i synnerhet vad gäller ökad turtäthet eller fler stopp, och vilken inte tillhandahålls inom ramen för ett avtal om allmän trafik.

ny persontrafik på järnväg

2.   
  bedömning av ekonomisk jämvikt
  : det bedömningsförfarande som beskrivs i artikel 11.1–11.4 och 11a i direktiv 2012/34/EU och beskrivs närmare i artikel 10 och som genomförs av ett regleringsorgan på begäran av en av de enheter som avses i artikel 11.2 i direktiv 2012/34/EU i syfte att avgöra om den föreslagna nya persontrafiken på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik.

bedömning av ekonomisk jämvikt

3.   
  avtal om allmän trafik
  : ett avtal om allmän trafik såsom det definieras i artikel 2 i i förordning (EG) nr 1370/2007 på området järnvägstransport.

avtal om allmän trafik

4.   
  behörig myndighet
  : en behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1370/2007.

behörig myndighet

5.   
  ekonomisk nettoinverkan
  : inverkan av ny persontrafik på järnväg på nettobalansen av de kostnader och intäkter som följer av fullgörandet av den trafikplikt som fastställs i ett avtal om allmän trafik, vilket inbegriper rimlig vinst.

ekonomisk nettoinverkan

6.   
  ensamrätt
  : en rätt såsom den definieras i artikel 2 f i förordning (EG) nr 1370/2007.

ensamrätt

Artikel 4

Anmälan av planerad ny persontrafik på järnväg

1.   Sökanden ska till de berörda infrastrukturförvaltarna och regleringsorganen anmäla sin avsikt att bedriva ny persontrafik på järnväg i enlighet med den tidsfrist som anges i artikel 38.4 i direktiv 2012/34/EU.

2.   Regleringsorganen ska ta fram och på sina webbplatser offentliggöra ett standardformulär för anmälan som ska fyllas i och lämnas in av sökanden och som ska begränsas till följande information:

| a) | Sökandens namn, adress, juridiska enhet, registreringsnummer (om tillämpligt). |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn, adress, juridiska enhet, registreringsnummer (om tillämpligt).

| b) | Kontaktuppgifter till den person som ansvarar för förfrågningar. |
| --- | --- |

b)

Kontaktuppgifter till den person som ansvarar för förfrågningar.

| c) | Uppgifter om sökandens tillstånd och säkerhetsintyg eller uppgifter om skede i förfarandet för att erhålla dem. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om sökandens tillstånd och säkerhetsintyg eller uppgifter om skede i förfarandet för att erhålla dem.

| d) | Detaljerad sträcka med angivelse av plats för avgångs- och destinationsstationerna samt alla mellanliggande stopp. |
| --- | --- |

d)

Detaljerad sträcka med angivelse av plats för avgångs- och destinationsstationerna samt alla mellanliggande stopp.

| e) | Planerat startdatum för driften av den föreslagna nya persontrafiken på järnväg. |
| --- | --- |

e)

Planerat startdatum för driften av den föreslagna nya persontrafiken på järnväg.

| f) | Preliminär tidtabell, turtäthet och kapacitet för den föreslagna nya persontrafiken på järnväg, även föreslagna avgångstider, ankomsttider och anslutningar samt eventuella avvikelser i turtäthet eller stopp från normaltidtabellen, per riktning. |
| --- | --- |

f)

Preliminär tidtabell, turtäthet och kapacitet för den föreslagna nya persontrafiken på järnväg, även föreslagna avgångstider, ankomsttider och anslutningar samt eventuella avvikelser i turtäthet eller stopp från normaltidtabellen, per riktning.

| g) | Preliminär information om det rullande materiel som sökanden avser att använda. |
| --- | --- |

g)

Preliminär information om det rullande materiel som sökanden avser att använda.

3.   Informationen om den planerade driften av den nya persontrafiken på järnväg ska omfatta minst de första tre, och i möjligaste mån fem, verksamhetsåren. Regleringsorganet får emellertid samtycka till en kortare period.

4.   Regleringsorganet ska på sin webbplats offentliggöra det standardformulär för anmälan som sökanden lämnat in och ska utan onödigt dröjsmål och senast tio dagar från mottagandet av ett fullständigt anmälningsformulär meddela följande:

| a) | Varje behörig myndighet som har tilldelat ett avtal om allmän trafik för persontrafik på järnväg på den sträckan eller en alternativ linje i den mening som avses i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

a)

Varje behörig myndighet som har tilldelat ett avtal om allmän trafik för persontrafik på järnväg på den sträckan eller en alternativ linje i den mening som avses i direktiv 2012/34/EU.

| b) | Varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt artikel 11 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

b)

Varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt artikel 11 i direktiv 2012/34/EU.

| c) | Varje järnvägsföretag som bedriver trafik inom ramen för ett avtal om allmän trafik på sträckan för den nya persontrafiken på järnväg eller en alternativ linje. |
| --- | --- |

c)

Varje järnvägsföretag som bedriver trafik inom ramen för ett avtal om allmän trafik på sträckan för den nya persontrafiken på järnväg eller en alternativ linje.

5.   Alla uppgifter som sökanden tillhandahåller i standardformuläret för anmälan och alla styrkande handlingar ska skickas till regleringsorganen och infrastrukturförvaltarna i elektroniskt format. Regleringsorganet får dock, i vederbörligen motiverade fall, godta att handlingar lämnas in i pappersformat.

6.   Om anmälan är ofullständig ska regleringsorganet informera sökanden om att ofullständiga ansökningar inte kommer att beaktas och ska ge sökanden möjlighet att komplettera sin ansökan inom en rimlig tid av högst tio arbetsdagar.

Artikel 5

Tidsfrist för att begära en bedömning av ekonomisk jämvikt

1.   Varje begäran om bedömning av ekonomisk jämvikt ska göras till regleringsorganet av de enheter som avses i artikel 11.2 första stycket i direktiv 2012/34/EU inom den tidsfrist som anges i den artikeln.

2.   Om ett avtal om allmän trafik som omfattar samma sträcka eller en alternativ linje, vid tidpunkten för mottagande av sökandens anmälan som avses i artikel 4, är föremål för en konkurrensutsatt upphandling och tidsfristen för inlämning av anbud till den behöriga myndigheten har löpt ut, får de enheter som avses i artikel 11.2 i direktiv 2012/34/EU begära en bedömning av ekonomisk jämvikt inom den tidsfrist som avses i punkt 1 med avseende på det framtida avtalet om allmän trafik.

Detta påverkar inte tillämpningen av denna förordning på ett avtal om allmän trafik som gäller vid tidpunkten för sökandens anmälan.

3.   Om ingen sådan begäran om bedömning av ekonomisk jämvikt görs inom den tidsfrist som avses i punkt 1 ska regleringsorganet informera sökanden och infrastrukturförvaltaren utan dröjsmål. Infrastrukturförvaltaren ska behandla ansökan om tillträde i enlighet med kapitel IV avsnitt 3 i direktiv 2012/34/EU.

Artikel 6

Avtal om allmän trafik med ensamrätt

Om en behörig myndighet har beviljat ensamrätt till det järnvägsföretag som fullgör ett avtal om allmän trafik i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1370/2007, ska denna ensamrätt inte utesluta att en sökande beviljas tillträde för att bedriva ny persontrafik på järnväg, förutsatt att tillträdet inte skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik.

Vid genomförande av bedömningen i enlighet med artikel 10 ska regleringsorganet ta vederbörlig hänsyn till värdet av sådan ensamrätt.

Artikel 7

Informationskrav för bedömningen av ekonomisk jämvikt

1.   Den enhet som begär bedömningen av ekonomisk jämvikt ska lämna följande information:

| a) | Den begärande enhetens namn, adress, juridiska enhet, registreringsnummer (om tillämpligt). |
| --- | --- |

a)

Den begärande enhetens namn, adress, juridiska enhet, registreringsnummer (om tillämpligt).

| b) | Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar. |
| --- | --- |

b)

Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar.

| c) | Underlag som visar att den nya persontrafiken på järnväg riskerar att äventyra avtalets ekonomiska jämvikt. |
| --- | --- |

c)

Underlag som visar att den nya persontrafiken på järnväg riskerar att äventyra avtalets ekonomiska jämvikt.

| d) | En kopia av avtalet om allmän trafik, om den begärande enheten är en behörig myndighet eller det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

d)

En kopia av avtalet om allmän trafik, om den begärande enheten är en behörig myndighet eller det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik.

2.   Regleringsorganet får begära all nödvändig information, bland annat följande i tillämpliga fall:

| a) | Från den behöriga myndigheten:






  1. | Relevanta prognoser om trafik, efterfrågan och intäkter, inklusive prognosmetoder. |
| --- | --- | --- |

a)

Från den behöriga myndigheten:

1.

Relevanta prognoser om trafik, efterfrågan och intäkter, inklusive prognosmetoder.

| 2. | I tillämpliga fall, den metod och de data som använts för att beräkna den ekonomiska nettoeffekten enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 och bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

2.

I tillämpliga fall, den metod och de data som använts för att beräkna den ekonomiska nettoeffekten enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 och bilagan till den förordningen.

| b) | Från det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik:






  1. | En kopia av avtalet om allmän trafik, om det inte tillhandahölls i enlighet med punkt 1 d. |
| --- | --- | --- |

b)

Från det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik:

1.

En kopia av avtalet om allmän trafik, om det inte tillhandahölls i enlighet med punkt 1 d.

| 2. | Företagets verksamhetsplan för den sträcka som omfattas av avtalet om allmän trafik eller en alternativ linje. |
| --- | --- |

2.

Företagets verksamhetsplan för den sträcka som omfattas av avtalet om allmän trafik eller en alternativ linje.

| 3. | Relevanta prognoser om trafik, efterfrågan och intäkter, inklusive prognosmetoder. |
| --- | --- |

3.

Relevanta prognoser om trafik, efterfrågan och intäkter, inklusive prognosmetoder.

| 4. | Information om intäkter och vinstmarginaler som förvärvats av företaget på den sträcka som omfattas av avtalet om allmän trafik eller en alternativ linje. |
| --- | --- |

4.

Information om intäkter och vinstmarginaler som förvärvats av företaget på den sträcka som omfattas av avtalet om allmän trafik eller en alternativ linje.

| 5. | Tidtabellsinformation om trafiken, inklusive avgångstider, mellanliggande stopp, ankomsttider och anslutningar. |
| --- | --- |

5.

Tidtabellsinformation om trafiken, inklusive avgångstider, mellanliggande stopp, ankomsttider och anslutningar.

| 6. | Trafikens uppskattade elasticiteter (t.ex. priselasticitet och elasticitet med avseende på trafikens kvalitet). |
| --- | --- |

6.

Trafikens uppskattade elasticiteter (t.ex. priselasticitet och elasticitet med avseende på trafikens kvalitet).

| 7. | Kapitalkostnad och driftskostnader för trafik som tillhandahålls enligt avtalet om allmän trafik, samt förändringar av kostnader och efterfrågan som uppstår till följd av den nya persontrafiken på järnväg. |
| --- | --- |

7.

Kapitalkostnad och driftskostnader för trafik som tillhandahålls enligt avtalet om allmän trafik, samt förändringar av kostnader och efterfrågan som uppstår till följd av den nya persontrafiken på järnväg.

| c) | Från sökanden, information om dennas planer för driften av den nya persontrafiken på järnväg, bland annat följande:






  1. | Verksamhetsplan. |
| --- | --- | --- |

c)

Från sökanden, information om dennas planer för driften av den nya persontrafiken på järnväg, bland annat följande:

1.

Verksamhetsplan.

| 2. | Prognos för persontrafik och intäkter, samt prognosmetoden. |
| --- | --- |

2.

Prognos för persontrafik och intäkter, samt prognosmetoden.

| 3. | Prissättningsstrategier. |
| --- | --- |

3.

Prissättningsstrategier.

| 4. | Arrangemang för utfärdande av biljetter. |
| --- | --- |

4.

Arrangemang för utfärdande av biljetter.

| 5. | Specifikationer för rullande materiel (t.ex. beläggningsfaktor, antal platser och fordonskonfiguration). |
| --- | --- |

5.

Specifikationer för rullande materiel (t.ex. beläggningsfaktor, antal platser och fordonskonfiguration).

| 6. | Marknadsföringsstrategi. |
| --- | --- |

6.

Marknadsföringsstrategi.

| d) | Från infrastrukturförvaltaren:






  1. | Information om de relevanta linjerna eller avsnitten, för att säkerställa att den nya persontrafiken på järnväg kan bedrivas på den berörda infrastrukturen. |
| --- | --- | --- |

d)

Från infrastrukturförvaltaren:

1.

Information om de relevanta linjerna eller avsnitten, för att säkerställa att den nya persontrafiken på järnväg kan bedrivas på den berörda infrastrukturen.

| 2. | Information om hur den föreslagna nya persontrafiken på järnväg potentiellt kan påverka prestanda och tålighet. |
| --- | --- |

2.

Information om hur den föreslagna nya persontrafiken på järnväg potentiellt kan påverka prestanda och tålighet.

| 3. | Bedömning av inverkan på kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

3.

Bedömning av inverkan på kapacitetsutnyttjande.

| 4. | Planer för att utveckla infrastrukturen vad gäller sträckor som omfattas av den föreslagna nya persontrafiken på järnväg, inklusive en angivelse om när sådana planer kommer att genomföras. |
| --- | --- |

4.

Planer för att utveckla infrastrukturen vad gäller sträckor som omfattas av den föreslagna nya persontrafiken på järnväg, inklusive en angivelse om när sådana planer kommer att genomföras.

| 5. | Information om relevanta ramavtal som ingåtts eller diskuteras, i synnerhet med det företag som fullgör avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

5.

Information om relevanta ramavtal som ingåtts eller diskuteras, i synnerhet med det företag som fullgör avtalet om allmän trafik.

Infrastrukturförvaltarens informationsskyldigheter som anges i första stycket led d ska inte påverka dennas skyldigheter enligt det tilldelningsförfarande som avses i kapitel IV avsnitt 3 i direktiv 2012/34/EU.

3.   All information ska skickas till regleringsorganet i elektronisk form. Regleringsorganet får dock, i vederbörligen motiverade fall, godta att handlingar lämnas in i pappersformat.

Artikel 8

Konfidentialitet

1.   Regleringsorganet får inte röja kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från parterna i samband med bedömningen av ekonomisk jämvikt.

2.   Den enhet som begär bedömningen av ekonomisk jämvikt och sökanden ska styrka ett eventuellt föreslaget undanhållande av kommersiellt känsliga uppgifter samtidigt som uppgifterna lämnas till regleringsorganet. Sådana uppgifter kan särskilt omfatta tekniska eller finansiella uppgifter om ett företags know-how, verksamhetsplan, kostnadsstrukturer, marknadsförings- och prissättningsstrategier, leverantörer och marknadsandelar. Regleringsorganet ska avlägsna alla kommersiellt känsliga uppgifter från sitt beslut innan det delges och offentliggörs i enlighet med artikel 11.5. Information som ingår i standardformuläret för anmälan enligt artikel 4.2 ska inte betraktas som kommersiellt känsliga uppgifter.

3.   Om regleringsorganet anser att den motivering som angivits för undanhållandet enligt punkt 2 inte kan godtas ska beslutet meddelas och motiveras skriftligen till den part som begär konfidentialitet, senast två veckor före antagandet av det beslut som avses i artikel 11.1.

4.   Regleringsorganets beslut i fråga om konfidentialitet ska kunna överklagas till domstol enligt artikel 56.10 i direktiv 2012/34/EU. Regleringsorganet får inte lämna ut de omtvistade uppgifterna innan den nationella domstolen har meddelat ett beslut i fråga om konfidentialitet.

Artikel 9

Förfarande för bedömningen av ekonomisk jämvikt

1.   Regleringsorganet får begära att den enhet som begär bedömningen av ekonomisk jämvikt tillhandahåller all kompletterande information som det anser vara nödvändig i enlighet med artikel 7.2 inom en månad från det att begäran tagits emot. Den begärande enheten ska lämna denna information inom en rimlig tidsfrist som fastställs av regleringsorganet. Regleringsorganet får begära ytterligare information om det anser att den kompletterande information som mottagits inte är tillräcklig.

2.   Om den information som tillhandahållits av den begärande enheten fortfarande är ofullständig sex veckor före det sista datum för mottagande av ansökningar om kapacitet som fastställts i enlighet med punkt 3 i bilaga VII till direktiv 2012/34/EU, ska regleringsorganet utföra bedömningen på grundval av tillgänglig information. Om regleringsorganet emellertid anser att informationen är otillräcklig för att utföra bedömningen ska det avvisa begäran.

3.   Regleringsorganet ska också, inom en månad efter att ha mottagit begäran om bedömningen av ekonomisk jämvikt, be andra parter som avses i artikel 7.2 att tillhandahålla den information som är nödvändig för att utföra bedömningen i enlighet med den artikeln, i den utsträckning som sådan information rimligen kan ges av den berörda parten. Om den information som inhämtats på detta sätt är ofullständig kan regleringsorganet begära ytterligare förtydliganden och då besluta om rimliga tidsfrister.

4.   Om den information som tillhandahållits av den sökande som ansöker om tillträde fortfarande är ofullständig sex veckor före det sista datum för mottagande av ansökningar om kapacitet som fastställts i enlighet med punkt 3 i bilaga VII till direktiv 2012/34/EU, ska regleringsorganet utföra bedömningen på grundval av tillgänglig information. Om regleringsorganet emellertid anser att den information som sökanden lämnat inte är tillräcklig för att utföra bedömningen, ska det fatta ett beslut om att neka tillträde.

5.   Om det företag som fullgör avtalet om allmän trafik inte är den begärande enheten, och i den händelse att den information som tillhandahållits av detta företag fortfarande är ofullständig sex veckor före det sista datum för mottagande av ansökningar om kapacitet som fastställts i enlighet med punkt 3 i bilaga VII till direktiv 2012/34/EU, ska regleringsorganet utföra bedömningen på grundval av tillgänglig information. Om regleringsorganet emellertid anser att den information som lämnats inte är tillräcklig för att utföra bedömningen, ska det fatta ett beslut om att bevilja tillträde.

6.   Regleringsorganet ska fatta ett beslut senast sex veckor från mottagandet av all relevant information, och i vart fall före det sista datum för mottagande av ansökningar om kapacitet som fastställts i enlighet med punkt 3 i bilaga VII till direktiv 2012/34/EU. Regleringsorganet ska utan dröjsmål informera infrastrukturförvaltaren om sitt beslut.

7.   Om en begäran om bedömning av ekonomisk jämvikt görs i enlighet med artikel 5.2 avseende ett avtal om allmän trafik som är föremål för en konkurrensutsatt upphandling, får regleringsorganet tillfälligt avbryta handläggningen av den inlämnade ansökan om ny persontrafik på järnväg under högst tolv månader från mottagande av den sökandes anmälan om ny persontrafik på järnväg eller tills upphandlingsförfarandet har avslutats, beroende på vilket som inträffar först.

Artikel 10

Innehållet i bedömningen av ekonomisk jämvikt och bedömningskriterier

1.   Regleringsorganet ska bedöma huruvida den nya persontrafiken på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik. Den ekonomiska jämvikten ska anses vara äventyrad om den nya persontrafiken på järnväg skulle ha en väsentlig negativ inverkan på minst en av följande:

| a) | Lönsamheten för trafik som järnvägsföretaget bedriver enligt avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

a)

Lönsamheten för trafik som järnvägsföretaget bedriver enligt avtalet om allmän trafik.

| b) | Nettokostnaderna för den behöriga myndighet som tilldelat avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

b)

Nettokostnaderna för den behöriga myndighet som tilldelat avtalet om allmän trafik.

2.   Analysen ska avse avtalet om allmän trafik som helhet, inte enskild trafik som bedrivs inom dess ramar, under hela dess varaktighet. I förväg fastställda tröskelvärden eller specifika kriterier får tillämpas, men inte strikt eller isolerat från andra kriterier.

3.   Regleringsorganet ska bedöma den ekonomiska nettoinverkan som den nya persontrafiken på järnväg kan få på avtalet om allmän trafik. Analysen av kostnader och intäkter som genereras vid driften av den trafik som omfattas av avtalet om allmän trafik efter det att den nya persontrafiken på järnväg inträder på marknaden ska innehålla följande:

| a) | Förändringar av uppkomna kostnader och erhållna intäkter för det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik (inklusive i förekommande fall eventuella kostnadsbesparingar, till exempel sådana som följer av att man inte ersätter uttjänt rullande materiel eller personal vars avtal löper ut). |
| --- | --- |

a)

Förändringar av uppkomna kostnader och erhållna intäkter för det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik (inklusive i förekommande fall eventuella kostnadsbesparingar, till exempel sådana som följer av att man inte ersätter uttjänt rullande materiel eller personal vars avtal löper ut).

| b) | Ekonomiska effekter som den föreslagna nya persontrafiken på järnväg ger upphov till inom det nät som omfattas av avtal om allmän trafik (t.ex. att den lockar passagerare som kan vara intresserade av en anslutning till regional trafik som omfattas av avtalet om allmän trafik). |
| --- | --- |

b)

Ekonomiska effekter som den föreslagna nya persontrafiken på järnväg ger upphov till inom det nät som omfattas av avtal om allmän trafik (t.ex. att den lockar passagerare som kan vara intresserade av en anslutning till regional trafik som omfattas av avtalet om allmän trafik).

| c) | Eventuella konkurrensrelaterade reaktioner från det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

c)

Eventuella konkurrensrelaterade reaktioner från det järnvägsföretag som fullgör avtalet om allmän trafik.

| d) | Inverkan på järnvägsföretags eller behöriga myndigheters relevanta investeringar, till exempel i rullande materiel. |
| --- | --- |

d)

Inverkan på järnvägsföretags eller behöriga myndigheters relevanta investeringar, till exempel i rullande materiel.

| e) | Värdet av eventuell befintlig ensamrätt. |
| --- | --- |

e)

Värdet av eventuell befintlig ensamrätt.

4.   Regleringsorganet ska bedöma betydelsen av inverkan med beaktande särskilt av de avtalsarrangemang som existerar mellan den behöriga myndigheten och det järnvägsföretag som bedriver den allmänna trafiken, även i förekommande fall den ersättningsnivå som fastställts i enlighet med bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 eller som följer av konkurrensutsatt upphandling och eventuella mekanismer för riskdelning i fråga om trafik och intäkter.

5.   Regleringsorganet ska också bedöma följande:

| a) | Nettofördelarna för kunderna på kort och medellång sikt till följd av den nya persontrafiken på järnväg. |
| --- | --- |

a)

Nettofördelarna för kunderna på kort och medellång sikt till följd av den nya persontrafiken på järnväg.

| b) | Den nya persontrafikens inverkan på järnvägstrafikens prestanda och kvalitet. |
| --- | --- |

b)

Den nya persontrafikens inverkan på järnvägstrafikens prestanda och kvalitet.

| c) | Den nya persontrafikens inverkan på tidtabellsplaneringen av järnvägstrafiken. |
| --- | --- |

c)

Den nya persontrafikens inverkan på tidtabellsplaneringen av järnvägstrafiken.

6.   Om regleringsorganet granskar fler än en ansökan om tillträde får det fatta olika beslut om de inkomna ansökningarna, på grundval av en analys av deras respektive inverkan på den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik, konkurrenseffekter, nettofördelar för kunderna och nätverkseffekter, samt av deras kumulativa effekter på den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik.

7.   Den bedömning som görs i enlighet med denna artikel ska inte påverka regleringsorganets skyldighet att rapportera frågor om statligt stöd till de nationella myndigheterna i enlighet med artikel 56.12 andra stycket i direktiv 2012/34/EU.

Artikel 11

Resultat av bedömningen av ekonomisk jämvikt

1.   Till följd av den bedömning av ekonomisk jämvikt som gjorts i enlighet med artiklarna 9 och 10 ska regleringsorganet fatta ett beslut i enlighet med artikel 11.2 i direktiv 2012/34/EU, på grundval av vilket rätten till tillträde till järnvägsinfrastrukturen ska beviljas, ändras, beviljas endast på vissa villkor eller nekas.

2.   Om den nya persontrafiken på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik

| a) | ska regleringsorganet, när det är lämpligt, ange eventuella ändringar av denna nya persontrafik på järnväg, såsom en ändring av turtäthet, tåglägen, mellanliggande stopp eller tidtabell, vilka skulle säkerställa att de villkor för beviljande av tillträdesrätt som föreskrivs i artikel 10.2 i direktiv 2012/34/EU är uppfyllda, och/eller |
| --- | --- |

a)

ska regleringsorganet, när det är lämpligt, ange eventuella ändringar av denna nya persontrafik på järnväg, såsom en ändring av turtäthet, tåglägen, mellanliggande stopp eller tidtabell, vilka skulle säkerställa att de villkor för beviljande av tillträdesrätt som föreskrivs i artikel 10.2 i direktiv 2012/34/EU är uppfyllda, och/eller

| b) | får regleringsorganet utfärda rekommendationer till de behöriga myndigheterna, när det är relevant med tanke på de nettofördelar för kunderna som avses i artikel 10.5 a i denna förordning, rörande andra ändringar som inte är relaterade till den nya persontrafiken och som skulle säkerställa att villkoren för beviljande av tillträdesrätt är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

får regleringsorganet utfärda rekommendationer till de behöriga myndigheterna, när det är relevant med tanke på de nettofördelar för kunderna som avses i artikel 10.5 a i denna förordning, rörande andra ändringar som inte är relaterade till den nya persontrafiken och som skulle säkerställa att villkoren för beviljande av tillträdesrätt är uppfyllda.

3.   Om begäran om tillträde gäller drift av ny trafik enligt definitionen i artikel 3.36 i direktiv 2012/34/EU ska regleringsorganet, efter det förfarande och de analyser som föreskrivs i denna förordning, agera i enlighet med artikel 11a i direktiv 2012/34/EU.

4.   Under de omständigheter som anges i artikel 5.2 andra stycket ska tillträde, om bedömningen av ekonomisk jämvikt avseende det befintliga avtalet om allmän trafik visar att tillträde kan beviljas, vara tidsbegränsat, i avvaktan på resultatet av den bedömning av ekonomisk jämvikt som ska göras i enlighet med artikel 5.2 första stycket och artikel 9.7.

5.   Regleringsorganet ska delge de enheter som förtecknas i artikel 11.3 i direktiv 2012/34/EU en icke-konfidentiell version av sitt beslut och offentliggöra den på sin webbplats.

Artikel 12

Samarbete mellan de regleringsorgan som är behöriga för föreslagen ny internationell persontrafik

1.   Vid mottagande av en sökandes anmälan om avsikten att inleda ny internationell persontrafik ska regleringsorganet informera de andra regleringsorgan som är behöriga för den sträcka som den föreslagna nya trafiken avser. De berörda regleringsorganen ska kontrollera den erhållna informationen och underrätta varandra om eventuella inkonsekvenser.

2.   Vid mottagande av en begäran om bedömning av ekonomisk jämvikt från de enheter som avses i artikel 11.2 i direktiv 2012/34/EU, ska regleringsorganet informera de andra behöriga regleringsorganen om detta.

3.   Regleringsorganen ska förse varandra med resultaten av sina bedömningar av ekonomisk jämvikt för att ge de övriga regleringsorganen tillräckliga möjligheter att kommentera resultaten av dessa bedömningar innan de är slutgiltiga. De ska samarbeta för att nå en lösning i frågan, i enlighet med artikel 57 i direktiv 2012/34/EU.

4.   Vid eventuellt informationsutbyte om bedömningarna ska regleringsorganen respektera konfidentialiteten hos de kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från de parter som medverkar i bedömningarna. De får endast använda informationen för det berörda ärendet.

Artikel 13

Avgifter

En medlemsstat eller regleringsorganet får besluta att den enhet som begär bedömningen av ekonomisk jämvikt ska erlägga en avgift för den.

Artikel 14

Metod

1.   Den metod som regleringsorganet använder för att utföra bedömningen ska vara tydlig, transparent och icke-diskriminerande och ska offentliggöras på dess webbplats.

2.   Regleringsorganen ska utbyta erfarenheter och bästa praxis vid tillämpningen av sina respektive metoder inom ramen för det nätverk som inrättats i enlighet med artikel 57.1 i direktiv 2012/34/EU.

Artikel 15

Upphävande

Genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 12 december 2020. Den ska tillämpas på sökandes anmälningar som mottagits efter den 1 januari 2019 endast om dessa inges i tillräckligt god tid för att den nya persontrafiken på järnväg ska kunna inledas före den 12 december 2020.

Artikel 16

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2019, i tid för den tågplan som inleds den 12 december 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2370 av den 14 december 2016 om ändring av direktiv 2012/34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen (EUT L 352, 23.12.2016, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 av den 11 augusti 2014 om ny persontrafik på järnväg (EUT L 239, 12.8.2014, s. 1).

4

---

| 21.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1796

av den 20 november 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, klofentezin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, dimoxistrobin, fenoxaprop-P, fenpropidin, lenacil, mankozeb, mekoprop-P, metiram, nikosulfuron, oxamyl, pikloram, pyraklostrobin, pyriproxifen och tritosulfuron

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 17 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

I del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009.

| (2) | Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, dimoxistrobin, mankozeb, mekoprop-P, metiram, oxamyl och pyraklostrobin förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/84 (3). Godkännandeperioderna för dessa ämnen löper ut den 31 januari 2019. |
| --- | --- |

(2)

Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, dimoxistrobin, mankozeb, mekoprop-P, metiram, oxamyl och pyraklostrobin förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/84 (3). Godkännandeperioderna för dessa ämnen löper ut den 31 januari 2019.

| (3) | Godkännandeperioden för det verksamma ämnet tritosulfuron löper ut den 30 november 2018. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandeperioden för det verksamma ämnet tritosulfuron löper ut den 30 november 2018.

| (4) | Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klofentezin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, lenacil, nikosulfuron, pikloram och pyriproxifen löper ut den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(4)

Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klofentezin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, lenacil, nikosulfuron, pikloram och pyriproxifen löper ut den 31 december 2018.

| (5) | Ansökningar om förnyat godkännande av de verksamma ämnena har lämnats in i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (4). |
| --- | --- |

(5)

Ansökningar om förnyat godkännande av de verksamma ämnena har lämnats in i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (4).

| (6) | På grund av att bedömningen av dessa ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats. Godkännandeperioderna måste därför förlängas. |
| --- | --- |

(6)

På grund av att bedömningen av dessa ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats. Godkännandeperioderna måste därför förlängas.

| (7) | Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet träder i kraft, beroende på vilken tidpunkt som infaller senast. När det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att sträva efter att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa tidigast möjliga tillämpningsdatum. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet träder i kraft, beroende på vilken tidpunkt som infaller senast. När det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att sträva efter att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa tidigast möjliga tillämpningsdatum.

| (8) | Med hänsyn till att godkännandeperioden för det verksamma ämnet tritosulfuron löper ut den 30 november 2018 bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(8)

Med hänsyn till att godkännandeperioden för det verksamma ämnet tritosulfuron löper ut den 30 november 2018 bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt.

| (9) | Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/84 av den 19 januari 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, klotianidin, kopparföreningar, dimoxistrobin, mankozeb, mekoprop-P, metiram, oxamyl, petoxamid, propikonazol, propineb, propyzamid, pyraklostrobin och zoxamid (EUT L 16, 20.1.2018, s. 8).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

4

---

BILAGA

Del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | På rad 57 för ämnet mekoprop-P ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

1.

På rad 57 för ämnet mekoprop-P ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 2. | På rad 81 för ämnet pyraklostrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

2.

På rad 81 för ämnet pyraklostrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 3. | På rad 111 för ämnet klorpyrifos ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

3.

På rad 111 för ämnet klorpyrifos ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 4. | På rad 112 för ämnet klorpyrifosmetyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

4.

På rad 112 för ämnet klorpyrifosmetyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 5. | På rad 114 för ämnet mankozeb ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

5.

På rad 114 för ämnet mankozeb ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 6. | På rad 115 för ämnet metiram ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

6.

På rad 115 för ämnet metiram ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 7. | På rad 116 för ämnet oxamyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

7.

På rad 116 för ämnet oxamyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 8. | På rad 128 för ämnet dimoxistrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”. |
| --- | --- |

8.

På rad 128 för ämnet dimoxistrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 januari 2020”.

| 9. | På rad 169 för ämnet amidosulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

9.

På rad 169 för ämnet amidosulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 10. | På rad 170 för ämnet nikosulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

10.

På rad 170 för ämnet nikosulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 11. | På rad 171 för ämnet klofentezin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

11.

På rad 171 för ämnet klofentezin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 12. | På rad 172 för ämnet dikamba ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

12.

På rad 172 för ämnet dikamba ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 13. | På rad 173 för ämnet difenokonazol ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

13.

På rad 173 för ämnet difenokonazol ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 14. | På rad 174 för ämnet diflubenzuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

14.

På rad 174 för ämnet diflubenzuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 15. | På rad 176 för ämnet lenacil ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

15.

På rad 176 för ämnet lenacil ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 16. | På rad 178 för ämnet pikloram ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

16.

På rad 178 för ämnet pikloram ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 17. | På rad 179 för ämnet pyriproxifen ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

17.

På rad 179 för ämnet pyriproxifen ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 18. | På rad 180 för ämnet bifenox ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

18.

På rad 180 för ämnet bifenox ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 19. | På rad 181 för ämnet diflufenikan ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

19.

På rad 181 för ämnet diflufenikan ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 20. | På rad 182 för ämnet fenoxaprop-P ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

20.

På rad 182 för ämnet fenoxaprop-P ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 21. | På rad 183 för ämnet fenpropidin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”. |
| --- | --- |

21.

På rad 183 för ämnet fenpropidin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 december 2019”.

| 22. | På rad 186 för ämnet tritosulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2019”. |
| --- | --- |

22.

På rad 186 för ämnet tritosulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 november 2019”.

---

BESLUT

| 21.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/18

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2018/1797

av den 19 november 2018

om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 46.6,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1),

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 11 december 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/2315. |
| --- | --- |

(1)

Den 11 december 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/2315.

| (2) | Enligt artikel 4.2 e i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet fastställa förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete, som ska avspegla både stöd till kapacitetsutveckling och tillhandahållande av väsentligt stöd efter resurser och förmåga till operationer och uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4.2 e i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet fastställa förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete, som ska avspegla både stöd till kapacitetsutveckling och tillhandahållande av väsentligt stöd efter resurser och förmåga till operationer och uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| (3) | Den 6 mars 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 6 mars 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (2).

| (4) | Den 6 mars 2018 antog rådet en rekommendation om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (3) (nedan kallad rekommendationen). |
| --- | --- |

(4)

Den 6 mars 2018 antog rådet en rekommendation om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (3) (nedan kallad rekommendationen).

| (5) | I punkt 9 i rekommendationen anges att rådet bör uppdatera förteckningen över projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete senast i november 2018 i syfte att lägga till nästa uppsättning projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5 i beslut (Gusp) 2017/2315, vilket framför allt föreskriver att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten), på grundval av bedömningar som tillhandahålls av det permanenta strukturerade samarbetets sekretariat, får lägga fram en rekommendation om fastställande och utvärdering av projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete, för beslut av rådet, i enlighet med råd från Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) i militära angelägenheter. |
| --- | --- |

(5)

I punkt 9 i rekommendationen anges att rådet bör uppdatera förteckningen över projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete senast i november 2018 i syfte att lägga till nästa uppsättning projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 5 i beslut (Gusp) 2017/2315, vilket framför allt föreskriver att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten), på grundval av bedömningar som tillhandahålls av det permanenta strukturerade samarbetets sekretariat, får lägga fram en rekommendation om fastställande och utvärdering av projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete, för beslut av rådet, i enlighet med råd från Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) i militära angelägenheter.

| (6) | Den 25 juni 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/909 om fastställande av en gemensam uppsättning styrningsregler för projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete (4). |
| --- | --- |

(6)

Den 25 juni 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/909 om fastställande av en gemensam uppsättning styrningsregler för projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete (4).

| (7) | Den 11 oktober 2018 lade den höga representanten fram en rekommendation till rådet om fastställande och utvärdering av projektförslag inom ramen för permanent strukturerat samarbete. |
| --- | --- |

(7)

Den 11 oktober 2018 lade den höga representanten fram en rekommendation till rådet om fastställande och utvärdering av projektförslag inom ramen för permanent strukturerat samarbete.

| (8) | Den 13 november 2018 godkände kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik rekommendationerna i EUMC:s råd i militära angelägenheter om den högra representantens rekommendation om fastställande och utvärdering av projektförslag inom ramen för permanent strukturerat samarbete. |
| --- | --- |

(8)

Den 13 november 2018 godkände kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik rekommendationerna i EUMC:s råd i militära angelägenheter om den högra representantens rekommendation om fastställande och utvärdering av projektförslag inom ramen för permanent strukturerat samarbete.

| (9) | Rådet bör därför ändra och uppdatera beslut (Gusp) 2018/340. |
| --- | --- |

(9)

Rådet bör därför ändra och uppdatera beslut (Gusp) 2018/340.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2018/340 ska ändras enligt följande:

| 1. | I artikel 1 ska följande projekt läggas till i förteckningen:






  ”18. | Helikopterutbildning på hög höjd och i varmt klimat (H3-utbildning) |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande projekt läggas till i förteckningen:

”18.

Helikopterutbildning på hög höjd och i varmt klimat (H3-utbildning)

| 19. | EU:s gemensamma underrättelseskola |
| --- | --- |

19.

EU:s gemensamma underrättelseskola

| 20. | EU:s provnings- och utvärderingscentrum |
| --- | --- |

20.

EU:s provnings- och utvärderingscentrum

| 21. | Integrerade obemannade marksystem (UGS) |
| --- | --- |

21.

Integrerade obemannade marksystem (UGS)

| 22. | Markbaserade EU-robotsystem med lång räckvidd (beyond line of sight [BLOS]) |
| --- | --- |

22.

Markbaserade EU-robotsystem med lång räckvidd (beyond line of sight [BLOS])

| 23. | Modulärt kapacitetspaket för undervattensinsatser (Divepack) |
| --- | --- |

23.

Modulärt kapacitetspaket för undervattensinsatser (Divepack)

| 24. | Europeiskt fjärrstyrt luftfartygssystem för medelhög höjd och med lång uthållighet – European MALE RPAS (Eurodrone) |
| --- | --- |

24.

Europeiskt fjärrstyrt luftfartygssystem för medelhög höjd och med lång uthållighet – European MALE RPAS (Eurodrone)

| 25. | Europeiska attackhelikoptrar TIGER Mark III |
| --- | --- |

25.

Europeiska attackhelikoptrar TIGER Mark III

| 26. | Obemannade luftfartygssystem för motangrepp (C-UAS) |
| --- | --- |

26.

Obemannade luftfartygssystem för motangrepp (C-UAS)

| 27. | Europeisk plattform för höghöjdsluftskepp (EHAAP) – Bestående underrättelseverksamhets-, övervaknings- och spaningsförmåga (ISR) |
| --- | --- |

27.

Europeisk plattform för höghöjdsluftskepp (EHAAP) – Bestående underrättelseverksamhets-, övervaknings- och spaningsförmåga (ISR)

| 28. | En mobil ledningscentral (CP) för taktisk ledning (C2) av specialoperationsstyrkor (SOF) vid små gemensamma insatser (SJO) – (SOCC) för SJO |
| --- | --- |

28.

En mobil ledningscentral (CP) för taktisk ledning (C2) av specialoperationsstyrkor (SOF) vid små gemensamma insatser (SJO) – (SOCC) för SJO

| 29. | Program för elektronisk krigsföringsförmåga och interoperabilitet för framtida samarbete avseende gemensam underrättelseverksamhet, övervakning och spaning (JISR) |
| --- | --- |

29.

Program för elektronisk krigsföringsförmåga och interoperabilitet för framtida samarbete avseende gemensam underrättelseverksamhet, övervakning och spaning (JISR)

| 30. | Kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) övervakning som en tjänst (CBRN SaaS) |
| --- | --- |

30.

Kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) övervakning som en tjänst (CBRN SaaS)

| 31. | Gemensam basering |
| --- | --- |

31.

Gemensam basering

| 32. | Samordningselement för geografiskt, meteorologiskt och oceanografiskt stöd (GMSCE) |
| --- | --- |

32.

Samordningselement för geografiskt, meteorologiskt och oceanografiskt stöd (GMSCE)

| 33. | EU:s radionavigationslösning (EURAS) |
| --- | --- |

33.

EU:s radionavigationslösning (EURAS)

| 34. | Europeiskt militärt nätverk för kunskapsspridning om rymdövervakning (EU-SSA-N)”. |
| --- | --- |

34.

Europeiskt militärt nätverk för kunskapsspridning om rymdövervakning (EU-SSA-N)”.

| 2. | Artikel 2 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 2
  Förteckningen över projektmedlemmarna i de olika enskilda projekten ska vara den som återfinns i bilaga I.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Förteckningen över projektmedlemmarna i de olika enskilda projekten ska vara den som återfinns i bilaga I.”

| 3. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 2a
  I informationssyfte återfinns den konsoliderade och uppdaterade förteckningen över projektmedlemmarna i de olika enskilda projekten i bilaga II.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 2a

I informationssyfte återfinns den konsoliderade och uppdaterade förteckningen över projektmedlemmarna i de olika enskilda projekten i bilaga II.”

| 4. | Bilagan ska ändras enligt följande:






  a) | Den ska omnumreras till ”Bilaga I”. |
| --- | --- | --- |

4.

Bilagan ska ändras enligt följande:

a)

Den ska omnumreras till ”Bilaga I”.

| b) | Uppgifterna i bilaga I till det här beslutet ska läggas till i tabellen. |
| --- | --- |

b)

Uppgifterna i bilaga I till det här beslutet ska läggas till i tabellen.

| 5. | Texten i bilaga II till det här beslutet ska läggas till som bilaga II. |
| --- | --- |

5.

Texten i bilaga II till det här beslutet ska läggas till som bilaga II.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 november 2018.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

1

(2)  
  EUT L 65, 8.3.2018, s. 24.

2

(3)  
  EUT C 88, 8.3.2018, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 161, 26.6.2018, s. 37.

4

---

BILAGA I

| Projekt | Projektmedlemmar |
| --- | --- |
| ”18. | Helikopterutbildning på hög höjd och i varmt klimat (H3-utbildning) |

Projekt

Projektmedlemmar

”18.

Helikopterutbildning på hög höjd och i varmt klimat (H3-utbildning)

Grekland, Italien, Rumänien

| 19. | EU:s gemensamma underrättelseskola |
| --- | --- |

19.

EU:s gemensamma underrättelseskola

Grekland, Cypern

| 20. | EU:s provnings- och utvärderingscentrum |
| --- | --- |

20.

EU:s provnings- och utvärderingscentrum

Frankrike, Sverige, Spanien, Slovakien

| 21. | Integrerade obemannade marksystem (UGS) |
| --- | --- |

21.

Integrerade obemannade marksystem (UGS)

Estland, Belgien, Tjeckien, Spanien, Frankrike, Lettland, Ungern, Nederländerna, Polen, Finland

| 22. | Markbaserade EU-robotsystem med lång räckvidd (beyond line of sight [BLOS]) |
| --- | --- |

22.

Markbaserade EU-robotsystem med lång räckvidd (beyond line of sight [BLOS])

Frankrike, Belgien, Cypern

| 23. | Modulärt kapacitetspaket för undervattensinsatser (Divepack) |
| --- | --- |

23.

Modulärt kapacitetspaket för undervattensinsatser (Divepack)

Bulgarien, Grekland, Frankrike

| 24. | Europeiskt fjärrstyrt luftfartygssystem för medelhög höjd och med lång uthållighet – European MALE RPAS (Eurodrone) |
| --- | --- |

24.

Europeiskt fjärrstyrt luftfartygssystem för medelhög höjd och med lång uthållighet – European MALE RPAS (Eurodrone)

Tyskland, Tjeckien, Spanien, Frankrike, Italien

| 25. | Europeiska attackhelikoptrar TIGER Mark III |
| --- | --- |

25.

Europeiska attackhelikoptrar TIGER Mark III

Frankrike, Tyskland, Spanien

| 26. | Obemannade luftfartygssystem för motangrepp (C-UAS) |
| --- | --- |

26.

Obemannade luftfartygssystem för motangrepp (C-UAS)

Italien, Tjeckien

| 27. | Europeisk plattform för höghöjdsluftskepp (EHAAP) – Bestående underrättelseverksamhets-, övervaknings- och spaningsförmåga (ISR) |
| --- | --- |

27.

Europeisk plattform för höghöjdsluftskepp (EHAAP) – Bestående underrättelseverksamhets-, övervaknings- och spaningsförmåga (ISR)

Italien, Frankrike

| 28. | En mobil ledningscentral (CP) för taktisk ledning (C2) av specialoperationsstyrkor (SOF) vid små gemensamma insatser (SJO) – (SOCC) för SJO |
| --- | --- |

28.

En mobil ledningscentral (CP) för taktisk ledning (C2) av specialoperationsstyrkor (SOF) vid små gemensamma insatser (SJO) – (SOCC) för SJO

Grekland, Cypern

| 29. | Program för elektronisk krigsföringsförmåga och interoperabilitet för framtida samarbete avseende gemensam underrättelseverksamhet, övervakning och spaning (JISR) |
| --- | --- |

29.

Program för elektronisk krigsföringsförmåga och interoperabilitet för framtida samarbete avseende gemensam underrättelseverksamhet, övervakning och spaning (JISR)

Tjeckien, Tyskland

| 30. | Kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) övervakning som en tjänst (CBRN SaaS) |
| --- | --- |

30.

Kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) övervakning som en tjänst (CBRN SaaS)

Österrike, Frankrike, Kroatien, Ungern, Slovenien

| 31. | Gemensam basering |
| --- | --- |

31.

Gemensam basering

Frankrike, Belgien, Tjeckien, Tyskland, Spanien, Nederländerna

| 32. | Samordningselement för geografiskt, meteorologiskt och oceanografiskt stöd (GMSCE) |
| --- | --- |

32.

Samordningselement för geografiskt, meteorologiskt och oceanografiskt stöd (GMSCE)

Tyskland, Grekland, Frankrike, Rumänien

| 33. | EU:s radionavigationslösning (EURAS) |
| --- | --- |

33.

EU:s radionavigationslösning (EURAS)

Frankrike, Belgien, Tyskland, Spanien, Italien

| 34. | Europeiskt militärt nätverk för kunskapsspridning om rymdövervakning (EU-SSA-N) |
| --- | --- |

34.

Europeiskt militärt nätverk för kunskapsspridning om rymdövervakning (EU-SSA-N)

Italien, Frankrike”

---

BILAGA II

”BILAGA II

FÖRTECKNINGEN ÖVER PROJEKTMEDLEMMARNA I DE OLIKA ENSKILDA PROJEKTEN

| Projekt | Projektmedlemmar |
| --- | --- |
| 1. | Europeiskt sjukvårdskommando |

Projekt

Projektmedlemmar

1.

Europeiskt sjukvårdskommando

Tyskland, Tjeckien, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Rumänien, Slovakien, Sverige

| 2. | Europeisk säker mjukvaruradio (ESSOR) |
| --- | --- |

2.

Europeisk säker mjukvaruradio (ESSOR)

Frankrike, Belgien, Tyskland, Spanien, Italien, Nederländerna, Polen, Portugal, Finland

| 3. | Nätverk av logistiknav i Europa och stöd till insatser |
| --- | --- |

3.

Nätverk av logistiknav i Europa och stöd till insatser

Tyskland, Belgien, Bulgarien, Grekland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Italien, Cypern, Ungern, Nederländerna, Polen, Slovenien, Slovakien

| 4. | Militär rörlighet |
| --- | --- |

4.

Militär rörlighet

Nederländerna, Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Italien, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige

| 5. | Europeiska unionens kompetenscentrum för utbildningsuppdrag (EU TMCC) |
| --- | --- |

5.

Europeiska unionens kompetenscentrum för utbildningsuppdrag (EU TMCC)

Tyskland, Belgien, Tjeckien, Irland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Österrike, Rumänien, Sverige

| 6. | Europeiskt centrum för utbildningscertifiering för europeiska arméer |
| --- | --- |

6.

Europeiskt centrum för utbildningscertifiering för europeiska arméer

Italien, Grekland

| 7. | Operativ energienhet (EOF) |
| --- | --- |

7.

Operativ energienhet (EOF)

Frankrike, Belgien, Spanien, Italien

| 8. | Militärt kapacitetspaket för katastrofhjälpinsatser |
| --- | --- |

8.

Militärt kapacitetspaket för katastrofhjälpinsatser

Italien, Grekland, Spanien, Kroatien, Österrike

| 9. | Maritima (halv-)autonoma system för minröjning (MAS MCM) |
| --- | --- |

9.

Maritima (halv-)autonoma system för minröjning (MAS MCM)

Belgien, Grekland, Lettland, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien

| 10. | Hamn- och sjöövervakning och -skydd (HARMSPRO) |
| --- | --- |

10.

Hamn- och sjöövervakning och -skydd (HARMSPRO)

Italien, Grekland, Polen, Portugal

| 11. | Uppgradering av sjöövervakning |
| --- | --- |

11.

Uppgradering av sjöövervakning

Grekland, Bulgarien, Irland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern

| 12. | Plattform för utbyte av information om hantering av cyberhot och cyberincidenter |
| --- | --- |

12.

Plattform för utbyte av information om hantering av cyberhot och cyberincidenter

Grekland, Spanien, Italien, Cypern, Ungern, Österrike, Portugal

| 13. | Snabbinsatsteam och ömsesidigt bistånd på området för cybersäkerhet |
| --- | --- |

13.

Snabbinsatsteam och ömsesidigt bistånd på området för cybersäkerhet

Litauen, Estland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Nederländerna, Polen, Rumänien, Finland

| 14. | Strategiskt ledningssystem (C2) för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser |
| --- | --- |

14.

Strategiskt ledningssystem (C2) för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser

Spanien, Frankrike, Tyskland, Italien, Portugal

| 15. | Bepansrat infanteristridsfordon/amfibiefordon/lätt bepansrat fordon |
| --- | --- |

15.

Bepansrat infanteristridsfordon/amfibiefordon/lätt bepansrat fordon

Italien, Grekland, Slovakien

| 16. | Indirekt artilleristöd (EuroArtillery) |
| --- | --- |

16.

Indirekt artilleristöd (EuroArtillery)

Slovakien, Italien

| 17. | Eufor-centrum för krishanteringsinsatser (Eufor Croc) |
| --- | --- |

17.

Eufor-centrum för krishanteringsinsatser (Eufor Croc)

Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern

| 18. | Helikopterutbildning på hög höjd och i varmt klimat (H3-utbildning) |
| --- | --- |

18.

Helikopterutbildning på hög höjd och i varmt klimat (H3-utbildning)

Grekland, Italien, Rumänien

| 19. | EU:s gemensamma underrättelseskola |
| --- | --- |

19.

EU:s gemensamma underrättelseskola

Grekland, Cypern

| 20. | EU:s provnings- och utvärderingscentrum |
| --- | --- |

20.

EU:s provnings- och utvärderingscentrum

Frankrike, Sverige, Spanien, Slovakien

| 21. | Integrerade obemannade marksystem (UGS) |
| --- | --- |

21.

Integrerade obemannade marksystem (UGS)

Estland, Belgien, Tjeckien, Spanien, Frankrike, Lettland, Ungern, Nederländerna, Polen, Finland

| 22. | Markbaserade EU-robotsystem med lång räckvidd (beyond line of sight [BLOS]) |
| --- | --- |

22.

Markbaserade EU-robotsystem med lång räckvidd (beyond line of sight [BLOS])

Frankrike, Belgien, Cypern

| 23. | Modulärt kapacitetspaket för undervattensinsatser (Divepack) |
| --- | --- |

23.

Modulärt kapacitetspaket för undervattensinsatser (Divepack)

Bulgarien, Grekland, Frankrike

| 24. | Europeiskt fjärrstyrt luftfartygssystem för medelhög höjd och med lång uthållighet – European MALE RPAS (Eurodrone) |
| --- | --- |

24.

Europeiskt fjärrstyrt luftfartygssystem för medelhög höjd och med lång uthållighet – European MALE RPAS (Eurodrone)

Tyskland, Tjeckien, Spanien, Frankrike, Italien

| 25. | Europeiska attackhelikoptrar TIGER Mark III |
| --- | --- |

25.

Europeiska attackhelikoptrar TIGER Mark III

Frankrike, Tyskland, Spanien

| 26. | Obemannade luftfartygssystem för motangrepp (C-UAS) |
| --- | --- |

26.

Obemannade luftfartygssystem för motangrepp (C-UAS)

Italien, Tjeckien

| 27. | Europeisk plattform för höghöjdsluftskepp (EHAAP) – Bestående underrättelseverksamhets-, övervaknings- och spaningsförmåga (ISR) |
| --- | --- |

27.

Europeisk plattform för höghöjdsluftskepp (EHAAP) – Bestående underrättelseverksamhets-, övervaknings- och spaningsförmåga (ISR)

Italien, Frankrike

| 28. | En mobil ledningscentral (CP) för taktisk ledning (C2) av specialoperationsstyrkor (SOF) vid små gemensamma insatser (SJO) – (SOCC) för SJO |
| --- | --- |

28.

En mobil ledningscentral (CP) för taktisk ledning (C2) av specialoperationsstyrkor (SOF) vid små gemensamma insatser (SJO) – (SOCC) för SJO

Grekland, Cypern

| 29. | Program för elektronisk krigsföringsförmåga och interoperabilitet för framtida samarbete avseende gemensam underrättelseverksamhet, övervakning och spaning (JISR) |
| --- | --- |

29.

Program för elektronisk krigsföringsförmåga och interoperabilitet för framtida samarbete avseende gemensam underrättelseverksamhet, övervakning och spaning (JISR)

Tjeckien, Tyskland

| 30. | Kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) övervakning som en tjänst (CBRN SaaS) |
| --- | --- |

30.

Kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) övervakning som en tjänst (CBRN SaaS)

Österrike, Frankrike, Kroatien, Ungern, Slovenien

| 31. | Gemensam basering |
| --- | --- |

31.

Gemensam basering

Frankrike, Belgien, Tjeckien, Tyskland, Spanien, Nederländerna

| 32. | Samordningselement för geografiskt, meteorologiskt och oceanografiskt stöd (GMSCE) |
| --- | --- |

32.

Samordningselement för geografiskt, meteorologiskt och oceanografiskt stöd (GMSCE)

Tyskland, Grekland, Frankrike, Rumänien

| 33. | EU:s radionavigationslösning (EURAS) |
| --- | --- |

33.

EU:s radionavigationslösning (EURAS)

Frankrike, Belgien, Tyskland, Spanien, Italien

| 34. | Europeiskt militärt nätverk för kunskapsspridning om rymdövervakning (EU-SSA-N) |
| --- | --- |

34.

Europeiskt militärt nätverk för kunskapsspridning om rymdövervakning (EU-SSA-N)

Italien, Frankrike

---

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

| 21.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 294/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 294/23

---

ÄNDRINGAR I DE PRAKTISKA GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSERNA TILL TRIBUNALENS RÄTTEGÅNGSREGLER

TRIBUNALEN HAR BESLUTAT OM FÖLJANDE ÄNDRINGAR I DE PRAKTISKA GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSERNA TILL TRIBUNALENS RÄTTEGÅNGSREGLER

med beaktande av artikel 224 i tribunalens rättegångsregler,

med beaktande av de praktiska genomförandebestämmelserna till tribunalens rättegångsregler, och av följande skäl:

Tribunalen beslutade den 11 juli 2018
   (1) om ändringar i rättegångsreglerna och antog samma dag ett beslut om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av applikationen e-Curia. (2)

Dessa ändringar och detta beslut innebär att applikationen e-Curia blir det enda sättet för skriftväxling mellan företrädare för rättegångsdeltagare och tribunalens kansli från och med den 1 december 2018.

Till följd av detta är det nödvändigt att ändra vissa punkter i de praktiska genomförandebestämmelserna.

I rättegångsdeltagarnas och tribunalens intresse är det även önskvärt att göra preciseringar i fråga om beräkning av frister, utformningen av ansökningar om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder, användning av tekniska hjälpmedel vid muntlig förhandling och inlägg vid sådan förhandling från personer som inte har ställning som företrädare.

Samtliga hänvisningar till överklagande till tribunalen av avgöranden från Europeiska unionens personaldomstol ska tas bort till följd av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2016/1192 av den 6 juli 2016 om överföring till Europeiska unionens tribunal av behörigheten att i första instans avgöra tvister mellan Europeiska unionen och dess anställda. (3)

Ändringarna i de praktiska genomförandebestämmelserna motiverar, i syfte att göra dem mer lättlästa, att punkterna i dem numreras om och att korsreferenserna uppdateras.

Artikel 1

De praktiska genomförandebestämmelserna till tribunalens rättegångsregler (4) ska ändras på följande sätt:

| 1) | Följande fotnot ska föras in i slutet av tionde skälet efter orden ”enligt artikel 105.11 i rättegångsreglerna”:

  ”Tribunalens beslut (EU) 2016/2387 av den 14 september 2016 om säkerhetsbestämmelser för upplysningar eller handlingar som har getts in enligt artikel 105.1 eller 105.2 i rättegångsreglerna (EUT L 355, 24.12.2016, s. 18) (nedan kallat tribunalens beslut av den 14 september 2016).” |
| --- | --- |

1)

Följande fotnot ska föras in i slutet av tionde skälet efter orden ”enligt artikel 105.11 i rättegångsreglerna”:

”Tribunalens beslut (EU) 2016/2387 av den 14 september 2016 om säkerhetsbestämmelser för upplysningar eller handlingar som har getts in enligt artikel 105.1 eller 105.2 i rättegångsreglerna (EUT L 355, 24.12.2016, s. 18) (nedan kallat tribunalens beslut av den 14 september 2016).”

| 2) | Efter tionde skälet ska följande läggas till som elfte skäl:

  ”Bestämmelser om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av applikationen e-Curia finns i tribunalens beslut enligt artikel 56a.2 i rättegångsreglerna.” |
| --- | --- |

2)

Efter tionde skälet ska följande läggas till som elfte skäl:

”Bestämmelser om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av applikationen e-Curia finns i tribunalens beslut enligt artikel 56a.2 i rättegångsreglerna.”

| 3) | Följande fotnot ska föras in i slutet av elfte skälet:

  ”Tribunalens beslut av den 11 juli 2018 om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av datasystemet e-Curia (EUT L 240, 25.9.2018, s. 72) (nedan kallat tribunalens beslut av den 11 juli 2018)” |
| --- | --- |

3)

Följande fotnot ska föras in i slutet av elfte skälet:

”Tribunalens beslut av den 11 juli 2018 om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av datasystemet e-Curia (EUT L 240, 25.9.2018, s. 72) (nedan kallat tribunalens beslut av den 11 juli 2018)”

| 4) | I tolfte skälet, som inleds med orden ”Synpunkter har inhämtats”, ska frasen ”, nu Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO),” läggas till efter ”Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (harmoniseringskontoret)”. |
| --- | --- |

4)

I tolfte skälet, som inleds med orden ”Synpunkter har inhämtats”, ska frasen ”, nu Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO),” läggas till efter ”Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (harmoniseringskontoret)”.

| 5) | I punkt 7 ska frasen ”Under annan tid än kansliets öppettider kan inlagor” ersättas med ”Under annan tid än kansliets öppettider kan den bilaga som avses i artikel 72.4 i rättegångsreglerna och den inlaga som avses i artikel 147.6 i rättegångsreglerna”. |
| --- | --- |

5)

I punkt 7 ska frasen ”Under annan tid än kansliets öppettider kan inlagor” ersättas med ”Under annan tid än kansliets öppettider kan den bilaga som avses i artikel 72.4 i rättegångsreglerna och den inlaga som avses i artikel 147.6 i rättegångsreglerna”.

| 6) | I punkt 9 ska hänvisningen till ”tribunalens beslut enligt artikel 105.11 i rättegångsreglerna” ersättas med en hänvisning till ”tribunalens beslut av den 14 september 2016”. |
| --- | --- |

6)

I punkt 9 ska hänvisningen till ”tribunalens beslut enligt artikel 105.11 i rättegångsreglerna” ersättas med en hänvisning till ”tribunalens beslut av den 14 september 2016”.

| 7) | Punkt 13 ska ändras på följande sätt:






  a) | Frasen ”göras på originalet av den inlaga som har getts in av rättegångsdeltagarna eller på den version som anses utgöra originalet av inlagan2 samt på varje kopia som delges rättegångsdeltagarna” ska ersättas med ”göras på den inlaga som tillförts akten i målet samt på varje kopia som delges rättegångsdeltagarna”. |
| --- | --- | --- |

7)

Punkt 13 ska ändras på följande sätt:

a)

Frasen ”göras på originalet av den inlaga som har getts in av rättegångsdeltagarna eller på den version som anses utgöra originalet av inlagan2 samt på varje kopia som delges rättegångsdeltagarna” ska ersättas med ”göras på den inlaga som tillförts akten i målet samt på varje kopia som delges rättegångsdeltagarna”.

| b) | Fotnoten ska tas bort. |
| --- | --- |

b)

Fotnoten ska tas bort.

| 8) | Punkterna 14–270, med tillhörande rubriker, ska ersättas med följande:






  ”14. | Den dag för ingivande som avses i punkt 13 ovan ska, alltefter omständigheterna, vara den dag som avses i artikel 5 i tribunalens beslut av den 11 juli 2018, den dag då inlagan mottogs av kansliet, den dag som avses i punkt 7 ovan eller den dag som avses i artikel 3 andra strecksatsen i tribunalens beslut av den 14 september 2016. I de fall som omfattas av artikel 54 första stycket i stadgan ska den dag för ingivande som avses i punkt 13 ovan vara den dag då inlagan gavs in, via e-Curia, till domstolens justitiesekreterare eller, om det är fråga om ett ingivande som avses i artikel 147.6 i rättegångsreglerna, den dag då inlagan gavs in till domstolens justitiesekreterare. |
| --- | --- | --- |

8)

Punkterna 14–270, med tillhörande rubriker, ska ersättas med följande:

”14.

Den dag för ingivande som avses i punkt 13 ovan ska, alltefter omständigheterna, vara den dag som avses i artikel 5 i tribunalens beslut av den 11 juli 2018, den dag då inlagan mottogs av kansliet, den dag som avses i punkt 7 ovan eller den dag som avses i artikel 3 andra strecksatsen i tribunalens beslut av den 14 september 2016. I de fall som omfattas av artikel 54 första stycket i stadgan ska den dag för ingivande som avses i punkt 13 ovan vara den dag då inlagan gavs in, via e-Curia, till domstolens justitiesekreterare eller, om det är fråga om ett ingivande som avses i artikel 147.6 i rättegångsreglerna, den dag då inlagan gavs in till domstolens justitiesekreterare.

| 15. | I enlighet med artikel 125c i rättegångsreglerna ska handlingar som ges in i förlikningsförfarandet enligt artiklarna 125a–125d i rättegångsreglerna föras in i en särskild dagbok, på vilken artiklarna 36 och 37 i rättegångsreglerna inte ska tillämpas. |
| --- | --- |

15.

I enlighet med artikel 125c i rättegångsreglerna ska handlingar som ges in i förlikningsförfarandet enligt artiklarna 125a–125d i rättegångsreglerna föras in i en särskild dagbok, på vilken artiklarna 36 och 37 i rättegångsreglerna inte ska tillämpas.

D.   Målnummer

| 16. | När en ansökan varigenom talan väckts antecknas i dagboken ska målet förses med ett löpnummer som inleds med ”T-” och följs av en uppgift om årtalet. |
| --- | --- |

16.

När en ansökan varigenom talan väckts antecknas i dagboken ska målet förses med ett löpnummer som inleds med ”T-” och följs av en uppgift om årtalet.

| 17. | Ansökningar om interimistiska åtgärder, interventionsansökningar, ansökningar om rättelse eller tolkning, ansökningar som syftar till att avhjälpa en underlåtenhet att pröva ett yrkande, ansökningar om resning, ansökningar om återvinning av tredskodom eller tredjemanstalan, ansökningar om beslut angående rättegångskostnader och ansökningar om rättshjälp i anhängiga mål ska förses med samma målnummer som det mål som ansökan avser, följt av en bokstavsbeteckning som visar att det är fråga om fristående särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

17.

Ansökningar om interimistiska åtgärder, interventionsansökningar, ansökningar om rättelse eller tolkning, ansökningar som syftar till att avhjälpa en underlåtenhet att pröva ett yrkande, ansökningar om resning, ansökningar om återvinning av tredskodom eller tredjemanstalan, ansökningar om beslut angående rättegångskostnader och ansökningar om rättshjälp i anhängiga mål ska förses med samma målnummer som det mål som ansökan avser, följt av en bokstavsbeteckning som visar att det är fråga om fristående särskilda förfaranden.

| 18. | En ansökan om rättshjälp som ges in inför talans väckande ska förses med ett löpnummer som inleds med ”T-” och följas av en uppgift om årtalet samt en särskild bokstavsbeteckning. |
| --- | --- |

18.

En ansökan om rättshjälp som ges in inför talans väckande ska förses med ett löpnummer som inleds med ”T-” och följas av en uppgift om årtalet samt en särskild bokstavsbeteckning.

| 19. | En talan som föregåtts av en ansökan om rättshjälp ska erhålla samma målnummer som ansökan. |
| --- | --- |

19.

En talan som föregåtts av en ansökan om rättshjälp ska erhålla samma målnummer som ansökan.

| 20. | Ett mål som har återförvisats av domstolen efter upphävande eller omprövning ska ges det målnummer som det tidigare hade vid tribunalen, följt av en särskild bokstavsbeteckning. |
| --- | --- |

20.

Ett mål som har återförvisats av domstolen efter upphävande eller omprövning ska ges det målnummer som det tidigare hade vid tribunalen, följt av en särskild bokstavsbeteckning.

| 21. | Målnumret tillsammans med uppgifter om rättegångsdeltagarna ska anges i inlagorna, i skriftväxlingen i målet samt, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 66 i rättegångsreglerna, i tribunalens publikationer och i handlingar från tribunalen som publiceras på Europeiska unionens domstols webbplats. |
| --- | --- |

21.

Målnumret tillsammans med uppgifter om rättegångsdeltagarna ska anges i inlagorna, i skriftväxlingen i målet samt, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 66 i rättegångsreglerna, i tribunalens publikationer och i handlingar från tribunalen som publiceras på Europeiska unionens domstols webbplats.

E.   Akten i målet och rätt att ta del av akten i målet

E.1.   Aktbildning

| 22. | Akten i målet ska innehålla de inlagor (jämte eventuella bilagor) som ska beaktas vid avgörandet av målet, försedda med den i punkt 13 ovan angivna anteckningen, undertecknad av justitiesekreteraren. Vidare ska akten innehålla skriftväxlingen med rättegångsdeltagarna och i förekommande fall protokoll från sammanträden med rättegångsdeltagarna, förhandlingsrapport, förhandlingsprotokoll och protokoll från sammanträden för bevisupptagning samt de avgöranden som har meddelats i målet. |
| --- | --- |

22.

Akten i målet ska innehålla de inlagor (jämte eventuella bilagor) som ska beaktas vid avgörandet av målet, försedda med den i punkt 13 ovan angivna anteckningen, undertecknad av justitiesekreteraren. Vidare ska akten innehålla skriftväxlingen med rättegångsdeltagarna och i förekommande fall protokoll från sammanträden med rättegångsdeltagarna, förhandlingsrapport, förhandlingsprotokoll och protokoll från sammanträden för bevisupptagning samt de avgöranden som har meddelats i målet.

| 23. | Handlingar som tagits in i akten ska förses med aktbilagenummer. |
| --- | --- |

23.

Handlingar som tagits in i akten ska förses med aktbilagenummer.

| 24. | Konfidentiella och icke-konfidentiella versioner av inlagor och bilagor till dessa ska förvaras åtskilda från varandra i akten i målet. |
| --- | --- |

24.

Konfidentiella och icke-konfidentiella versioner av inlagor och bilagor till dessa ska förvaras åtskilda från varandra i akten i målet.

| 25. | Handlingar som rör de särskilda förfaranden som avses i punkt 17 ovan ska förvaras åtskilda från övriga handlingar i akten i målet. |
| --- | --- |

25.

Handlingar som rör de särskilda förfaranden som avses i punkt 17 ovan ska förvaras åtskilda från övriga handlingar i akten i målet.

| 26. | Handlingar som ges in i förlikningsförfarandet enligt artikel 125a i rättegångsreglerna ska förvaras i en akt som ska vara åtskild från akten i målet. |
| --- | --- |

26.

Handlingar som ges in i förlikningsförfarandet enligt artikel 125a i rättegångsreglerna ska förvaras i en akt som ska vara åtskild från akten i målet.

| 27. | En inlaga jämte bilagor som getts in i ett mål och som tagits in i akten i det målet kan inte beaktas vid beredningen av ett annat mål. |
| --- | --- |

27.

En inlaga jämte bilagor som getts in i ett mål och som tagits in i akten i det målet kan inte beaktas vid beredningen av ett annat mål.

| 28. | När rättegången vid tribunalen är avslutad, ska kansliet se till att akten i målet samt den akt som avses i artikel 125c.1 i rättegångsreglerna tillsluts och arkiveras. Den tillslutna akten ska innehålla en förteckning över samtliga inlagor som tagits in i akten, med uppgift om deras aktbilagenummer, samt ett försättsblad som anger målets löpnummer, rättegångsdeltagarna och den dag då målet avslutades. |
| --- | --- |

28.

När rättegången vid tribunalen är avslutad, ska kansliet se till att akten i målet samt den akt som avses i artikel 125c.1 i rättegångsreglerna tillsluts och arkiveras. Den tillslutna akten ska innehålla en förteckning över samtliga inlagor som tagits in i akten, med uppgift om deras aktbilagenummer, samt ett försättsblad som anger målets löpnummer, rättegångsdeltagarna och den dag då målet avslutades.

| 29. | Behandling av upplysningar och handlingar som har getts in enligt artikel 105.1 eller 105.2 i rättegångsreglerna regleras av tribunalens beslut av den 14 september 2016. |
| --- | --- |

29.

Behandling av upplysningar och handlingar som har getts in enligt artikel 105.1 eller 105.2 i rättegångsreglerna regleras av tribunalens beslut av den 14 september 2016.

E.2.   Aktbildning

| 30. | Företrädare för parterna i ett mål inför tribunalen ska ha rätt att på kansliet ta del av akten i målet, inbegripet de administrativa akter som getts in till tribunalen, och begära kopior av inlagor eller utdrag ur akten i målet och ur dagboken. |
| --- | --- |

30.

Företrädare för parterna i ett mål inför tribunalen ska ha rätt att på kansliet ta del av akten i målet, inbegripet de administrativa akter som getts in till tribunalen, och begära kopior av inlagor eller utdrag ur akten i målet och ur dagboken.

| 31. | Företrädare för intervenienter, efter det att tillåtelse att intervenera getts enligt artikel 144 i rättegångsreglerna, ska ha samma rätt att ta del av akten i målet som parterna, om inte annat följer av artikel 144.5 och 144.7 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

31.

Företrädare för intervenienter, efter det att tillåtelse att intervenera getts enligt artikel 144 i rättegångsreglerna, ska ha samma rätt att ta del av akten i målet som parterna, om inte annat följer av artikel 144.5 och 144.7 i rättegångsreglerna.

| 32. | I förenade mål ska företrädarna för samtliga rättegångsdeltagare ha rätt att ta del av akterna i de av föreningen berörda målen, om inte annat följer av artikel 68.4 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

32.

I förenade mål ska företrädarna för samtliga rättegångsdeltagare ha rätt att ta del av akterna i de av föreningen berörda målen, om inte annat följer av artikel 68.4 i rättegångsreglerna.

| 33. | Personer som har gett in en ansökan om rättshjälp enligt artikel 147 i rättegångsreglerna utan hjälp av en advokat ska ha rätt att ta del av den del av akten som rör rättshjälp. |
| --- | --- |

33.

Personer som har gett in en ansökan om rättshjälp enligt artikel 147 i rättegångsreglerna utan hjälp av en advokat ska ha rätt att ta del av den del av akten som rör rättshjälp.

| 34. | Endast de rättegångsdeltagare som inte omfattas av något beslut om konfidentiell behandling ska ha rätt att ta del av den konfidentiella versionen av inlagorna jämte eventuella bilagor. |
| --- | --- |

34.

Endast de rättegångsdeltagare som inte omfattas av något beslut om konfidentiell behandling ska ha rätt att ta del av den konfidentiella versionen av inlagorna jämte eventuella bilagor.

| 35. | Vad beträffar upplysningar och handlingar som har getts in enligt artikel 105.1 eller 105.2 i rättegångsreglerna, hänvisas till punkt 29 ovan. |
| --- | --- |

35.

Vad beträffar upplysningar och handlingar som har getts in enligt artikel 105.1 eller 105.2 i rättegångsreglerna, hänvisas till punkt 29 ovan.

| 36. | Det som anges i punkterna 30–35 ovan gäller inte rätten att ta del av den akt som avses i artikel 125c.1 i rättegångsreglerna. Rätten att ta del av denna särskilda akt regleras av nämnda bestämmelse i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

36.

Det som anges i punkterna 30–35 ovan gäller inte rätten att ta del av den akt som avses i artikel 125c.1 i rättegångsreglerna. Rätten att ta del av denna särskilda akt regleras av nämnda bestämmelse i rättegångsreglerna.

F.   Originalexemplar av domar och beslut

| 37. | Originalexemplaren av tribunalens domar och beslut ska bevaras i kronologisk ordning i kansliets arkiv. En bestyrkt kopia av domen eller beslutet ska tas in i akten i målet. |
| --- | --- |

37.

Originalexemplaren av tribunalens domar och beslut ska bevaras i kronologisk ordning i kansliets arkiv. En bestyrkt kopia av domen eller beslutet ska tas in i akten i målet.

| 38. | Justitiesekreteraren ska på begäran tillhandahålla rättegångsdeltagarna en kopia av en dom eller ett beslut, i förekommande fall i en icke-konfidentiell version. |
| --- | --- |

38.

Justitiesekreteraren ska på begäran tillhandahålla rättegångsdeltagarna en kopia av en dom eller ett beslut, i förekommande fall i en icke-konfidentiell version.

| 39. | Justitiesekreteraren kan tillhandahålla en obestyrkt kopia av domar och beslut till andra personer som så begär, dock endast om dessa avgöranden inte redan är allmänt tillgängliga och inte innehåller konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

39.

Justitiesekreteraren kan tillhandahålla en obestyrkt kopia av domar och beslut till andra personer som så begär, dock endast om dessa avgöranden inte redan är allmänt tillgängliga och inte innehåller konfidentiella uppgifter.

| 40. | Beslut om rättelse av en dom eller ett beslut, beslut eller domar om tolkning av en dom eller ett beslut, domar som avkunnas efter ansökan om återvinning av tredskodom, domar och beslut som avkunnas efter tredjemanstalan eller ansökan om resning samt domar och beslut som avkunnas av domstolen efter överklagande eller omprövning ska anges med en anteckning i marginalen i den dom eller det beslut som berörs. Originalet eller en bestyrkt kopia ska fogas till originalet av domen eller beslutet. |
| --- | --- |

40.

Beslut om rättelse av en dom eller ett beslut, beslut eller domar om tolkning av en dom eller ett beslut, domar som avkunnas efter ansökan om återvinning av tredskodom, domar och beslut som avkunnas efter tredjemanstalan eller ansökan om resning samt domar och beslut som avkunnas av domstolen efter överklagande eller omprövning ska anges med en anteckning i marginalen i den dom eller det beslut som berörs. Originalet eller en bestyrkt kopia ska fogas till originalet av domen eller beslutet.

G.   Översättning

| 41. | På begäran av en domare, generaladvokat eller rättegångsdeltagare ska justitiesekreteraren, i enlighet med artikel 47 i rättegångsreglerna, ombesörja att allt det som har sagts eller skrivits under förfarandet översätts till rättegångsspråket eller, vid behov, till ett annat språk som anges i artikel 45.1 i rättegångsreglerna. I den mån en översättning till ett annat språk som anges i artikel 44 i rättegångsreglerna är nödvändig för att målet ska kunna handläggas på ett ändamålsenligt sätt, ska justitiesekreteraren ombesörja att även en sådan översättning sker. |
| --- | --- |

41.

På begäran av en domare, generaladvokat eller rättegångsdeltagare ska justitiesekreteraren, i enlighet med artikel 47 i rättegångsreglerna, ombesörja att allt det som har sagts eller skrivits under förfarandet översätts till rättegångsspråket eller, vid behov, till ett annat språk som anges i artikel 45.1 i rättegångsreglerna. I den mån en översättning till ett annat språk som anges i artikel 44 i rättegångsreglerna är nödvändig för att målet ska kunna handläggas på ett ändamålsenligt sätt, ska justitiesekreteraren ombesörja att även en sådan översättning sker.

H.   Vittnen och sakkunniga

| 42. | Justitiesekreteraren ska vidta nödvändiga åtgärder för verkställighet av beslut om att inhämta sakkunnigutlåtanden och att höra vittnen. |
| --- | --- |

42.

Justitiesekreteraren ska vidta nödvändiga åtgärder för verkställighet av beslut om att inhämta sakkunnigutlåtanden och att höra vittnen.

| 43. | Justitiesekreteraren ska av vittnen infordra handlingar som styrker deras kostnader och inkomstförlust och av sakkunniga en arvodesräkning med redovisning för nedlagt arbete och kostnader. |
| --- | --- |

43.

Justitiesekreteraren ska av vittnen infordra handlingar som styrker deras kostnader och inkomstförlust och av sakkunniga en arvodesräkning med redovisning för nedlagt arbete och kostnader.

| 44. | Justitiesekreteraren ska sörja för att de belopp som vittnen och sakkunniga har att fordra enligt rättegångsreglerna betalas ur tribunalens kassa. I händelse av en tvist om beloppets storlek ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut. |
| --- | --- |

44.

Justitiesekreteraren ska sörja för att de belopp som vittnen och sakkunniga har att fordra enligt rättegångsreglerna betalas ur tribunalens kassa. I händelse av en tvist om beloppets storlek ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut.

I.   AVGIFTER

| 45. | När ett utdrag ur dagboken tillhandahålls enligt artikel 37 i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 3,50 euro per sida för en bestyrkt kopia och 2,50 euro per sida för en obestyrkt kopia. |
| --- | --- |

45.

När ett utdrag ur dagboken tillhandahålls enligt artikel 37 i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 3,50 euro per sida för en bestyrkt kopia och 2,50 euro per sida för en obestyrkt kopia.

| 46. | När en kopia av en inlaga eller ett utdrag ur akten i målet tillhandahålls en rättegångsdeltagare i pappersform på dennes begäran, i enlighet med artikel 38.1 i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 3,50 euro per sida för en bestyrkt kopia och 2,50 euro per sida för en obestyrkt kopia. |
| --- | --- |

46.

När en kopia av en inlaga eller ett utdrag ur akten i målet tillhandahålls en rättegångsdeltagare i pappersform på dennes begäran, i enlighet med artikel 38.1 i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 3,50 euro per sida för en bestyrkt kopia och 2,50 euro per sida för en obestyrkt kopia.

| 47. | När en för verkställighet bestyrkt kopia av ett beslut eller en dom tillhandahålls en rättegångsdeltagare på dennes begäran, i enlighet med artikel 38.1 eller artikel 170 i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 3,50 euro per sida. |
| --- | --- |

47.

När en för verkställighet bestyrkt kopia av ett beslut eller en dom tillhandahålls en rättegångsdeltagare på dennes begäran, i enlighet med artikel 38.1 eller artikel 170 i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 3,50 euro per sida.

| 48. | När en obestyrkt kopia av en dom eller ett beslut tillhandahålls tredje man på dennes begäran, i enlighet med punkt 39 ovan, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 2,50 euro per sida. |
| --- | --- |

48.

När en obestyrkt kopia av en dom eller ett beslut tillhandahålls tredje man på dennes begäran, i enlighet med punkt 39 ovan, ska justitiesekreteraren ta ut en avgift på 2,50 euro per sida.

| 49. | När justitiesekreteraren på begäran av en rättegångsdeltagare låter översätta en inlaga eller ett utdrag ur akten i målet, och volymen anses vara osedvanligt stor enligt artikel 139 b i rättegångsreglerna, ska en avgift på 1,25 euro per rad tas ut. |
| --- | --- |

49.

När justitiesekreteraren på begäran av en rättegångsdeltagare låter översätta en inlaga eller ett utdrag ur akten i målet, och volymen anses vara osedvanligt stor enligt artikel 139 b i rättegångsreglerna, ska en avgift på 1,25 euro per rad tas ut.

| 50. | När en rättegångsdeltagare eller en interventionssökande vid upprepade tillfällen har underlåtit att iaktta de krav som ställs i rättegångsreglerna eller i dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska justitiesekreteraren, i enlighet med artikel 139 c i rättegångsreglerna, ta ut en avgift på högst 7 000 euro (2 000 gånger taxan på 3,50 EUR enligt punkterna 45–47 ovan). |
| --- | --- |

50.

När en rättegångsdeltagare eller en interventionssökande vid upprepade tillfällen har underlåtit att iaktta de krav som ställs i rättegångsreglerna eller i dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska justitiesekreteraren, i enlighet med artikel 139 c i rättegångsreglerna, ta ut en avgift på högst 7 000 euro (2 000 gånger taxan på 3,50 EUR enligt punkterna 45–47 ovan).

J.   Återbetalning av medel

| 51. | Om det finns anledning att kräva återbetalning till tribunalens kassa av belopp som tribunalen har betalat ut i form av rättshjälp, belopp som har betalats till vittnen eller sakkunniga eller onödiga kostnader som förorsakats tribunalen, i den mening som avses i artikel 139 a i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren infordra dessa belopp av den rättegångsdeltagare som ska stå för dem. |
| --- | --- |

51.

Om det finns anledning att kräva återbetalning till tribunalens kassa av belopp som tribunalen har betalat ut i form av rättshjälp, belopp som har betalats till vittnen eller sakkunniga eller onödiga kostnader som förorsakats tribunalen, i den mening som avses i artikel 139 a i rättegångsreglerna, ska justitiesekreteraren infordra dessa belopp av den rättegångsdeltagare som ska stå för dem.

| 52. | Om infordrade belopp enligt punkt 51 ovan inte betalas inom den frist som fastställts av justitiesekreteraren, kan han eller hon begära att tribunalen fattar ett beslut som är en exekutionstitel och i förekommande fall begära verkställighet av detta beslut. |
| --- | --- |

52.

Om infordrade belopp enligt punkt 51 ovan inte betalas inom den frist som fastställts av justitiesekreteraren, kan han eller hon begära att tribunalen fattar ett beslut som är en exekutionstitel och i förekommande fall begära verkställighet av detta beslut.

| 53. | Om det finns anledning att kräva återbetalning till tribunalens kassa av avgifter, ska justitiesekreteraren infordra dessa belopp av den rättegångsdeltagare eller tredje man som ska stå för dem. |
| --- | --- |

53.

Om det finns anledning att kräva återbetalning till tribunalens kassa av avgifter, ska justitiesekreteraren infordra dessa belopp av den rättegångsdeltagare eller tredje man som ska stå för dem.

| 54. | Om infordrade belopp enligt punkt 53 ovan inte betalas inom den frist som fastställts av justitiesekreteraren, kan han eller hon, med stöd av artikel 35.4 i rättegångsreglerna, fatta ett beslut som är en exekutionstitel och om nödvändigt begära verkställighet av detta beslut. |
| --- | --- |

54.

Om infordrade belopp enligt punkt 53 ovan inte betalas inom den frist som fastställts av justitiesekreteraren, kan han eller hon, med stöd av artikel 35.4 i rättegångsreglerna, fatta ett beslut som är en exekutionstitel och om nödvändigt begära verkställighet av detta beslut.

K.   Publikationer och offentliggörande av dokument på internet

| 55. | Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra namnen på tribunalens ordförande och vice ordförande samt på de avdelningsordförande som har valts av tribunalen, avdelningarnas sammansättning och riktlinjerna för fördelningen av mål mellan avdelningarna, riktlinjerna för att, alltefter omständigheterna, komplettera den dömande sammansättningen eller uppnå domförhet om en ledamot i den dömande sammansättningen är förhindrad att tjänstgöra, namnet på justitiesekreteraren och, i förekommande fall, på den eller de biträdande justitiesekreterare som har valts av tribunalen samt datum för rättsferierna. |
| --- | --- |

55.

Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra namnen på tribunalens ordförande och vice ordförande samt på de avdelningsordförande som har valts av tribunalen, avdelningarnas sammansättning och riktlinjerna för fördelningen av mål mellan avdelningarna, riktlinjerna för att, alltefter omständigheterna, komplettera den dömande sammansättningen eller uppnå domförhet om en ledamot i den dömande sammansättningen är förhindrad att tjänstgöra, namnet på justitiesekreteraren och, i förekommande fall, på den eller de biträdande justitiesekreterare som har valts av tribunalen samt datum för rättsferierna.

| 56. | Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra de beslut som avses i artikel 11.3, i artikel 56a.2 och i artikel 105.11 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

56.

Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra de beslut som avses i artikel 11.3, i artikel 56a.2 och i artikel 105.11 i rättegångsreglerna.

| 57. | Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra formuläret för rättshjälp. |
| --- | --- |

57.

Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra formuläret för rättshjälp.

| 58. | Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra meddelanden om anhängiggjorda mål och om avgöranden genom vilka mål avgjorts slutligt. Detta gäller dock inte i fråga om avgöranden som meddelats innan svaranden delgavs ansökan. |
| --- | --- |

58.

Justitiesekreteraren ska i Europeiska unionens officiella tidning låta offentliggöra meddelanden om anhängiggjorda mål och om avgöranden genom vilka mål avgjorts slutligt. Detta gäller dock inte i fråga om avgöranden som meddelats innan svaranden delgavs ansökan.

| 59. | Justitiesekreteraren ska ombesörja att tribunalens rättspraxis offentliggörs enligt de villkor som beslutas av tribunalen. Dessa villkor finns tillgängliga på Europeiska unionens domstols webbplats. |
| --- | --- |

59.

Justitiesekreteraren ska ombesörja att tribunalens rättspraxis offentliggörs enligt de villkor som beslutas av tribunalen. Dessa villkor finns tillgängliga på Europeiska unionens domstols webbplats.

II.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM HANDLÄGGNING AV MÅL

A.   Delgivning

| 60. | Delgivning ska ombesörjas av kansliet i enlighet med artikel 57 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

60.

Delgivning ska ombesörjas av kansliet i enlighet med artikel 57 i rättegångsreglerna.

| 61. | Kopian av den handling som ska delges ska åtföljas av ett brev som innehåller närmare uppgifter om målnumret och handlingens nummer i dagboken samt i korthet anger inlagans art. |
| --- | --- |

61.

Kopian av den handling som ska delges ska åtföljas av ett brev som innehåller närmare uppgifter om målnumret och handlingens nummer i dagboken samt i korthet anger inlagans art.

| 62. | Vid delgivning av en handling enligt artikel 57.2 i rättegångsreglerna, ska mottagaren informeras om delgivningen genom att en kopia av följebrevet till delgivningen skickas via applikationen e-Curia. Mottagaren ska då uppmärksammas på bestämmelserna i artikel 57.2 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

62.

Vid delgivning av en handling enligt artikel 57.2 i rättegångsreglerna, ska mottagaren informeras om delgivningen genom att en kopia av följebrevet till delgivningen skickas via applikationen e-Curia. Mottagaren ska då uppmärksammas på bestämmelserna i artikel 57.2 i rättegångsreglerna.

| 63. | Bevis om delgivning ska förvaras i akten i målet. |
| --- | --- |

63.

Bevis om delgivning ska förvaras i akten i målet.

| 64. | Om försök att delge svaranden ansökan har misslyckats, ska justitiesekreteraren fastställa en frist inom vilken sökanden, alltefter omständigheterna, ska ange ytterligare upplysningar för delgivningsändamål eller ange huruvida denne godtar att på egen bekostnad anlita en delgivningsman för att genomföra en ny delgivning. |
| --- | --- |

64.

Om försök att delge svaranden ansökan har misslyckats, ska justitiesekreteraren fastställa en frist inom vilken sökanden, alltefter omständigheterna, ska ange ytterligare upplysningar för delgivningsändamål eller ange huruvida denne godtar att på egen bekostnad anlita en delgivningsman för att genomföra en ny delgivning.

B.   Frister

| 65. | Vad beträffar artikel 58.1 a och b i rättegångsreglerna gäller att när en frist är uttryckt i veckor, månader eller år, löper den ut vid utgången av den dag i fristens sista vecka, månad eller år som infaller på samma veckodag eller samma datum som den dag då fristen började att löpa, det vill säga den dag då händelsen eller handlingen från vilken fristen ska räknas inträffade eller företogs och inte nästföljande dag. |
| --- | --- |

65.

Vad beträffar artikel 58.1 a och b i rättegångsreglerna gäller att när en frist är uttryckt i veckor, månader eller år, löper den ut vid utgången av den dag i fristens sista vecka, månad eller år som infaller på samma veckodag eller samma datum som den dag då fristen började att löpa, det vill säga den dag då händelsen eller handlingen från vilken fristen ska räknas inträffade eller företogs och inte nästföljande dag.

| 66. | Artikel 58.2 i rättegångsreglerna, enligt vilken en frist som löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag, ska förlängas till utgången av närmast följande arbetsdag, är tillämplig endast när hela fristen, inberäknat förlängningen av fristen med hänsyn till avstånd, löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag. |
| --- | --- |

66.

Artikel 58.2 i rättegångsreglerna, enligt vilken en frist som löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag, ska förlängas till utgången av närmast följande arbetsdag, är tillämplig endast när hela fristen, inberäknat förlängningen av fristen med hänsyn till avstånd, löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag.

| 67. | Justitiesekreteraren ska, i enlighet med ordförandens bemyndiganden, fastställa de frister som föreskrivs i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

67.

Justitiesekreteraren ska, i enlighet med ordförandens bemyndiganden, fastställa de frister som föreskrivs i rättegångsreglerna.

| 68. | I enlighet med artikel 62 i rättegångsreglerna får inlagor som inkommer till kansliet efter utgången av den fastställda fristen beaktas endast med ordförandens godkännande. |
| --- | --- |

68.

I enlighet med artikel 62 i rättegångsreglerna får inlagor som inkommer till kansliet efter utgången av den fastställda fristen beaktas endast med ordförandens godkännande.

| 69. | Justitiesekreteraren får förlänga fastställda frister i enlighet med ordförandens bemyndiganden och han eller hon ska vid behov lämna förslag till ordföranden om förlängning av frister. En ansökan om förlängning av en frist ska vara vederbörligen motiverad och ges in i god tid före den fastställda fristens utgång. |
| --- | --- |

69.

Justitiesekreteraren får förlänga fastställda frister i enlighet med ordförandens bemyndiganden och han eller hon ska vid behov lämna förslag till ordföranden om förlängning av frister. En ansökan om förlängning av en frist ska vara vederbörligen motiverad och ges in i god tid före den fastställda fristens utgång.

| 70. | En frist kan inte förlängas mer än en gång, om inte särskilda skäl föreligger. |
| --- | --- |

70.

En frist kan inte förlängas mer än en gång, om inte särskilda skäl föreligger.

C.   Sekretess

| 71. | Om en rättegångsdeltagare anser att det är nödvändigt att dennes identitet inte röjs för allmänheten i ett mål vid tribunalen, ska vederbörande ansöka hos tribunalen, enligt artikel 66 i rättegångsreglerna, om att sekretess ska gälla helt eller delvis i målet. |
| --- | --- |

71.

Om en rättegångsdeltagare anser att det är nödvändigt att dennes identitet inte röjs för allmänheten i ett mål vid tribunalen, ska vederbörande ansöka hos tribunalen, enligt artikel 66 i rättegångsreglerna, om att sekretess ska gälla helt eller delvis i målet.

| 72. | Ansökan om sekretess ska framställas genom särskild handling och vara vederbörligen motiverad. |
| --- | --- |

72.

Ansökan om sekretess ska framställas genom särskild handling och vara vederbörligen motiverad.

| 73. | För att verkan av sekretessen inte ska gå förlorad, bör ansökan ges in i början av rättegången. På grund av att upplysningar om målet publiceras på internet, undergrävs sekretessens ändamålsenliga verkan om målet har varit upptaget i den förteckning över anhängiggjorda mål vid tribunalen som offentliggörs på Europeiska unionens domstols webbplats eller om meddelandet om målet redan har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

73.

För att verkan av sekretessen inte ska gå förlorad, bör ansökan ges in i början av rättegången. På grund av att upplysningar om målet publiceras på internet, undergrävs sekretessens ändamålsenliga verkan om målet har varit upptaget i den förteckning över anhängiggjorda mål vid tribunalen som offentliggörs på Europeiska unionens domstols webbplats eller om meddelandet om målet redan har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

D.   Utelämnande av vissa uppgifter i förhållande till allmänheten

| 74. | På de villkor som anges i artikel 66 i rättegångsreglerna får en rättegångsdeltagare begära att identiteten på andra personer som omnämns i förfarandet eller vissa konfidentiella uppgifter i handlingar som tillhör målet och som allmänheten har tillgång till ska utelämnas. |
| --- | --- |

74.

På de villkor som anges i artikel 66 i rättegångsreglerna får en rättegångsdeltagare begära att identiteten på andra personer som omnämns i förfarandet eller vissa konfidentiella uppgifter i handlingar som tillhör målet och som allmänheten har tillgång till ska utelämnas.

| 75. | En sådan begäran om utelämnande ska göras genom särskild handling. I begäran ska anges exakt vilka uppgifter som avses med den och sökanden ska för var och en av dessa uppgifter motivera varför de är konfidentiella. |
| --- | --- |

75.

En sådan begäran om utelämnande ska göras genom särskild handling. I begäran ska anges exakt vilka uppgifter som avses med den och sökanden ska för var och en av dessa uppgifter motivera varför de är konfidentiella.

| 76. | För att verkan av ett utelämnande av uppgifter i förhållande till allmänheten inte ska gå förlorad, bör ansökan, alltefter omständigheterna, ges in i början av rättegången eller i samband med ingivandet av inlagan som innehåller de aktuella uppgifterna eller omedelbart efter det att kännedom om inlagan erhållits. På grund av att upplysningar om målet publiceras på internet, blir det nämligen mycket svårare att genomföra ett utelämnande av uppgifter i förhållande till allmänheten om meddelandet om målet redan har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller om tribunalens beslut under rättegången eller slutliga avgörande har gjorts tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats. |
| --- | --- |

76.

För att verkan av ett utelämnande av uppgifter i förhållande till allmänheten inte ska gå förlorad, bör ansökan, alltefter omständigheterna, ges in i början av rättegången eller i samband med ingivandet av inlagan som innehåller de aktuella uppgifterna eller omedelbart efter det att kännedom om inlagan erhållits. På grund av att upplysningar om målet publiceras på internet, blir det nämligen mycket svårare att genomföra ett utelämnande av uppgifter i förhållande till allmänheten om meddelandet om målet redan har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller om tribunalens beslut under rättegången eller slutliga avgörande har gjorts tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats.

III.   INLAGOR OCH TILLHÖRANDE BILAGOR

A.   Ingivande av inlagor och tillhörande bilagor via e-Curia

| 77. | Samtliga inlagor ska ges in till kansliet enbart på elektronisk väg med hjälp av applikationen e-Curia (https://curia.europa.eu/e-Curia), med iakttagande av tribunalens beslut av den 11 juli 2018 och Användarvillkoren för e-Curia, med undantag för de fall som avses i punkterna 89–91 nedan. Dessa dokument finns tillgängliga på Europeiska unionens domstols webbplats. |
| --- | --- |

77.

Samtliga inlagor ska ges in till kansliet enbart på elektronisk väg med hjälp av applikationen e-Curia (https://curia.europa.eu/e-Curia), med iakttagande av tribunalens beslut av den 11 juli 2018 och Användarvillkoren för e-Curia, med undantag för de fall som avses i punkterna 89–91 nedan. Dessa dokument finns tillgängliga på Europeiska unionens domstols webbplats.

| 78. | En företrädare som ger in inlagor via e-Curia måste uppfylla samtliga krav enligt artikel 19 i stadgan och ska, om det är fråga om en advokat, ha en sådan oberoende ställning i förhållande till den företrädda rättegångsdeltagaren som krävs. |
| --- | --- |

78.

En företrädare som ger in inlagor via e-Curia måste uppfylla samtliga krav enligt artikel 19 i stadgan och ska, om det är fråga om en advokat, ha en sådan oberoende ställning i förhållande till den företrädda rättegångsdeltagaren som krävs.

| 79. | Användningen av företrädarens personliga användarnamn och lösenord är att jämställa med ett undertecknande av den ingivna inlagan, i enlighet med artikel 3 i tribunalens beslut av den 11 juli 2018, och syftar till att garantera inlagans autenticitet. Genom användningen av sitt personliga användarnamn och lösenord tar företrädaren på sig ansvaret för den ingivna inlagans innehåll. |
| --- | --- |

79.

Användningen av företrädarens personliga användarnamn och lösenord är att jämställa med ett undertecknande av den ingivna inlagan, i enlighet med artikel 3 i tribunalens beslut av den 11 juli 2018, och syftar till att garantera inlagans autenticitet. Genom användningen av sitt personliga användarnamn och lösenord tar företrädaren på sig ansvaret för den ingivna inlagans innehåll.

B.   Utformningen av inlagor och tillhörande bilagor

B.1.   Inlagor

| 80. | Inlagans första sida ska innehålla följande uppgifter:






  a) | Målnumret (T .../0000), om det redan har tillkännagetts av kansliet. |
| --- | --- | --- |

80.

Inlagans första sida ska innehålla följande uppgifter:

a)

Målnumret (T .../0000), om det redan har tillkännagetts av kansliet.

| b) | Inlagans benämning (ansökan, överklagande, svaromål, svarsskrivelse, replik, duplik, interventionsansökan, interventionsinlaga, invändning om rättegångshinder, yttrande över ..., svar på frågor, etcetera). |
| --- | --- |

b)

Inlagans benämning (ansökan, överklagande, svaromål, svarsskrivelse, replik, duplik, interventionsansökan, interventionsinlaga, invändning om rättegångshinder, yttrande över ..., svar på frågor, etcetera).

| c) | Namnen på sökanden, svaranden och i förekommande fall intervenienten samt på varje annan rättegångsdeltagare i immaterialrättsliga mål. |
| --- | --- |

c)

Namnen på sökanden, svaranden och i förekommande fall intervenienten samt på varje annan rättegångsdeltagare i immaterialrättsliga mål.

| d) | Namnet på den rättegångsdeltagare för vars räkning inlagan ges in. |
| --- | --- |

d)

Namnet på den rättegångsdeltagare för vars räkning inlagan ges in.

| 81. | För att det ska bli lättare att ta del av inlagorna i elektronisk form, ska dessa vara utformade på följande sätt:






  a) | Formatet ska vara A4. |
| --- | --- | --- |

81.

För att det ska bli lättare att ta del av inlagorna i elektronisk form, ska dessa vara utformade på följande sätt:

a)

Formatet ska vara A4.

| b) | Ett vanligt typsnitt ska användas (såsom Times New Roman, Courier eller Arial) och teckenstorleken ska vara minst 12 punkter i texten och minst 10 punkter i fotnoter, med ett radavstånd på 1,0 samt toppen-, botten-, vänster- och högermarginaler på minst 2,5 cm. |
| --- | --- |

b)

Ett vanligt typsnitt ska användas (såsom Times New Roman, Courier eller Arial) och teckenstorleken ska vara minst 12 punkter i texten och minst 10 punkter i fotnoter, med ett radavstånd på 1,0 samt toppen-, botten-, vänster- och högermarginaler på minst 2,5 cm.

| c) | Varje stycke i en inlaga ska vara numrerat i stigande ordning. |
| --- | --- |

c)

Varje stycke i en inlaga ska vara numrerat i stigande ordning.

| d) | Varje inlagas sidor ska vara numrerade i stigande ordning. |
| --- | --- |

d)

Varje inlagas sidor ska vara numrerade i stigande ordning.

B.2.   Bilageförteckning

| 82. | Bilageförteckningen ska finnas i slutet av inlagan. Bilagor som ges in utan bilageförteckning godtas inte. |
| --- | --- |

82.

Bilageförteckningen ska finnas i slutet av inlagan. Bilagor som ges in utan bilageförteckning godtas inte.

| 83. | Bilageförteckningen ska för varje bilagd handling innehålla följande:






  a) | Bilagans nummer (hänvisa till den inlaga som handlingarna utgör en bilaga till genom att använda en bokstav och en siffra: till exempel bilaga A.1, A.2, ... för bilagorna till ansökan eller överklagandet, B.1, B.2, ... för bilagorna till svaromålet eller svarsskrivelsen, C.1, C.2, ... för bilagorna till repliken, D.1, D.2, ... för bilagorna till dupliken). |
| --- | --- | --- |

83.

Bilageförteckningen ska för varje bilagd handling innehålla följande:

a)

Bilagans nummer (hänvisa till den inlaga som handlingarna utgör en bilaga till genom att använda en bokstav och en siffra: till exempel bilaga A.1, A.2, ... för bilagorna till ansökan eller överklagandet, B.1, B.2, ... för bilagorna till svaromålet eller svarsskrivelsen, C.1, C.2, ... för bilagorna till repliken, D.1, D.2, ... för bilagorna till dupliken).

| b) | En kort beskrivning av bilagan med angivande av vilken slags handling det rör sig om (exempelvis ”brev” med uppgift om datum, upphovsman, adressat och antalet sidor i bilagan). |
| --- | --- |

b)

En kort beskrivning av bilagan med angivande av vilken slags handling det rör sig om (exempelvis ”brev” med uppgift om datum, upphovsman, adressat och antalet sidor i bilagan).

| c) | Uppgift om var varje bilaga börjar och slutar enligt den löpande pagineringen av bilagorna (exempel: sidorna 43–49 i bilagorna). |
| --- | --- |

c)

Uppgift om var varje bilaga börjar och slutar enligt den löpande pagineringen av bilagorna (exempel: sidorna 43–49 i bilagorna).

| d) | Uppgift om i vilket stycke som handlingen omnämns för första gången och som gör det befogat att ge in den. |
| --- | --- |

d)

Uppgift om i vilket stycke som handlingen omnämns för första gången och som gör det befogat att ge in den.

| 84. | För att kansliets behandling ska bli så effektiv som möjligt, ska det anges i bilageförteckningen vilka bilagor som innehåller färg. |
| --- | --- |

84.

För att kansliets behandling ska bli så effektiv som möjligt, ska det anges i bilageförteckningen vilka bilagor som innehåller färg.

B.3.   Bilagor

| 85. | För att en handling ska få utgöra bilaga till en inlaga krävs att handlingen omnämns i texten i inlagan och att det hänvisas till den i bilageförteckningen samt att den är nödvändig för att styrka eller klargöra innehållet i inlagan. |
| --- | --- |

85.

För att en handling ska få utgöra bilaga till en inlaga krävs att handlingen omnämns i texten i inlagan och att det hänvisas till den i bilageförteckningen samt att den är nödvändig för att styrka eller klargöra innehållet i inlagan.

| 86. | Handlingar som biläggs en inlaga ska vara utformade på ett sådant sätt att det blir lätt för tribunalen att ta del av handlingarna elektroniskt och att varje risk för oklarheter förhindras. Därför måste följande krav vara uppfyllda:






  a) | Varje bilaga ska vara numrerad i enlighet med punkt 83 a ovan. |
| --- | --- | --- |

86.

Handlingar som biläggs en inlaga ska vara utformade på ett sådant sätt att det blir lätt för tribunalen att ta del av handlingarna elektroniskt och att varje risk för oklarheter förhindras. Därför måste följande krav vara uppfyllda:

a)

Varje bilaga ska vara numrerad i enlighet med punkt 83 a ovan.

| b) | Det rekommenderas att ett särskilt försättsblad används för varje ny bilaga. |
| --- | --- |

b)

Det rekommenderas att ett särskilt försättsblad används för varje ny bilaga.

| c) | Om bilagorna i sig innehåller bilagor, ska de numreras och framställas på ett sådant sätt att varje risk för oklarheter förhindras. |
| --- | --- |

c)

Om bilagorna i sig innehåller bilagor, ska de numreras och framställas på ett sådant sätt att varje risk för oklarheter förhindras.

| d) | Handlingar som biläggs en inlaga ska vara paginerade, överst till höger, i stigande ordning. Handlingarna ska pagineras löpande, men separat i förhållande till den inlaga som de utgör bilaga till. |
| --- | --- |

d)

Handlingar som biläggs en inlaga ska vara paginerade, överst till höger, i stigande ordning. Handlingarna ska pagineras löpande, men separat i förhållande till den inlaga som de utgör bilaga till.

| e) | Bilagorna ska vara lätta att läsa. |
| --- | --- |

e)

Bilagorna ska vara lätta att läsa.

| 87. | En hänvisning till en ingiven handling ska innehålla den relevanta bilagans nummer, såsom det anges i bilageförteckningen, och uppgift om den inlaga som bilagan gavs in tillsammans med (exempel: bilaga A.1 till ansökan). |
| --- | --- |

87.

En hänvisning till en ingiven handling ska innehålla den relevanta bilagans nummer, såsom det anges i bilageförteckningen, och uppgift om den inlaga som bilagan gavs in tillsammans med (exempel: bilaga A.1 till ansökan).

C.   Utformningen av filer som ges in med hjälp av applikationen e-Curia

| 88. | Inlagor och tillhörande bilagor som ges in med hjälp av applikationen e-Curia ska utgöras av filer. För att underlätta behandlingen av filerna på kansliet bör de praktiska råden i Användarhandboken för e-Curia följas (handboken finns tillgänglig på Europeiska unionens domstols webbplats), i synnerhet följande:






  — | Filerna ska innehålla namn som anger vilken handling det är fråga om (Inlaga, Bilagor del 1, Bilagor del 2, Följebrev, etcetera). |
| --- | --- | --- |

88.

Inlagor och tillhörande bilagor som ges in med hjälp av applikationen e-Curia ska utgöras av filer. För att underlätta behandlingen av filerna på kansliet bör de praktiska råden i Användarhandboken för e-Curia följas (handboken finns tillgänglig på Europeiska unionens domstols webbplats), i synnerhet följande:

—

Filerna ska innehålla namn som anger vilken handling det är fråga om (Inlaga, Bilagor del 1, Bilagor del 2, Följebrev, etcetera).

| — | Texten i inlagan ska kunna sparas direkt som PDF-fil från ordbehandlingsprogrammet utan att behöva skannas. |
| --- | --- |

—

Texten i inlagan ska kunna sparas direkt som PDF-fil från ordbehandlingsprogrammet utan att behöva skannas.

| — | Inlagan ska inkludera bilageförteckningen. |
| --- | --- |

—

Inlagan ska inkludera bilageförteckningen.

| — | Bilagor ska inte ligga i samma fil som inlagan, utan i en eller flera separata filer. En fil kan innehålla flera bilagor. Det är inte nödvändigt att skapa en fil per bilaga. Det rekommenderas att bilagorna läggs till i samband med ingivandet i stigande ordning och att de benämns på ett tillräckligt tydligt sätt (exempel: Bilagorna 1–3, Bilagorna 4–6, etcetera). |
| --- | --- |

—

Bilagor ska inte ligga i samma fil som inlagan, utan i en eller flera separata filer. En fil kan innehålla flera bilagor. Det är inte nödvändigt att skapa en fil per bilaga. Det rekommenderas att bilagorna läggs till i samband med ingivandet i stigande ordning och att de benämns på ett tillräckligt tydligt sätt (exempel: Bilagorna 1–3, Bilagorna 4–6, etcetera).

D.   Ingivande på annat sätt än via e-Curia

| 89. | Huvudregeln om att samtliga inlagor ska ges in till kansliet via e-Curia påverkar inte tillämpningen av artikel 105.1 och 105.2 samt artikel 147.6 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

89.

Huvudregeln om att samtliga inlagor ska ges in till kansliet via e-Curia påverkar inte tillämpningen av artikel 105.1 och 105.2 samt artikel 147.6 i rättegångsreglerna.

| 90. | Om bilagor till en inlaga, vilka omnämns i inlagan, är av sådan beskaffenhet att de inte kan ges in med hjälp av e-Curia, kan de i stället ges in separat med post eller överlämnas till kansliet i enlighet med vad som anges i artikel 72.4 i rättegångsreglerna, förutsatt att de tas upp i bilageförteckningen i den inlaga som ges in med hjälp av e-Curia. Av bilageförteckningen ska framgå vilka bilagor som kommer att ges in separat. Dessa bilagor ska ha inkommit till kansliet senast tio dagar efter det att inlagan gavs in via e-Curia. Ingivandet ska ske till följande adress:





  Greffe du Tribunal de l'Union européenne |
| --- | --- |
| Rue du Fort Niedergrünewald |
| L-2925 Luxembourg |

90.

Om bilagor till en inlaga, vilka omnämns i inlagan, är av sådan beskaffenhet att de inte kan ges in med hjälp av e-Curia, kan de i stället ges in separat med post eller överlämnas till kansliet i enlighet med vad som anges i artikel 72.4 i rättegångsreglerna, förutsatt att de tas upp i bilageförteckningen i den inlaga som ges in med hjälp av e-Curia. Av bilageförteckningen ska framgå vilka bilagor som kommer att ges in separat. Dessa bilagor ska ha inkommit till kansliet senast tio dagar efter det att inlagan gavs in via e-Curia. Ingivandet ska ske till följande adress:

Greffe du Tribunal de l'Union européenne

Rue du Fort Niedergrünewald

L-2925 Luxembourg

| 91. | Om det visar sig vara tekniskt omöjligt att ge in en inlaga via e-Curia, ska företrädaren vidta de åtgärder som anges i artikel 7 i tribunalens beslut av den 11 juli 2018. En kopia av en inlaga som getts in på annat sätt än via e-Curia i enlighet med artikel 7 andra stycket i tribunalens beslut av den 11 juli 2018 måste innehålla bilageförteckning och samtliga där angivna bilagor. En kopia av en inlaga som getts in på detta sätt får inte undertecknas för hand. |
| --- | --- |

91.

Om det visar sig vara tekniskt omöjligt att ge in en inlaga via e-Curia, ska företrädaren vidta de åtgärder som anges i artikel 7 i tribunalens beslut av den 11 juli 2018. En kopia av en inlaga som getts in på annat sätt än via e-Curia i enlighet med artikel 7 andra stycket i tribunalens beslut av den 11 juli 2018 måste innehålla bilageförteckning och samtliga där angivna bilagor. En kopia av en inlaga som getts in på detta sätt får inte undertecknas för hand.

E.   Beslut att inte godta inlagor och andra handlingar

| 92. | Inlagor och, i förekommande fall, andra handlingar som inte föreskrivs i rättegångsreglerna ska justitiesekreteraren inte diarieföra eller ta in i akten i målet. Om tvivel föreligger ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut. |
| --- | --- |

92.

Inlagor och, i förekommande fall, andra handlingar som inte föreskrivs i rättegångsreglerna ska justitiesekreteraren inte diarieföra eller ta in i akten i målet. Om tvivel föreligger ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut.

| 93. | Med undantag av de fall som uttryckligen anges i rättegångsreglerna och om inte annat följer av punkterna 99 och 100 nedan, ska inlagor eller andra handlingar som är avfattade på ett annat språk än rättegångsspråket inte diarieföras eller tas in i akten i målet av justitiesekreteraren. |
| --- | --- |

93.

Med undantag av de fall som uttryckligen anges i rättegångsreglerna och om inte annat följer av punkterna 99 och 100 nedan, ska inlagor eller andra handlingar som är avfattade på ett annat språk än rättegångsspråket inte diarieföras eller tas in i akten i målet av justitiesekreteraren.

| 94. | Om en rättegångsdeltagare ifrågasätter justitiesekreterarens beslut att inte diarieföra eller ta in en inlaga eller annan handling i akten i målet, ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut om huruvida inlagan eller handlingen ska godtas. |
| --- | --- |

94.

Om en rättegångsdeltagare ifrågasätter justitiesekreterarens beslut att inte diarieföra eller ta in en inlaga eller annan handling i akten i målet, ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut om huruvida inlagan eller handlingen ska godtas.

F.   Avhjälpande av brister i inlagor och tillhörande bilagor

F.1.   Allmänna frågor

| 95. | Justitiesekreteraren ska se till att inlagor och tillhörande bilagor som tas in i akten i målet uppfyller kraven i stadgan och rättegångsreglerna samt kraven i dessa praktiska genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

95.

Justitiesekreteraren ska se till att inlagor och tillhörande bilagor som tas in i akten i målet uppfyller kraven i stadgan och rättegångsreglerna samt kraven i dessa praktiska genomförandebestämmelser.

| 96. | I förekommande fall ska justitiesekreteraren förelägga rättegångsdeltagarna att inom viss tid avhjälpa formella brister i de ingivna inlagorna. |
| --- | --- |

96.

I förekommande fall ska justitiesekreteraren förelägga rättegångsdeltagarna att inom viss tid avhjälpa formella brister i de ingivna inlagorna.

| 97. | Om en rättegångsdeltagare eller en interventionssökande vid upprepade tillfällen underlåter att iaktta de krav som ställs i rättegångsreglerna eller i dessa praktiska genomförandebestämmelser, och detta gör det nödvändigt att förelägga rättegångsdeltagaren eller interventionssökanden att avhjälpa denna brist, ska justitiesekreteraren begära att vederbörande ersätter de handläggningskostnader som detta har förorsakat tribunalen, i enlighet med artikel 139 c i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

97.

Om en rättegångsdeltagare eller en interventionssökande vid upprepade tillfällen underlåter att iaktta de krav som ställs i rättegångsreglerna eller i dessa praktiska genomförandebestämmelser, och detta gör det nödvändigt att förelägga rättegångsdeltagaren eller interventionssökanden att avhjälpa denna brist, ska justitiesekreteraren begära att vederbörande ersätter de handläggningskostnader som detta har förorsakat tribunalen, i enlighet med artikel 139 c i rättegångsreglerna.

| 98. | Om bilagor fortfarande inte ges in i enlighet med rättegångsreglerna eller dessa praktiska genomförandebestämmelser, trots att tribunalen begärt avhjälpande av brister, ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut om huruvida bilagorna ska godtas. |
| --- | --- |

98.

Om bilagor fortfarande inte ges in i enlighet med rättegångsreglerna eller dessa praktiska genomförandebestämmelser, trots att tribunalen begärt avhjälpande av brister, ska justitiesekreteraren hänskjuta frågan till ordföranden för beslut om huruvida bilagorna ska godtas.

| 99. | När handlingar som biläggs en inlaga inte åtföljs av en översättning av dessa handlingar till rättegångsspråket, ska justitiesekreteraren begära att den berörda rättegångsdeltagaren avhjälper denna brist, om en sådan översättning är nödvändig för att målet ska kunna handläggas på ett ändamålsenligt sätt. Om bristen inte avhjälps ska bilagorna avlägsnas från akten i målet. |
| --- | --- |

99.

När handlingar som biläggs en inlaga inte åtföljs av en översättning av dessa handlingar till rättegångsspråket, ska justitiesekreteraren begära att den berörda rättegångsdeltagaren avhjälper denna brist, om en sådan översättning är nödvändig för att målet ska kunna handläggas på ett ändamålsenligt sätt. Om bristen inte avhjälps ska bilagorna avlägsnas från akten i målet.

| 100. | När en interventionsansökan från annan än en medlemsstat inte är avfattad på rättegångsspråket, ska justitiesekreteraren begära avhjälpande av denna brist innan han eller hon delger rättegångsdeltagarna ansökan. Om en på rättegångsspråket avfattad version av interventionsansökan ges in inom den av justitiesekreteraren fastställda fristen, ska dagen för ingivande av den första versionen på ett annat språk anses som dagen för ingivande av inlagan. |
| --- | --- |

100.

När en interventionsansökan från annan än en medlemsstat inte är avfattad på rättegångsspråket, ska justitiesekreteraren begära avhjälpande av denna brist innan han eller hon delger rättegångsdeltagarna ansökan. Om en på rättegångsspråket avfattad version av interventionsansökan ges in inom den av justitiesekreteraren fastställda fristen, ska dagen för ingivande av den första versionen på ett annat språk anses som dagen för ingivande av inlagan.

F.2.   Avhjälpande av brister i en ansökan eller ett överklagande

| 101. | Om en ansökan eller ett överklagande inte uppfyller villkoren i bilaga 1 till dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska justitiesekreteraren inte delge ansökan eller överklagandet och en skälig frist för att avhjälpa bristerna ska fastställas. Om bristerna inte avhjälps kan detta medföra att talan ska avvisas, i enlighet med artikel 78.6, artikel 177.6 och artikel 194.5 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

101.

Om en ansökan eller ett överklagande inte uppfyller villkoren i bilaga 1 till dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska justitiesekreteraren inte delge ansökan eller överklagandet och en skälig frist för att avhjälpa bristerna ska fastställas. Om bristerna inte avhjälps kan detta medföra att talan ska avvisas, i enlighet med artikel 78.6, artikel 177.6 och artikel 194.5 i rättegångsreglerna.

| 102. | Om en ansökan eller ett överklagande inte uppfyller villkoren i bilaga 2 till dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska delgivningen av ansökan eller överklagandet skjutas upp och en skälig frist för att avhjälpa bristerna ska fastställas. |
| --- | --- |

102.

Om en ansökan eller ett överklagande inte uppfyller villkoren i bilaga 2 till dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska delgivningen av ansökan eller överklagandet skjutas upp och en skälig frist för att avhjälpa bristerna ska fastställas.

| 103. | Om en ansökan eller ett överklagande inte uppfyller villkoren i bilaga 3 till dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska ansökan eller överklagandet delges och en skälig frist för att avhjälpa bristerna fastställas. |
| --- | --- |

103.

Om en ansökan eller ett överklagande inte uppfyller villkoren i bilaga 3 till dessa praktiska genomförandebestämmelser, ska ansökan eller överklagandet delges och en skälig frist för att avhjälpa bristerna fastställas.

F.3.   Avhjälpande av brister i andra inlagor

| 104. | Bestämmelserna om avhjälpande av brister i punkterna 101–103 ovan ska vid behov tillämpas på andra inlagor än en ansökan eller ett överklagande. |
| --- | --- |

104.

Bestämmelserna om avhjälpande av brister i punkterna 101–103 ovan ska vid behov tillämpas på andra inlagor än en ansökan eller ett överklagande.

IV.   DEN SKRIFTLIGA DELEN AV FÖRFARANDET

A.   Inlagornas längd

A.1.   Mål om direkt talan

| 105. | I mål om direkt talan i den mening som avses i artikel 1 i rättegångsreglerna ska det högsta tillåtna sidantalet för inlagorna (5) vara följande.
  I andra mål om direkt talan än mål som väcks enligt artikel 270 FEUF får inlagorna inte överstiga följande sidantal:






  — | 50 sidor för ansökan och för svaromålet, |
| --- | --- | --- |

105.

I mål om direkt talan i den mening som avses i artikel 1 i rättegångsreglerna ska det högsta tillåtna sidantalet för inlagorna (5) vara följande.

I andra mål om direkt talan än mål som väcks enligt artikel 270 FEUF får inlagorna inte överstiga följande sidantal:

—

50 sidor för ansökan och för svaromålet,

| — | 25 sidor för repliken och för dupliken, |
| --- | --- |

—

25 sidor för repliken och för dupliken,

| — | 20 sidor för en invändning om rättegångshinder och för yttranden över en sådan invändning, |
| --- | --- |

—

20 sidor för en invändning om rättegångshinder och för yttranden över en sådan invändning,

| — | 20 sidor för en interventionsinlaga och 15 sidor för yttranden över en sådan inlaga. |
| --- | --- |

—

20 sidor för en interventionsinlaga och 15 sidor för yttranden över en sådan inlaga.

I mål om direkt talan som väcks enligt artikel 270 FEUF får inlagorna inte överstiga följande sidantal:

| — | 30 sidor för ansökan och för svaromålet, |
| --- | --- |

—

30 sidor för ansökan och för svaromålet,

| — | 15 sidor för repliken och för dupliken, |
| --- | --- |

—

15 sidor för repliken och för dupliken,

| — | 10 sidor för en invändning om rättegångshinder och för yttranden över en sådan invändning, |
| --- | --- |

—

10 sidor för en invändning om rättegångshinder och för yttranden över en sådan invändning,

| — | 10 sidor för en interventionsinlaga och 5 sidor för yttranden över en sådan inlaga. |
| --- | --- |

—

10 sidor för en interventionsinlaga och 5 sidor för yttranden över en sådan inlaga.

| 106. | Dessa maximala sidantal får endast överskridas i fall där de rättsliga eller faktiska omständigheterna är särskilt komplicerade. |
| --- | --- |

106.

Dessa maximala sidantal får endast överskridas i fall där de rättsliga eller faktiska omständigheterna är särskilt komplicerade.

A.2.   Immaterialrättsliga mål

| 107. | I immaterialrättsliga mål får inlagorna (6) inte överstiga följande sidantal:






  — | 20 sidor för överklagandet och för svarsskrivelserna, |
| --- | --- | --- |

107.

I immaterialrättsliga mål får inlagorna (6) inte överstiga följande sidantal:

—

20 sidor för överklagandet och för svarsskrivelserna,

| — | 15 sidor för anslutningsöverklagandet och för svaren på anslutningsöverklagandet, |
| --- | --- |

—

15 sidor för anslutningsöverklagandet och för svaren på anslutningsöverklagandet,

| — | 10 sidor för en invändning om rättegångshinder och för yttranden över en sådan invändning, |
| --- | --- |

—

10 sidor för en invändning om rättegångshinder och för yttranden över en sådan invändning,

| — | 10 sidor för en interventionsinlaga och 5 sidor för yttranden över en sådan inlaga. |
| --- | --- |

—

10 sidor för en interventionsinlaga och 5 sidor för yttranden över en sådan inlaga.

| 108. | Dessa maximala sidantal får endast överskridas i fall där de rättsliga eller faktiska omständigheterna är särskilt komplicerade. |
| --- | --- |

108.

Dessa maximala sidantal får endast överskridas i fall där de rättsliga eller faktiska omständigheterna är särskilt komplicerade.

A.3.   Avhjälpande av att en inlaga överskrider det högsta tillåtna sidantalet

| 109. | Om antalet sidor i en inlaga överskrider det högsta tillåtna sidantalet enligt, alltefter omständigheterna, punkterna 105 och 107 ovan med 40 procent eller mer, ska denna brist avhjälpas, såvida inte ordföranden beslutar annat. |
| --- | --- |

109.

Om antalet sidor i en inlaga överskrider det högsta tillåtna sidantalet enligt, alltefter omständigheterna, punkterna 105 och 107 ovan med 40 procent eller mer, ska denna brist avhjälpas, såvida inte ordföranden beslutar annat.

| 110. | Om antalet sidor i en inlaga överskrider det högsta tillåtna sidantalet enligt, alltefter omständigheterna, punkterna 105 och 107 ovan med mindre än 40 procent får ordföranden besluta att denna brist ska avhjälpas. |
| --- | --- |

110.

Om antalet sidor i en inlaga överskrider det högsta tillåtna sidantalet enligt, alltefter omständigheterna, punkterna 105 och 107 ovan med mindre än 40 procent får ordföranden besluta att denna brist ska avhjälpas.

| 111. | Om en rättegångsdeltagare föreläggs att avhjälpa att en inlaga överskrider det högsta tillåtna sidantalet, ska delgivningen av den inlaga vars omfattning föranlett föreläggandet skjutas upp. |
| --- | --- |

111.

Om en rättegångsdeltagare föreläggs att avhjälpa att en inlaga överskrider det högsta tillåtna sidantalet, ska delgivningen av den inlaga vars omfattning föranlett föreläggandet skjutas upp.

B.   Inlagornas struktur och innehåll

B.1.   Mål om direkt talan

1.   Ansökan varigenom talan väcks

| 112. | De uppgifter som en ansökan varigenom talan väcks måste innehålla anges i artikel 76 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

112.

De uppgifter som en ansökan varigenom talan väcks måste innehålla anges i artikel 76 i rättegångsreglerna.

| 113. | Ansökans inledning ska följas av en kort redogörelse för bakgrunden till tvisten. |
| --- | --- |

113.

Ansökans inledning ska följas av en kort redogörelse för bakgrunden till tvisten.

| 114. | Yrkandena ska vara preciserade och anges i början eller slutet av ansökan. |
| --- | --- |

114.

Yrkandena ska vara preciserade och anges i början eller slutet av ansökan.

| 115. | Den rättsliga argumenteringen ska struktureras utifrån de grunder som åberopas. Det är i allmänhet lämpligt att inledningsvis ge en schematisk framställning av grunderna. Det rekommenderas starkt att var och en av de åberopade grunderna även ges en rubrik så att de lätt kan identifieras. |
| --- | --- |

115.

Den rättsliga argumenteringen ska struktureras utifrån de grunder som åberopas. Det är i allmänhet lämpligt att inledningsvis ge en schematisk framställning av grunderna. Det rekommenderas starkt att var och en av de åberopade grunderna även ges en rubrik så att de lätt kan identifieras.

| 116. | Sökanden ska tillsammans med ansökan ge in de handlingar som avses i artikel 51.2 och 51.3 samt i artikel 78 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

116.

Sökanden ska tillsammans med ansökan ge in de handlingar som avses i artikel 51.2 och 51.3 samt i artikel 78 i rättegångsreglerna.

| 117. | Enligt artikel 51.2 i rättegångsreglerna ska en advokat som företräder en rättegångsdeltagare eller biträder dennes ombud ge in en handling av vilken framgår att han eller hon är behörig att uppträda inför domstol i någon av medlemsstaterna eller i en annan stat som är part i EES-avtalet. Detta krav kan uppfyllas genom en hänvisning till en handling som redan har getts in i ett mål vid tribunalen. |
| --- | --- |

117.

Enligt artikel 51.2 i rättegångsreglerna ska en advokat som företräder en rättegångsdeltagare eller biträder dennes ombud ge in en handling av vilken framgår att han eller hon är behörig att uppträda inför domstol i någon av medlemsstaterna eller i en annan stat som är part i EES-avtalet. Detta krav kan uppfyllas genom en hänvisning till en handling som redan har getts in i ett mål vid tribunalen.

| 118. | Ansökan ska åtföljas av en sammanfattning av de grunder och huvudargument som åberopas, i syfte att göra det lättare att avfatta det meddelande som ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 79 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

118.

Ansökan ska åtföljas av en sammanfattning av de grunder och huvudargument som åberopas, i syfte att göra det lättare att avfatta det meddelande som ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 79 i rättegångsreglerna.

| 119. | För att underlätta tribunalens behandling av sammanfattningen av åberopade grunder och huvudargument ombeds de som ger in den att se till att denna






  — | ges in åtskilt från ansökan och från de bilagor som nämns i denna, |
| --- | --- | --- |

119.

För att underlätta tribunalens behandling av sammanfattningen av åberopade grunder och huvudargument ombeds de som ger in den att se till att denna

—

ges in åtskilt från ansökan och från de bilagor som nämns i denna,

| — | inte överstiger två sidor, |
| --- | --- |

—

inte överstiger två sidor,

| — | är avfattad på rättegångsspråket i enlighet med den mall som finns på Europeiska unionens domstols webbplats, och |
| --- | --- |

—

är avfattad på rättegångsspråket i enlighet med den mall som finns på Europeiska unionens domstols webbplats, och

| — | översänds med e-post som bifogad fil (skapad med ett ordbehandlingsprogram) till adressen GC.Registry@curia.europa.eu, med angivande av vilket mål den avser. |
| --- | --- |

—

översänds med e-post som bifogad fil (skapad med ett ordbehandlingsprogram) till adressen GC.Registry@curia.europa.eu, med angivande av vilket mål den avser.

| 120. | Om ansökan ges in efter ingivandet av en ansökan om rättshjälp, vilken får till verkan att fristen för att väcka talan upphör att löpa i enlighet med artikel 147.7 i rättegångsreglerna, ska en upplysning om detta ges i inledningen till ansökan varigenom talan väcks. |
| --- | --- |

120.

Om ansökan ges in efter ingivandet av en ansökan om rättshjälp, vilken får till verkan att fristen för att väcka talan upphör att löpa i enlighet med artikel 147.7 i rättegångsreglerna, ska en upplysning om detta ges i inledningen till ansökan varigenom talan väcks.

| 121. | Om ansökan varigenom talan väcks ges in efter delgivningen av det beslut genom vilket en ansökan om rättshjälp har prövats eller, om det i detta beslut inte har utsetts någon advokat för att företräda rättshjälpssökanden, efter delgivningen av beslutet om att utse den advokat som ska företräda rättshjälpssökanden, ska det i ansökan varigenom talan väcks även anges vilken dag sökanden delgavs beslutet. |
| --- | --- |

121.

Om ansökan varigenom talan väcks ges in efter delgivningen av det beslut genom vilket en ansökan om rättshjälp har prövats eller, om det i detta beslut inte har utsetts någon advokat för att företräda rättshjälpssökanden, efter delgivningen av beslutet om att utse den advokat som ska företräda rättshjälpssökanden, ska det i ansökan varigenom talan väcks även anges vilken dag sökanden delgavs beslutet.

| 122. | För att underlätta förberedelsen av ansökan i formellt hänseende, uppmanas rättegångsdeltagarnas företrädare att ta del av anvisningarna i dokumentet ”Checklista för ansökan”, som finns tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats. |
| --- | --- |

122.

För att underlätta förberedelsen av ansökan i formellt hänseende, uppmanas rättegångsdeltagarnas företrädare att ta del av anvisningarna i dokumentet ”Checklista för ansökan”, som finns tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats.

2.   Svaromål

| 123. | De uppgifter som ett svaromål måste innehålla anges i artikel 81.1 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

123.

De uppgifter som ett svaromål måste innehålla anges i artikel 81.1 i rättegångsreglerna.

| 124. | Svarandens yrkanden ska vara preciserade och anges i början eller slutet av svaromålet. |
| --- | --- |

124.

Svarandens yrkanden ska vara preciserade och anges i början eller slutet av svaromålet.

| 125. | Om de faktiska omständigheter som görs gällande av sökanden bestrids, ska detta anges uttryckligen och det ska framgå exakt vilka omständigheter som bestrids. |
| --- | --- |

125.

Om de faktiska omständigheter som görs gällande av sökanden bestrids, ska detta anges uttryckligen och det ska framgå exakt vilka omständigheter som bestrids.

| 126. | Ramen för rättegången avgränsas genom ansökan. Argumentationen i svaromålet ska därför i den mån det är möjligt struktureras med hänsyn till de grunder eller anmärkningar som framförts i ansökan. |
| --- | --- |

126.

Ramen för rättegången avgränsas genom ansökan. Argumentationen i svaromålet ska därför i den mån det är möjligt struktureras med hänsyn till de grunder eller anmärkningar som framförts i ansökan.

| 127. | Punkterna 116 och 117 ovan är tillämpliga på svaromålet. |
| --- | --- |

127.

Punkterna 116 och 117 ovan är tillämpliga på svaromålet.

| 128. | I mål som anhängiggjorts med stöd av artikel 270 FEUF är det önskvärt att institutioner till svaromålet fogar de rättsakter med allmän giltighet som de åberopar och som inte har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, med uppgift om när de antogs, trädde i kraft och, i förekommande fall, upphävdes. |
| --- | --- |

128.

I mål som anhängiggjorts med stöd av artikel 270 FEUF är det önskvärt att institutioner till svaromålet fogar de rättsakter med allmän giltighet som de åberopar och som inte har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, med uppgift om när de antogs, trädde i kraft och, i förekommande fall, upphävdes.

3.   Replik och duplik

| 129. | När en andra skriftväxling ska äga rum, får rättegångsdeltagarna komplettera sin argumentation med, alltefter omständigheterna, en replik eller en duplik. |
| --- | --- |

129.

När en andra skriftväxling ska äga rum, får rättegångsdeltagarna komplettera sin argumentation med, alltefter omständigheterna, en replik eller en duplik.

| 130. | Ramen för rättegången, grunderna för talan och invändningarna redovisas ingående i ansökan och i svaromålet. Repliken och dupliken har därmed till syfte att göra det möjligt för sökanden och svaranden att klargöra sin inställning eller mer i detalj redovisa sina argument i en viktig fråga och yttra sig över nya omständigheter som framkommit i svaromålet och repliken. Enligt artikel 83.3 i rättegångsreglerna får ordföranden dessutom själv ange vilka frågor som bör tas upp i repliken eller dupliken. |
| --- | --- |

130.

Ramen för rättegången, grunderna för talan och invändningarna redovisas ingående i ansökan och i svaromålet. Repliken och dupliken har därmed till syfte att göra det möjligt för sökanden och svaranden att klargöra sin inställning eller mer i detalj redovisa sina argument i en viktig fråga och yttra sig över nya omständigheter som framkommit i svaromålet och repliken. Enligt artikel 83.3 i rättegångsreglerna får ordföranden dessutom själv ange vilka frågor som bör tas upp i repliken eller dupliken.

B.2.   Immaterialrättsliga mål

1.   Överklagande

| 131. | De uppgifter som ett överklagande måste innehålla anges i artikel 177.1 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

131.

De uppgifter som ett överklagande måste innehålla anges i artikel 177.1 i rättegångsreglerna.

| 132. | Överklagandet ska även innehålla de uppgifter som anges i artikel 177.2 och 177.3 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

132.

Överklagandet ska även innehålla de uppgifter som anges i artikel 177.2 och 177.3 i rättegångsreglerna.

| 133. | Överklagandet ska åtföljas av de handlingar som anges i artikel 177.3–177.5 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

133.

Överklagandet ska åtföljas av de handlingar som anges i artikel 177.3–177.5 i rättegångsreglerna.

| 134. | Punkterna 113–115, 117 och 120–122 ovan är tillämpliga på överklaganden i immaterialrättsliga mål. |
| --- | --- |

134.

Punkterna 113–115, 117 och 120–122 ovan är tillämpliga på överklaganden i immaterialrättsliga mål.

2.   Svarsskrivelse

| 135. | De uppgifter som en svarsskrivelse måste innehålla anges i artikel 180.1 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

135.

De uppgifter som en svarsskrivelse måste innehålla anges i artikel 180.1 i rättegångsreglerna.

| 136. | Motpartens eller intervenientens yrkanden ska vara preciserade och anges i början eller slutet av svarsskrivelsen. |
| --- | --- |

136.

Motpartens eller intervenientens yrkanden ska vara preciserade och anges i början eller slutet av svarsskrivelsen.

| 137. | Intervenientens svarsskrivelse ska åtföljas av de handlingar som anges i artikel 177.4 och 177.5 i rättegångsreglerna, om dessa handlingar inte har getts in tidigare i enlighet med artikel 173.5 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

137.

Intervenientens svarsskrivelse ska åtföljas av de handlingar som anges i artikel 177.4 och 177.5 i rättegångsreglerna, om dessa handlingar inte har getts in tidigare i enlighet med artikel 173.5 i rättegångsreglerna.

| 138. | Punkterna 117, 125 och 126 ovan är tillämpliga på svarsskrivelsen. |
| --- | --- |

138.

Punkterna 117, 125 och 126 ovan är tillämpliga på svarsskrivelsen.

3.   Anslutningsöverklagande och svar på anslutningsöverklagande

| 139. | Om en annan part i förfarandet vid överklagandenämnden än den som är klagande i målet vid tribunalen – efter det att denna part delgetts överklagandet – har för avsikt att själv överklaga överklagandenämndens beslut i någon del som inte är föremål för överklagandet, ska parten i samband med ingivandet av sin svarsskrivelse ge in ett anslutningsöverklagande. Anslutningsöverklagandet ska ges in genom separat handling och ska uppfylla kraven i artiklarna 183 och 184 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

139.

Om en annan part i förfarandet vid överklagandenämnden än den som är klagande i målet vid tribunalen – efter det att denna part delgetts överklagandet – har för avsikt att själv överklaga överklagandenämndens beslut i någon del som inte är föremål för överklagandet, ska parten i samband med ingivandet av sin svarsskrivelse ge in ett anslutningsöverklagande. Anslutningsöverklagandet ska ges in genom separat handling och ska uppfylla kraven i artiklarna 183 och 184 i rättegångsreglerna.

| 140. | När ett sådant anslutningsöverklagande har getts in, får övriga rättegångsdeltagare svara på detta genom att ge in en inlaga. Denna inlaga får endast avse de yrkanden, grunder och argument som framställts respektive åberopats i anslutningsöverklagandet. |
| --- | --- |

140.

När ett sådant anslutningsöverklagande har getts in, får övriga rättegångsdeltagare svara på detta genom att ge in en inlaga. Denna inlaga får endast avse de yrkanden, grunder och argument som framställts respektive åberopats i anslutningsöverklagandet.

V.   DEN MUNTLIGA DELEN AV FÖRFARANDET

A.   Begäran om muntlig förhandling

| 141. | Av artikel 106 i rättegångsreglerna framgår att tribunalen ska hålla en muntlig förhandling, antingen på eget initiativ eller på begäran av part. |
| --- | --- |

141.

Av artikel 106 i rättegångsreglerna framgår att tribunalen ska hålla en muntlig förhandling, antingen på eget initiativ eller på begäran av part.

| 142. | En part som önskar yttra sig vid en muntlig förhandling ska ge in en motiverad begäran härom inom tre veckor räknat från det att rättegångsdeltagarna delgetts underrättelsen om att den skriftliga delen av förfarandet är avslutad. Motiveringen får inte lämnas i en inlaga eller ett skriftligt yttrande och den får inte överstiga tre sidor. Den ska grundas på en konkret bedömning av nyttan med en muntlig förhandling för parten i fråga och innefatta ett angivande av de uppgifter i akten i målet eller i argumenteringen som parten anser det vara nödvändigt att utförligare utveckla eller vederlägga vid en muntlig förhandling. För att ge ett bättre underlag för diskussionerna vid den muntliga förhandlingen är det önskvärt att parten inte lämnar en allmän motivering i vilken det till exempel endast hänvisas till målets betydelse. |
| --- | --- |

142.

En part som önskar yttra sig vid en muntlig förhandling ska ge in en motiverad begäran härom inom tre veckor räknat från det att rättegångsdeltagarna delgetts underrättelsen om att den skriftliga delen av förfarandet är avslutad. Motiveringen får inte lämnas i en inlaga eller ett skriftligt yttrande och den får inte överstiga tre sidor. Den ska grundas på en konkret bedömning av nyttan med en muntlig förhandling för parten i fråga och innefatta ett angivande av de uppgifter i akten i målet eller i argumenteringen som parten anser det vara nödvändigt att utförligare utveckla eller vederlägga vid en muntlig förhandling. För att ge ett bättre underlag för diskussionerna vid den muntliga förhandlingen är det önskvärt att parten inte lämnar en allmän motivering i vilken det till exempel endast hänvisas till målets betydelse.

| 143. | Om ingen av parterna inkommer med en motiverad begäran inom den fastställda fristen får tribunalen besluta att avgöra målet utan att inleda den muntliga delen av förfarandet. |
| --- | --- |

143.

Om ingen av parterna inkommer med en motiverad begäran inom den fastställda fristen får tribunalen besluta att avgöra målet utan att inleda den muntliga delen av förfarandet.

B.   Förberedelser inför den muntliga förhandlingen

| 144. | Rättegångsdeltagarna ska, genom kansliets försorg, kallas till den muntliga förhandlingen minst en månad i förväg, såvida det inte med hänsyn till omständigheterna är befogat att kalla dem kortare tid i förväg. |
| --- | --- |

144.

Rättegångsdeltagarna ska, genom kansliets försorg, kallas till den muntliga förhandlingen minst en månad i förväg, såvida det inte med hänsyn till omständigheterna är befogat att kalla dem kortare tid i förväg.

| 145. | I enlighet med artikel 107.2 i rättegångsreglerna kan en begäran om senareläggning av dagen för den muntliga förhandlingen endast undantagsvis bifallas. Det är endast parter som får ge in en sådan begäran. Begäran ska vara vederbörligen motiverad och åtföljas av samtliga lämpliga handlingar till stöd för begäran. Den ska översändas till tribunalen så snart som möjligt efter det att kallelse mottagits. |
| --- | --- |

145.

I enlighet med artikel 107.2 i rättegångsreglerna kan en begäran om senareläggning av dagen för den muntliga förhandlingen endast undantagsvis bifallas. Det är endast parter som får ge in en sådan begäran. Begäran ska vara vederbörligen motiverad och åtföljas av samtliga lämpliga handlingar till stöd för begäran. Den ska översändas till tribunalen så snart som möjligt efter det att kallelse mottagits.

| 146. | Om en företrädare för en rättegångsdeltagare avser att inte närvara vid den muntliga förhandlingen ska tribunalen underrättas om detta så snart som möjligt efter det att kallelse mottagits. |
| --- | --- |

146.

Om en företrädare för en rättegångsdeltagare avser att inte närvara vid den muntliga förhandlingen ska tribunalen underrättas om detta så snart som möjligt efter det att kallelse mottagits.

| 147. | Tribunalen strävar efter att en kortfattad förhandlingsrapport ska tillställas rättegångsdeltagarnas företrädare tre veckor före förhandlingen. Den kortfattade förhandlingsrapporten syftar till att förbereda den muntliga förhandlingen. |
| --- | --- |

147.

Tribunalen strävar efter att en kortfattad förhandlingsrapport ska tillställas rättegångsdeltagarnas företrädare tre veckor före förhandlingen. Den kortfattade förhandlingsrapporten syftar till att förbereda den muntliga förhandlingen.

| 148. | I den kortfattade förhandlingsrapporten, som upprättas av referenten, anges endast grunderna och en kort sammanfattning av parternas argument. |
| --- | --- |

148.

I den kortfattade förhandlingsrapporten, som upprättas av referenten, anges endast grunderna och en kort sammanfattning av parternas argument.

| 149. | Rättegångsdeltagarna får, om de vill, yttra sig över den kortfattade förhandlingsrapporten vid den muntliga förhandlingen. Om rättegångsdeltagarna yttrar sig över rapporten, ska detta antecknas i förhandlingsprotokollet. |
| --- | --- |

149.

Rättegångsdeltagarna får, om de vill, yttra sig över den kortfattade förhandlingsrapporten vid den muntliga förhandlingen. Om rättegångsdeltagarna yttrar sig över rapporten, ska detta antecknas i förhandlingsprotokollet.

| 150. | Den kortfattade förhandlingsrapporten ska göras tillgänglig för allmänheten utanför förhandlingssalen dagen för den muntliga förhandlingen, såvida inte förhandlingen helt ska hållas inom stängda dörrar. |
| --- | --- |

150.

Den kortfattade förhandlingsrapporten ska göras tillgänglig för allmänheten utanför förhandlingssalen dagen för den muntliga förhandlingen, såvida inte förhandlingen helt ska hållas inom stängda dörrar.

| 151. | Före varje offentlig förhandling ska justitiesekreteraren på rättegångsspråket anslå följande uppgifter utanför förhandlingssalen: dagen, tiden och platsen för den muntliga förhandlingen, den dömande sammansättningen, det eller de mål som ska påropas och rättegångsdeltagarnas namn. |
| --- | --- |

151.

Före varje offentlig förhandling ska justitiesekreteraren på rättegångsspråket anslå följande uppgifter utanför förhandlingssalen: dagen, tiden och platsen för den muntliga förhandlingen, den dömande sammansättningen, det eller de mål som ska påropas och rättegångsdeltagarnas namn.

| 152. | En begäran om att få använda vissa tekniska hjälpmedel för ett anförande ska ges in minst två veckor före dagen för den muntliga förhandlingen. Om ordföranden bifaller begäran, ska den närmare användningen av sådana hjälpmedel överenskommas med justitiesekreteraren, för att eventuella tekniska eller praktiska krav ska kunna beaktas. Anförandet ska enbart ha till syfte att belysa uppgifter som finns i akten i målet och får således inte innehålla nya grunder eller ny bevisning. Underlaget för sådana anföranden tas inte in i akten i målet och delges således inte de andra rättegångsdeltagarna, såvida inte ordföranden beslutar annat. |
| --- | --- |

152.

En begäran om att få använda vissa tekniska hjälpmedel för ett anförande ska ges in minst två veckor före dagen för den muntliga förhandlingen. Om ordföranden bifaller begäran, ska den närmare användningen av sådana hjälpmedel överenskommas med justitiesekreteraren, för att eventuella tekniska eller praktiska krav ska kunna beaktas. Anförandet ska enbart ha till syfte att belysa uppgifter som finns i akten i målet och får således inte innehålla nya grunder eller ny bevisning. Underlaget för sådana anföranden tas inte in i akten i målet och delges således inte de andra rättegångsdeltagarna, såvida inte ordföranden beslutar annat.

| 153. | Med hänsyn till de säkerhetsåtgärder som tillämpas vid tillträde till Europeiska unionens domstols byggnader rekommenderas det att rättegångsdeltagarnas företrädare vidtar alla nödvändiga åtgärder för att kunna infinna sig i förhandlingssalen minst 15 minuter innan den muntliga förhandlingen ska börja. Det är nämligen brukligt att ledamöterna i den dömande sammansättningen diskuterar upplägget för den muntliga förhandlingen med företrädarna. |
| --- | --- |

153.

Med hänsyn till de säkerhetsåtgärder som tillämpas vid tillträde till Europeiska unionens domstols byggnader rekommenderas det att rättegångsdeltagarnas företrädare vidtar alla nödvändiga åtgärder för att kunna infinna sig i förhandlingssalen minst 15 minuter innan den muntliga förhandlingen ska börja. Det är nämligen brukligt att ledamöterna i den dömande sammansättningen diskuterar upplägget för den muntliga förhandlingen med företrädarna.

| 154. | Rättegångsdeltagarnas företrädare uppmanas att förbereda sig inför en muntlig förhandling genom att ta del av anvisningarna i dokumentet ”Checklista för den muntliga förhandlingen”, som finns tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats. |
| --- | --- |

154.

Rättegångsdeltagarnas företrädare uppmanas att förbereda sig inför en muntlig förhandling genom att ta del av anvisningarna i dokumentet ”Checklista för den muntliga förhandlingen”, som finns tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats.

C.   Genomförande av den muntliga förhandlingen

| 155. | Rättegångsdeltagarnas företrädare är skyldiga att bära kappa när de håller sina muntliga anföranden. |
| --- | --- |

155.

Rättegångsdeltagarnas företrädare är skyldiga att bära kappa när de håller sina muntliga anföranden.

| 156. | Den muntliga förhandlingen består i






  — | att, vid behov, mycket kort upprepa intagna ståndpunkter, med framhållande av de väsentliga grunder som har utvecklats skriftligen, |
| --- | --- | --- |

156.

Den muntliga förhandlingen består i

—

att, vid behov, mycket kort upprepa intagna ståndpunkter, med framhållande av de väsentliga grunder som har utvecklats skriftligen,

| — | att, vid behov, klargöra vissa argument som har anförts under den skriftliga delen av förfarandet och eventuellt redogöra för nya uppgifter som grundas på händelser som har inträffat efter det att den skriftliga delen av förfarandet avslutats och vilka av detta skäl inte kunde tas upp i de skriftliga inläggen, och |
| --- | --- |

—

att, vid behov, klargöra vissa argument som har anförts under den skriftliga delen av förfarandet och eventuellt redogöra för nya uppgifter som grundas på händelser som har inträffat efter det att den skriftliga delen av förfarandet avslutats och vilka av detta skäl inte kunde tas upp i de skriftliga inläggen, och

| — | att besvara eventuella frågor från tribunalen. |
| --- | --- |

—

att besvara eventuella frågor från tribunalen.

| 157. | Samtliga rättegångsdeltagare ska, med hänsyn till det i punkt 156 ovan angivna syftet med den muntliga förhandlingen, bedöma om de verkligen behöver hålla ett muntligt anförande eller om det är tillräckligt att endast hänvisa till de skriftliga yttrandena eller inlagorna. Den muntliga förhandlingen kan i så fall inriktas på besvarandet av tribunalens frågor. Om en företrädare anser att det är nödvändigt att hålla ett muntligt anförande, rekommenderas att han eller hon begränsar detta till vissa punkter och hänvisa till inlagorna vad gäller övriga punkter. |
| --- | --- |

157.

Samtliga rättegångsdeltagare ska, med hänsyn till det i punkt 156 ovan angivna syftet med den muntliga förhandlingen, bedöma om de verkligen behöver hålla ett muntligt anförande eller om det är tillräckligt att endast hänvisa till de skriftliga yttrandena eller inlagorna. Den muntliga förhandlingen kan i så fall inriktas på besvarandet av tribunalens frågor. Om en företrädare anser att det är nödvändigt att hålla ett muntligt anförande, rekommenderas att han eller hon begränsar detta till vissa punkter och hänvisa till inlagorna vad gäller övriga punkter.

| 158. | Om tribunalen, i enlighet med artikel 89.4 i rättegångsreglerna, före den muntliga förhandlingen har uppmanat rättegångsdeltagarna att inrikta sina muntliga anföranden på en eller flera bestämda frågor, ska i första hand dessa frågor behandlas under anförandena. |
| --- | --- |

158.

Om tribunalen, i enlighet med artikel 89.4 i rättegångsreglerna, före den muntliga förhandlingen har uppmanat rättegångsdeltagarna att inrikta sina muntliga anföranden på en eller flera bestämda frågor, ska i första hand dessa frågor behandlas under anförandena.

| 159. | Om en rättegångsdeltagare avstår från att hålla ett muntligt anförande, kommer detta inte att tolkas som att denne instämmer med en annan rättegångsdeltagares muntliga anförande, om argumenten i fråga redan har bestritts skriftligen. En sådan passivitet medför inte att rättegångsdeltagaren är förhindrad att besvara den andra rättegångsdeltagarens muntliga anförande. |
| --- | --- |

159.

Om en rättegångsdeltagare avstår från att hålla ett muntligt anförande, kommer detta inte att tolkas som att denne instämmer med en annan rättegångsdeltagares muntliga anförande, om argumenten i fråga redan har bestritts skriftligen. En sådan passivitet medför inte att rättegångsdeltagaren är förhindrad att besvara den andra rättegångsdeltagarens muntliga anförande.

| 160. | Av tydlighetsskäl och för att tribunalens ledamöter bättre ska förstå de muntliga anförandena, är det i allmänhet önskvärt att rättegångsdeltagarnas företrädare talar fritt på grundval av anteckningar, snarare än att de läser upp en text. Företrädarna ombeds även att i möjligaste mån förenkla sin framställning av målet och att i första hand använda sig av korta meningar. Det är dessutom till hjälp för tribunalen om företrädarna strukturerar sina muntliga anföranden och om de anger den disposition som de avser att följa innan de påbörjar anförandet. |
| --- | --- |

160.

Av tydlighetsskäl och för att tribunalens ledamöter bättre ska förstå de muntliga anförandena, är det i allmänhet önskvärt att rättegångsdeltagarnas företrädare talar fritt på grundval av anteckningar, snarare än att de läser upp en text. Företrädarna ombeds även att i möjligaste mån förenkla sin framställning av målet och att i första hand använda sig av korta meningar. Det är dessutom till hjälp för tribunalen om företrädarna strukturerar sina muntliga anföranden och om de anger den disposition som de avser att följa innan de påbörjar anförandet.

| 161. | I syfte att upplysa tribunalen om vissa tekniska frågor kan ordföranden för den dömande sammansättningen tillåta rättegångsdeltagarnas företrädare att ge ordet till personer som, trots att de inte har ställning som företrädare, är bättre lämpade att ta ställning. Sådana personer får endast delta vid förhandlingen i närvaro av den berörda rättegångsdeltagarens företrädare och på dennes ansvar. Personerna ska uppge sin identitet innan de tar ordet. |
| --- | --- |

161.

I syfte att upplysa tribunalen om vissa tekniska frågor kan ordföranden för den dömande sammansättningen tillåta rättegångsdeltagarnas företrädare att ge ordet till personer som, trots att de inte har ställning som företrädare, är bättre lämpade att ta ställning. Sådana personer får endast delta vid förhandlingen i närvaro av den berörda rättegångsdeltagarens företrädare och på dennes ansvar. Personerna ska uppge sin identitet innan de tar ordet.

| 162. | De muntliga anförandenas längd kan variera beroende på målets komplexitet och huruvida det har framkommit nya faktiska omständigheter. Parterna får hålla muntliga anföranden på upp till 15 minuter medan intervenienterna får hålla muntliga anföranden på upp till tio minuter (i förenade mål förfogar varje part över 15 minuter för varje mål medan varje intervenient förfogar över tio minuter för varje mål), såvida inte justitiesekreteraren har angett något annat. Denna begränsning avser enbart själva det muntliga anförandet och innefattar inte den tid som behövs för att besvara frågor som ställs vid den muntliga förhandlingen eller för att avge slutreplik. |
| --- | --- |

162.

De muntliga anförandenas längd kan variera beroende på målets komplexitet och huruvida det har framkommit nya faktiska omständigheter. Parterna får hålla muntliga anföranden på upp till 15 minuter medan intervenienterna får hålla muntliga anföranden på upp till tio minuter (i förenade mål förfogar varje part över 15 minuter för varje mål medan varje intervenient förfogar över tio minuter för varje mål), såvida inte justitiesekreteraren har angett något annat. Denna begränsning avser enbart själva det muntliga anförandet och innefattar inte den tid som behövs för att besvara frågor som ställs vid den muntliga förhandlingen eller för att avge slutreplik.

| 163. | Om omständigheterna kräver det, får företrädarna framställa en begäran till justitiesekreteraren om att få avvika från den normala tiden, i vilken de ska ange skälen för sin begäran och hur lång talartid de anser sig behöva. Begäran ska framställas minst två veckor före dagen för den muntliga förhandlingen (eller, i undantagsfall, senare, varvid begäran ska vara vederbörligen motiverad). Företrädare som har framställt en sådan begäran kommer att informeras om hur lång tid de förfogar över för sitt muntliga anförande. |
| --- | --- |

163.

Om omständigheterna kräver det, får företrädarna framställa en begäran till justitiesekreteraren om att få avvika från den normala tiden, i vilken de ska ange skälen för sin begäran och hur lång talartid de anser sig behöva. Begäran ska framställas minst två veckor före dagen för den muntliga förhandlingen (eller, i undantagsfall, senare, varvid begäran ska vara vederbörligen motiverad). Företrädare som har framställt en sådan begäran kommer att informeras om hur lång tid de förfogar över för sitt muntliga anförande.

| 164. | Om en rättegångsdeltagare företräds av flera personer, får i princip högst två av dem hålla muntliga anföranden, och deras sammanlagda talartid får inte överstiga de tidsgränser som anges i punkt 201 ovan. Andra företrädare än de som hållit muntliga anföranden får dock svara på frågor från domarna och avge slutreplik. |
| --- | --- |

164.

Om en rättegångsdeltagare företräds av flera personer, får i princip högst två av dem hålla muntliga anföranden, och deras sammanlagda talartid får inte överstiga de tidsgränser som anges i punkt 201 ovan. Andra företrädare än de som hållit muntliga anföranden får dock svara på frågor från domarna och avge slutreplik.

| 165. | Om flera rättegångsdeltagare företräder samma ståndpunkt vid tribunalen (vilket bland annat förekommer vid intervention eller förenade mål), ombeds deras företrädare att samråda före den muntliga förhandlingen, i syfte att undvika upprepningar av anförandena. |
| --- | --- |

165.

Om flera rättegångsdeltagare företräder samma ståndpunkt vid tribunalen (vilket bland annat förekommer vid intervention eller förenade mål), ombeds deras företrädare att samråda före den muntliga förhandlingen, i syfte att undvika upprepningar av anförandena.

| 166. | När företrädarna hänvisar till ett avgörande från domstolen, tribunalen eller personaldomstolen, bör de ange målets vedertagna namn, målnummer och, i förekommande fall, relevanta punkter i avgörandet. |
| --- | --- |

166.

När företrädarna hänvisar till ett avgörande från domstolen, tribunalen eller personaldomstolen, bör de ange målets vedertagna namn, målnummer och, i förekommande fall, relevanta punkter i avgörandet.

| 167. | Parterna får, i enlighet med artikel 85.3 i rättegångsreglerna, undantagsvis ge in bevis vid den muntliga förhandlingen. Om så sker, ska övriga rättegångsdeltagare ges tillfälle att yttra sig över huruvida bevisen ska tillåtas och över innehållet i dem. Det är i förekommande fall klokt att ta med ett tillräckligt antal exemplar av den aktuella handlingen. |
| --- | --- |

167.

Parterna får, i enlighet med artikel 85.3 i rättegångsreglerna, undantagsvis ge in bevis vid den muntliga förhandlingen. Om så sker, ska övriga rättegångsdeltagare ges tillfälle att yttra sig över huruvida bevisen ska tillåtas och över innehållet i dem. Det är i förekommande fall klokt att ta med ett tillräckligt antal exemplar av den aktuella handlingen.

D.   Tolkning

| 168. | För att underlätta tolkningen ombeds rättegångsdeltagarnas företrädare att i förväg skicka den text eller de stödanteckningar som deras muntliga anföranden baseras på med e-post (interpret@curia.europa.eu) till tolkningsdirektoratet. |
| --- | --- |

168.

För att underlätta tolkningen ombeds rättegångsdeltagarnas företrädare att i förväg skicka den text eller de stödanteckningar som deras muntliga anföranden baseras på med e-post (interpret@curia.europa.eu) till tolkningsdirektoratet.

| 169. | Översända anteckningar för muntliga anföranden behandlas konfidentiellt. I syfte att undvika missförstånd ska rättegångsdeltagarens namn anges. Anteckningar för muntliga anföranden tas inte in i akten i målet. |
| --- | --- |

169.

Översända anteckningar för muntliga anföranden behandlas konfidentiellt. I syfte att undvika missförstånd ska rättegångsdeltagarens namn anges. Anteckningar för muntliga anföranden tas inte in i akten i målet.

| 170. | Företrädarna bör tänka på att det, beroende på omständigheterna, endast är vissa av tribunalens ledamöter som följer det muntliga anförandet på det språk på vilket det hålls och att de andra lyssnar på simultantolkningen. Företrädarna bör tala långsamt och in i mikrofonen. På det sättet kan den muntliga förhandlingen genomföras på ett smidigare sätt och simultantolkningens kvalitet upprätthållas. |
| --- | --- |

170.

Företrädarna bör tänka på att det, beroende på omständigheterna, endast är vissa av tribunalens ledamöter som följer det muntliga anförandet på det språk på vilket det hålls och att de andra lyssnar på simultantolkningen. Företrädarna bör tala långsamt och in i mikrofonen. På det sättet kan den muntliga förhandlingen genomföras på ett smidigare sätt och simultantolkningens kvalitet upprätthållas.

| 171. | Om företrädarna avser att ordagrant citera avsnitt ur vissa texter eller handlingar, särskilt avsnitt som inte omnämns i handlingarna i målet, är det lämpligt att ange dessa avsnitt för tolkarna före den muntliga förhandlingen. Det kan också vara lämpligt att upplysa dem om ord som kan vara svåra att översätta. |
| --- | --- |

171.

Om företrädarna avser att ordagrant citera avsnitt ur vissa texter eller handlingar, särskilt avsnitt som inte omnämns i handlingarna i målet, är det lämpligt att ange dessa avsnitt för tolkarna före den muntliga förhandlingen. Det kan också vara lämpligt att upplysa dem om ord som kan vara svåra att översätta.

E.   Protokoll över den muntliga förhandlingen

| 172. | Justitiesekreteraren ska föra protokoll på rättegångsspråket över varje muntlig förhandling, med uppgifter om målet, dagen, tiden och platsen för förhandlingen, om att förhandlingen i förekommande fall har hållits inom stängda dörrar, om namnen på de domare och den justitiesekreterare som har deltagit, om namnen på rättegångsdeltagarnas närvarande företrädare samt deras ställning, om eventuella yttranden över den kortfattade förhandlingsrapporten, om eventuella hörda vittnens och sakkunnigas fullständiga namn, ställning och hemvist, om eventuella inlagor och andra handlingar som har getts in vid förhandlingen och, i den mån det behövs, om vad som har yttrats under förhandlingen samt om de beslut som under förhandlingen har meddelats av tribunalen eller dess ordförande. |
| --- | --- |

172.

Justitiesekreteraren ska föra protokoll på rättegångsspråket över varje muntlig förhandling, med uppgifter om målet, dagen, tiden och platsen för förhandlingen, om att förhandlingen i förekommande fall har hållits inom stängda dörrar, om namnen på de domare och den justitiesekreterare som har deltagit, om namnen på rättegångsdeltagarnas närvarande företrädare samt deras ställning, om eventuella yttranden över den kortfattade förhandlingsrapporten, om eventuella hörda vittnens och sakkunnigas fullständiga namn, ställning och hemvist, om eventuella inlagor och andra handlingar som har getts in vid förhandlingen och, i den mån det behövs, om vad som har yttrats under förhandlingen samt om de beslut som under förhandlingen har meddelats av tribunalen eller dess ordförande.

VI.   KONFIDENTIELL BEHANDLING

A.   Allmänna frågor

| 173. | Om inte annat följer av artiklarna 68.4, 104, 105.8 och 144.7 i rättegångsreglerna ska tribunalen, i enlighet med artikel 64 i rättegångsreglerna, beakta endast sådana inlagor och andra handlingar som rättegångsdeltagarnas företrädare har kunnat ta del av och yttra sig över. |
| --- | --- |

173.

Om inte annat följer av artiklarna 68.4, 104, 105.8 och 144.7 i rättegångsreglerna ska tribunalen, i enlighet med artikel 64 i rättegångsreglerna, beakta endast sådana inlagor och andra handlingar som rättegångsdeltagarnas företrädare har kunnat ta del av och yttra sig över.

| 174. | Av detta följer, med förbehåll för vad som föreskrivs i artiklarna 103–105 i rättegångsreglerna, att en begäran av sökanden eller klaganden om att vissa uppgifter i akten i målet ska behandlas konfidentiellt i förhållande till svaranden respektive motparten inte får beaktas. Svaranden eller motparten kan inte heller framställa en sådan begäran med avseende på sökanden respektive klaganden. |
| --- | --- |

174.

Av detta följer, med förbehåll för vad som föreskrivs i artiklarna 103–105 i rättegångsreglerna, att en begäran av sökanden eller klaganden om att vissa uppgifter i akten i målet ska behandlas konfidentiellt i förhållande till svaranden respektive motparten inte får beaktas. Svaranden eller motparten kan inte heller framställa en sådan begäran med avseende på sökanden respektive klaganden.

| 175. | En part får emellertid begära att vissa konfidentiella uppgifter i akten i målet ska undantas när handlingarna i akten tillställs en intervenient i enlighet med artikel 144.7 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

175.

En part får emellertid begära att vissa konfidentiella uppgifter i akten i målet ska undantas när handlingarna i akten tillställs en intervenient i enlighet med artikel 144.7 i rättegångsreglerna.

| 176. | Varje rättegångsdeltagare får även begära att en deltagare i förenade mål inte ska ha rätt att ta del av vissa uppgifter i akterna i de av föreningen berörda målen på grund av att uppgifterna påstås vara konfidentiella, i enlighet med artikel 68.4 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

176.

Varje rättegångsdeltagare får även begära att en deltagare i förenade mål inte ska ha rätt att ta del av vissa uppgifter i akterna i de av föreningen berörda målen på grund av att uppgifterna påstås vara konfidentiella, i enlighet med artikel 68.4 i rättegångsreglerna.

B.   Konfidentiell behandling med anledning av en interventionsansökan

| 177. | När en interventionsansökan ges in i ett mål, ska parterna uppmanas att inom den av justitiesekreteraren fastställda fristen ange huruvida de begär konfidentiell behandling av vissa uppgifter i de inlagor och andra handlingar som redan tagits in i akten i målet. |
| --- | --- |

177.

När en interventionsansökan ges in i ett mål, ska parterna uppmanas att inom den av justitiesekreteraren fastställda fristen ange huruvida de begär konfidentiell behandling av vissa uppgifter i de inlagor och andra handlingar som redan tagits in i akten i målet.

| 178. | Om en part önskar att inlagor eller andra handlingar som därefter ges in ska behandlas konfidentiellt, ska parten begära detta i samband med att dessa ges in. Om parten inte framställer en sådan begäran, kommer de ingivna inlagorna eller handlingarna att tillställas intervenienten. |
| --- | --- |

178.

Om en part önskar att inlagor eller andra handlingar som därefter ges in ska behandlas konfidentiellt, ska parten begära detta i samband med att dessa ges in. Om parten inte framställer en sådan begäran, kommer de ingivna inlagorna eller handlingarna att tillställas intervenienten.

| 179. | En begäran om konfidentiell behandling ska framställas genom separat handling. Begäran får inte inges i konfidentiell version, och bör följaktligen inte innehålla konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

179.

En begäran om konfidentiell behandling ska framställas genom separat handling. Begäran får inte inges i konfidentiell version, och bör följaktligen inte innehålla konfidentiella uppgifter.

| 180. | En begäran om konfidentiell behandling ska innehålla uppgift om den rättegångsdeltagare i förhållande till vilken den konfidentiella behandlingen begärs. |
| --- | --- |

180.

En begäran om konfidentiell behandling ska innehålla uppgift om den rättegångsdeltagare i förhållande till vilken den konfidentiella behandlingen begärs.

| 181. | En begäran om konfidentiell behandling ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt och får inte i något fall avse en hel inlaga och får endast i undantagsfall avse en hel bilaga. Det är nämligen i regel möjligt att, utan att äventyra de intressen som är i fråga, tillställa någon en icke-konfidentiell version av en inlaga eller andra handlingar, i vilken vissa avsnitt, ord eller siffror har tagits bort. |
| --- | --- |

181.

En begäran om konfidentiell behandling ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt och får inte i något fall avse en hel inlaga och får endast i undantagsfall avse en hel bilaga. Det är nämligen i regel möjligt att, utan att äventyra de intressen som är i fråga, tillställa någon en icke-konfidentiell version av en inlaga eller andra handlingar, i vilken vissa avsnitt, ord eller siffror har tagits bort.

| 182. | Den som begär konfidentiell behandling ska ange exakt vilka uppgifter eller avsnitt som berörs och för var och en av dessa ge en motivering till varför de ska anses vara konfidentiella. Avsaknad av dessa upplysningar kan föranleda tribunalen att avslå begäran. |
| --- | --- |

182.

Den som begär konfidentiell behandling ska ange exakt vilka uppgifter eller avsnitt som berörs och för var och en av dessa ge en motivering till varför de ska anses vara konfidentiella. Avsaknad av dessa upplysningar kan föranleda tribunalen att avslå begäran.

| 183. | När en begäran om konfidentiell behandling av en eller flera inlagor ges in, ska rättegångsdeltagaren tillhandahålla en fullständig icke-konfidentiell version av inlagan eller inlagorna och tillhörande handlingar i vilken de uppgifter eller avsnitt som begäran avser har tagits bort. |
| --- | --- |

183.

När en begäran om konfidentiell behandling av en eller flera inlagor ges in, ska rättegångsdeltagaren tillhandahålla en fullständig icke-konfidentiell version av inlagan eller inlagorna och tillhörande handlingar i vilken de uppgifter eller avsnitt som begäran avser har tagits bort.

| 184. | Om en begäran om konfidentiell behandling inte uppfyller kraven i punkterna 179, 180 och 183 ovan, ska justitiesekreteraren förelägga den berörda rättegångsdeltagaren att avhjälpa bristerna. En begäran om konfidentiell behandling, som trots föreläggandet om att avhjälpa bristerna inte uppfyller kraven i dessa praktiska genomförandebestämmelser, kan inte behandlas på ett ändamålsenligt sätt och samtliga berörda inlagor och andra handlingar kommer att tillställas intervenienten. |
| --- | --- |

184.

Om en begäran om konfidentiell behandling inte uppfyller kraven i punkterna 179, 180 och 183 ovan, ska justitiesekreteraren förelägga den berörda rättegångsdeltagaren att avhjälpa bristerna. En begäran om konfidentiell behandling, som trots föreläggandet om att avhjälpa bristerna inte uppfyller kraven i dessa praktiska genomförandebestämmelser, kan inte behandlas på ett ändamålsenligt sätt och samtliga berörda inlagor och andra handlingar kommer att tillställas intervenienten.

C.   Konfidentiell behandling vid förening av mål

| 185. | När flera mål kan komma att förenas, ska rättegångsdeltagarna uppmanas att inom den av justitiesekreteraren fastställda fristen ange huruvida de begär konfidentiell behandling av vissa uppgifter i de inlagor och andra handlingar som redan tagits in i akterna i de av föreningen berörda målen. |
| --- | --- |

185.

När flera mål kan komma att förenas, ska rättegångsdeltagarna uppmanas att inom den av justitiesekreteraren fastställda fristen ange huruvida de begär konfidentiell behandling av vissa uppgifter i de inlagor och andra handlingar som redan tagits in i akterna i de av föreningen berörda målen.

| 186. | Om en rättegångsdeltagare önskar att inlagor eller andra handlingar som därefter ges in ska behandlas konfidentiellt, ska deltagaren begära detta i samband med att dessa ges in. Om rättegångsdeltagaren inte framställer en sådan begäran, kommer de ingivna inlagorna och handlingarna att göras tillgängliga för övriga deltagare i de förenade målen. |
| --- | --- |

186.

Om en rättegångsdeltagare önskar att inlagor eller andra handlingar som därefter ges in ska behandlas konfidentiellt, ska deltagaren begära detta i samband med att dessa ges in. Om rättegångsdeltagaren inte framställer en sådan begäran, kommer de ingivna inlagorna och handlingarna att göras tillgängliga för övriga deltagare i de förenade målen.

| 187. | Punkterna 179–184 ovan ska tillämpas på en begäran om konfidentiell behandling som framställs vid förening av mål. |
| --- | --- |

187.

Punkterna 179–184 ovan ska tillämpas på en begäran om konfidentiell behandling som framställs vid förening av mål.

D.   Konfidentiell behandling i de fall som avses i artikel 103 i rättegångsreglerna

| 188. | Tribunalen får som en åtgärd för bevisupptagning enligt artikel 91 i rättegångsreglerna besluta att en rättegångsdeltagare ska lämna upplysningar eller förete handlingar rörande målet. Enligt artikel 92.3 i rättegångsreglerna får tribunalen besluta om en sådan åtgärd endast om den berörda rättegångsdeltagaren inte har efterkommit en åtgärd för processledning som tidigare vidtagits i samma syfte eller om den rättegångsdeltagare som berörs av åtgärden uttryckligen begär att så ska ske, med angivande av skälen till att åtgärden måste vidtas i form av ett beslut om bevisupptagning. |
| --- | --- |

188.

Tribunalen får som en åtgärd för bevisupptagning enligt artikel 91 i rättegångsreglerna besluta att en rättegångsdeltagare ska lämna upplysningar eller förete handlingar rörande målet. Enligt artikel 92.3 i rättegångsreglerna får tribunalen besluta om en sådan åtgärd endast om den berörda rättegångsdeltagaren inte har efterkommit en åtgärd för processledning som tidigare vidtagits i samma syfte eller om den rättegångsdeltagare som berörs av åtgärden uttryckligen begär att så ska ske, med angivande av skälen till att åtgärden måste vidtas i form av ett beslut om bevisupptagning.

| 189. | När en part gör gällande att upplysningar eller handlingar är konfidentiella, till stöd för att i sitt svar på begäran om en åtgärd för processledning motsätta sig att dessa översänds eller till stöd för att föreslå att en åtgärd för bevisupptagning ska vidtas, ska tribunalen genom ett beslut om bevisupptagning enligt artikel 91 b i rättegångsreglerna begära att dessa ges in, om den anser att dessa upplysningar eller handlingar kan vara relevanta för avgörandet av målet. Konfidentiella upplysningar och handlingar som getts in till tribunalen med anledning av ett sådant beslut ska behandlas i enlighet med artikel 103 i rättegångsreglerna. Sistnämnda artikel föreskriver inte något undantag från principen om ett kontradiktoriskt förfarande, men innehåller bestämmelser om genomförandet av denna princip. |
| --- | --- |

189.

När en part gör gällande att upplysningar eller handlingar är konfidentiella, till stöd för att i sitt svar på begäran om en åtgärd för processledning motsätta sig att dessa översänds eller till stöd för att föreslå att en åtgärd för bevisupptagning ska vidtas, ska tribunalen genom ett beslut om bevisupptagning enligt artikel 91 b i rättegångsreglerna begära att dessa ges in, om den anser att dessa upplysningar eller handlingar kan vara relevanta för avgörandet av målet. Konfidentiella upplysningar och handlingar som getts in till tribunalen med anledning av ett sådant beslut ska behandlas i enlighet med artikel 103 i rättegångsreglerna. Sistnämnda artikel föreskriver inte något undantag från principen om ett kontradiktoriskt förfarande, men innehåller bestämmelser om genomförandet av denna princip.

| 190. | Tribunalen ska enligt nämnda artikel 103 pröva om upplysningarna eller handlingarna är relevanta för avgörandet av målet och huruvida de är konfidentiella. Om tribunalen anser att uppgifterna i fråga både är relevanta för avgörandet av målet och konfidentiella, ska den göra en avvägning mellan intresset av att de behandlas konfidentiellt och rätten till ett effektivt domstolsskydd, särskilt den kontradiktoriska principen. Efter att ha gjort denna intresseavvägning har tribunalen två alternativ. |
| --- | --- |

190.

Tribunalen ska enligt nämnda artikel 103 pröva om upplysningarna eller handlingarna är relevanta för avgörandet av målet och huruvida de är konfidentiella. Om tribunalen anser att uppgifterna i fråga både är relevanta för avgörandet av målet och konfidentiella, ska den göra en avvägning mellan intresset av att de behandlas konfidentiellt och rätten till ett effektivt domstolsskydd, särskilt den kontradiktoriska principen. Efter att ha gjort denna intresseavvägning har tribunalen två alternativ.

| 191. | Tribunalen får besluta att den andra parten ska få ta del av upplysningen eller handlingen, trots att den är konfidentiell. Tribunalen får då, genom en åtgärd för processledning, uppmana företrädarna för andra rättegångsdeltagare än den som gett in de konfidentiella uppgifterna att underteckna ett åtagande om att de ska behandla handlingen konfidentiellt och att inte röja de uppgifter som företrädarna fått ta del av under rättegången för sina huvudmän eller för tredje man. Varje åsidosättande av detta åtagande kan föranleda tillämpning av artikel 55 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

191.

Tribunalen får besluta att den andra parten ska få ta del av upplysningen eller handlingen, trots att den är konfidentiell. Tribunalen får då, genom en åtgärd för processledning, uppmana företrädarna för andra rättegångsdeltagare än den som gett in de konfidentiella uppgifterna att underteckna ett åtagande om att de ska behandla handlingen konfidentiellt och att inte röja de uppgifter som företrädarna fått ta del av under rättegången för sina huvudmän eller för tredje man. Varje åsidosättande av detta åtagande kan föranleda tillämpning av artikel 55 i rättegångsreglerna.

| 192. | Alternativt får tribunalen besluta att de konfidentiella uppgifterna inte ska kommuniceras samtidigt som den ger den andra parten tillgång till icke-konfidentiella uppgifter, så att parten i så stor utsträckning som möjligt kan yttra sig i enlighet med den kontradiktoriska principen. Tribunalen ska då ålägga den part som gett in de konfidentiella uppgifterna att tillhandahålla vissa uppgifter på ett sådant sätt att intresset av att uppgifterna behandlas konfidentiellt kan förenas med rätten till ett kontradiktoriskt förfarande. Uppgifterna kan till exempel översändas i sammanfattad form. Om tribunalen anser att den andra parten inte på ett ändamålsenligt sätt kan utöva sin rätt till försvar, får den fatta ett eller flera beslut, till dess att den bedömer att förfarandet faktiskt kan fortsätta på ett sätt som överensstämmer med den kontradiktoriska principen. |
| --- | --- |

192.

Alternativt får tribunalen besluta att de konfidentiella uppgifterna inte ska kommuniceras samtidigt som den ger den andra parten tillgång till icke-konfidentiella uppgifter, så att parten i så stor utsträckning som möjligt kan yttra sig i enlighet med den kontradiktoriska principen. Tribunalen ska då ålägga den part som gett in de konfidentiella uppgifterna att tillhandahålla vissa uppgifter på ett sådant sätt att intresset av att uppgifterna behandlas konfidentiellt kan förenas med rätten till ett kontradiktoriskt förfarande. Uppgifterna kan till exempel översändas i sammanfattad form. Om tribunalen anser att den andra parten inte på ett ändamålsenligt sätt kan utöva sin rätt till försvar, får den fatta ett eller flera beslut, till dess att den bedömer att förfarandet faktiskt kan fortsätta på ett sätt som överensstämmer med den kontradiktoriska principen.

| 193. | Om tribunalen anser att kommuniceringen av uppgifterna med den andra parten, i enlighet med ett beslut som fattats med stöd av artikel 103.3 i rättegångsreglerna, har gjort det möjligt för denna part att yttra sig på ett ändamålsenligt sätt, får tribunalen inte beakta de konfidentiella upplysningar eller handlingar som parten inte har fått ta del av. De konfidentiella upplysningarna eller handlingarna ska avlägsnas från akten och rättegångsdeltagarna ska informeras om detta. |
| --- | --- |

193.

Om tribunalen anser att kommuniceringen av uppgifterna med den andra parten, i enlighet med ett beslut som fattats med stöd av artikel 103.3 i rättegångsreglerna, har gjort det möjligt för denna part att yttra sig på ett ändamålsenligt sätt, får tribunalen inte beakta de konfidentiella upplysningar eller handlingar som parten inte har fått ta del av. De konfidentiella upplysningarna eller handlingarna ska avlägsnas från akten och rättegångsdeltagarna ska informeras om detta.

E.   Konfidentiell behandling i de fall som avses i artikel 104 i rättegångsreglerna

| 194. | När tribunalen har att pröva lagenligheten av en institutions beslut att inte lämna ut en handling, får tribunalen, som en åtgärd för bevisupptagning enligt artikel 91 c i rättegångsreglerna, begära att denna handling ska ges in. |
| --- | --- |

194.

När tribunalen har att pröva lagenligheten av en institutions beslut att inte lämna ut en handling, får tribunalen, som en åtgärd för bevisupptagning enligt artikel 91 c i rättegångsreglerna, begära att denna handling ska ges in.

| 195. | Den ingivna handlingen ska inte kommuniceras med de andra rättegångsdeltagarna. Saken i målet skulle annars förfalla. |
| --- | --- |

195.

Den ingivna handlingen ska inte kommuniceras med de andra rättegångsdeltagarna. Saken i målet skulle annars förfalla.

F.   Konfidentiell behandling i de fall som avses i artikel 105 i rättegångsreglerna

| 196. | En part kan enligt artikel 105.1 och 105.2 i rättegångsreglerna, på eget initiativ eller till följd av en åtgärd för bevisupptagning som beslutats av tribunalen, ge in upplysningar och handlingar som berör unionens säkerhet eller en eller flera av dess medlemsstaters säkerhet eller deras internationella förbindelser. Det förfarande som föreskrivs i artikel 105.3–105.10 ska tillämpas på sådana upplysningar eller handlingar. |
| --- | --- |

196.

En part kan enligt artikel 105.1 och 105.2 i rättegångsreglerna, på eget initiativ eller till följd av en åtgärd för bevisupptagning som beslutats av tribunalen, ge in upplysningar och handlingar som berör unionens säkerhet eller en eller flera av dess medlemsstaters säkerhet eller deras internationella förbindelser. Det förfarande som föreskrivs i artikel 105.3–105.10 ska tillämpas på sådana upplysningar eller handlingar.

| 197. | Med hänsyn till den känsliga och konfidentiella karaktären hos upplysningar och handlingar som berör unionens säkerhet eller en eller flera av dess medlemsstaters säkerhet eller deras internationella förbindelser måste lämpliga säkerhetsbestämmelser införas som genomför bestämmelserna i artikel 105, så att en hög skyddsnivå säkerställs för dessa upplysningar och handlingar. Dessa säkerhetsbestämmelser fastställs i tribunalens beslut av den 14 september 2016. |
| --- | --- |

197.

Med hänsyn till den känsliga och konfidentiella karaktären hos upplysningar och handlingar som berör unionens säkerhet eller en eller flera av dess medlemsstaters säkerhet eller deras internationella förbindelser måste lämpliga säkerhetsbestämmelser införas som genomför bestämmelserna i artikel 105, så att en hög skyddsnivå säkerställs för dessa upplysningar och handlingar. Dessa säkerhetsbestämmelser fastställs i tribunalens beslut av den 14 september 2016.

VII.   RÄTTSHJÄLP

| 198. | Enligt artikel 147.2 i rättegångsreglerna är det obligatoriskt att använda ett formulär vid ingivande av en ansökan om rättshjälp. Formuläret finns tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats. |
| --- | --- |

198.

Enligt artikel 147.2 i rättegångsreglerna är det obligatoriskt att använda ett formulär vid ingivande av en ansökan om rättshjälp. Formuläret finns tillgängligt på Europeiska unionens domstols webbplats.

| 199. | En rättshjälpssökande som inte företräds av en advokat när rättshjälpsformuläret ges in får, i enlighet med artikel 147.6 i rättegångsreglerna, ge in ett korrekt ifyllt och undertecknat formulär i pappersform till den adress som anges i punkt 90 ovan. Sökanden kan antingen skicka formuläret med post eller överlämna det direkt på plats. Ett formulär som inte uppfyller kravet på egenhändig underskrift kommer inte att behandlas. |
| --- | --- |

199.

En rättshjälpssökande som inte företräds av en advokat när rättshjälpsformuläret ges in får, i enlighet med artikel 147.6 i rättegångsreglerna, ge in ett korrekt ifyllt och undertecknat formulär i pappersform till den adress som anges i punkt 90 ovan. Sökanden kan antingen skicka formuläret med post eller överlämna det direkt på plats. Ett formulär som inte uppfyller kravet på egenhändig underskrift kommer inte att behandlas.

| 200. | Om en rättshjälpssökande företräds av en advokat när rättshjälpsformuläret ges in, ska formuläret ges in i enlighet med artikel 72.1 i rättegångsreglerna och med iakttagande av kraven i punkterna 77–79 ovan. |
| --- | --- |

200.

Om en rättshjälpssökande företräds av en advokat när rättshjälpsformuläret ges in, ska formuläret ges in i enlighet med artikel 72.1 i rättegångsreglerna och med iakttagande av kraven i punkterna 77–79 ovan.

| 201. | Syftet med rättshjälpsformuläret är att i enlighet med artikel 147.3 och 147.4 i rättegångsreglerna ge tribunalen nödvändiga upplysningar för att kunna fatta beslut om huruvida ansökan om rättshjälp ska bifallas. Dessa upplysningar utgörs av






  — | uppgifter om sökandens ekonomiska situation
  och |
| --- | --- | --- |

201.

Syftet med rättshjälpsformuläret är att i enlighet med artikel 147.3 och 147.4 i rättegångsreglerna ge tribunalen nödvändiga upplysningar för att kunna fatta beslut om huruvida ansökan om rättshjälp ska bifallas. Dessa upplysningar utgörs av

—

uppgifter om sökandens ekonomiska situation

och

| — | för det fall talan ännu inte väckts, uppgifter om föremålet för talan, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan. |
| --- | --- |

—

för det fall talan ännu inte väckts, uppgifter om föremålet för talan, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan.

| 202. | Sökanden är skyldig att tillsammans med rättshjälpsformuläret ge in handlingar som styrker de uppgifter som avses i punkt 201 ovan. |
| --- | --- |

202.

Sökanden är skyldig att tillsammans med rättshjälpsformuläret ge in handlingar som styrker de uppgifter som avses i punkt 201 ovan.

| 203. | Rättshjälpsformuläret ska, i förekommande fall, åtföljas av de handlingar som avses i artiklarna 51.2, 51.3 och 78.4 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

203.

Rättshjälpsformuläret ska, i förekommande fall, åtföljas av de handlingar som avses i artiklarna 51.2, 51.3 och 78.4 i rättegångsreglerna.

| 204. | Det korrekt ifyllda rättshjälpsformuläret och de bestyrkande handlingarna ska vara begripliga i sig. |
| --- | --- |

204.

Det korrekt ifyllda rättshjälpsformuläret och de bestyrkande handlingarna ska vara begripliga i sig.

| 205. | Utan att det påverkar tribunalens möjlighet att med stöd av artiklarna 89 och 90 i rättegångsreglerna begära upplysningar eller att kompletterande handlingar ska ges in, får en ansökan om rättshjälp inte kompletteras genom att ytterligare handlingar ges in vid ett senare tillfälle. Sådana handlingar kommer att returneras såvida de inte har insänts på tribunalens begäran. I undantagsfall kan handlingar till styrkande av att sökanden saknar medel godtas senare, om det finns en godtagbar förklaring till förseningen. |
| --- | --- |

205.

Utan att det påverkar tribunalens möjlighet att med stöd av artiklarna 89 och 90 i rättegångsreglerna begära upplysningar eller att kompletterande handlingar ska ges in, får en ansökan om rättshjälp inte kompletteras genom att ytterligare handlingar ges in vid ett senare tillfälle. Sådana handlingar kommer att returneras såvida de inte har insänts på tribunalens begäran. I undantagsfall kan handlingar till styrkande av att sökanden saknar medel godtas senare, om det finns en godtagbar förklaring till förseningen.

| 206. | När en ansökan om rättshjälp ges in innebär detta, enligt artikel 147.7 i rättegångsreglerna, att tiden för att väcka talan, till vilken nämnda ansökan hänför sig, upphör att löpa till dess att det beslut genom vilket ansökan har prövats har delgetts eller, om det i detta beslut inte har utsetts någon advokat för att företräda rättshjälpssökanden, till dess att beslutet om att utse en advokat som ska företräda rättshjälpssökanden har delgetts. |
| --- | --- |

206.

När en ansökan om rättshjälp ges in innebär detta, enligt artikel 147.7 i rättegångsreglerna, att tiden för att väcka talan, till vilken nämnda ansökan hänför sig, upphör att löpa till dess att det beslut genom vilket ansökan har prövats har delgetts eller, om det i detta beslut inte har utsetts någon advokat för att företräda rättshjälpssökanden, till dess att beslutet om att utse en advokat som ska företräda rättshjälpssökanden har delgetts.

| 207. | Eftersom ingivandet av ansökan om rättshjälp får till följd att tiden för att väcka talan upphör att löpa till dess att det beslut som avses i punkt 206 ovan har delgetts, kan den återstående tiden för att ge in den ansökan varigenom talan väcks komma att bli synnerligen kort. Rättshjälpsmottagarna – företrädda av advokat i vederbörlig ordning – rekommenderas därför att vara särskilt uppmärksamma så att den föreskrivna fristen inte överskrids. |
| --- | --- |

207.

Eftersom ingivandet av ansökan om rättshjälp får till följd att tiden för att väcka talan upphör att löpa till dess att det beslut som avses i punkt 206 ovan har delgetts, kan den återstående tiden för att ge in den ansökan varigenom talan väcks komma att bli synnerligen kort. Rättshjälpsmottagarna – företrädda av advokat i vederbörlig ordning – rekommenderas därför att vara särskilt uppmärksamma så att den föreskrivna fristen inte överskrids.

VIII.   BRÅDSKANDE FÖRFARANDEN

A.   Skyndsam handläggning

A.1.   Ansökan om skyndsam handläggning

| 208. | Enligt artikel 152.1 i rättegångsreglerna ska en ansökan om skyndsam handläggning ges in genom en separat handling i samband med att ansökan varigenom talan väcks eller, alltefter omständigheterna, svaromålet ges in. Ansökan ska motiveras, och innehålla uppgift om de omständigheter som medför att målet är av särskilt brådskande karaktär och om övriga relevanta omständigheter. |
| --- | --- |

208.

Enligt artikel 152.1 i rättegångsreglerna ska en ansökan om skyndsam handläggning ges in genom en separat handling i samband med att ansökan varigenom talan väcks eller, alltefter omständigheterna, svaromålet ges in. Ansökan ska motiveras, och innehålla uppgift om de omständigheter som medför att målet är av särskilt brådskande karaktär och om övriga relevanta omständigheter.

| 209. | För att underlätta för kansliet att omedelbart påbörja handläggningen av ansökan, ska det på första sidan i denna anges att den ges in med stöd av artiklarna 151 och 152 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

209.

För att underlätta för kansliet att omedelbart påbörja handläggningen av ansökan, ska det på första sidan i denna anges att den ges in med stöd av artiklarna 151 och 152 i rättegångsreglerna.

| 210. | Antalet sidor i en ansökan varigenom talan väcks, beträffande vilken det begärs skyndsam handläggning, får i princip inte överstiga 25. En sådan ansökan ska ges in i enlighet med vad som anges i punkterna 112–121 ovan. |
| --- | --- |

210.

Antalet sidor i en ansökan varigenom talan väcks, beträffande vilken det begärs skyndsam handläggning, får i princip inte överstiga 25. En sådan ansökan ska ges in i enlighet med vad som anges i punkterna 112–121 ovan.

| 211. | Det rekommenderas att den rättegångsdeltagare som ansöker om att målet ska handläggas skyndsamt i sin ansökan preciserar vilka grunder, argument eller avsnitt i den aktuella inlagan (ansökan varigenom talan väcks eller svaromålet) som endast framställs för det fall målet inte skulle handläggas skyndsamt. Dessa upplysningar, som avses i artikel 152.2 i rättegångsreglerna, ska preciseras i ansökan, med angivande av de berörda punkternas nummer. |
| --- | --- |

211.

Det rekommenderas att den rättegångsdeltagare som ansöker om att målet ska handläggas skyndsamt i sin ansökan preciserar vilka grunder, argument eller avsnitt i den aktuella inlagan (ansökan varigenom talan väcks eller svaromålet) som endast framställs för det fall målet inte skulle handläggas skyndsamt. Dessa upplysningar, som avses i artikel 152.2 i rättegångsreglerna, ska preciseras i ansökan, med angivande av de berörda punkternas nummer.

A.2.   Förkortad version

| 212. | Det rekommenderas även att en ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt, som innehåller de upplysningar som avses i punkt 211 ovan, åtföljs av en bilaga med en förkortad version av den aktuella inlagan. |
| --- | --- |

212.

Det rekommenderas även att en ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt, som innehåller de upplysningar som avses i punkt 211 ovan, åtföljs av en bilaga med en förkortad version av den aktuella inlagan.

| 213. | När en sådan förkortad version bifogas ska den överensstämma med följande anvisningar:






  a) | Den förkortade versionen ska ha samma form som den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan, vars utelämnade avsnitt ska anges med ordet ”utelämnas” inom hakparentes. |
| --- | --- | --- |

213.

När en sådan förkortad version bifogas ska den överensstämma med följande anvisningar:

a)

Den förkortade versionen ska ha samma form som den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan, vars utelämnade avsnitt ska anges med ordet ”utelämnas” inom hakparentes.

| b) | De punkter som behålls i den förkortade versionen ska ha samma numrering som i den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan. |
| --- | --- |

b)

De punkter som behålls i den förkortade versionen ska ha samma numrering som i den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan.

| c) | Om det i den förkortade versionen inte hänvisas till samtliga bilagor till den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan, ska de bilagor som det inte hänvisas till anges med ordet ”utelämnas” inom hakparentes i den bilageförteckning som åtföljer den förkortade versionen. |
| --- | --- |

c)

Om det i den förkortade versionen inte hänvisas till samtliga bilagor till den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan, ska de bilagor som det inte hänvisas till anges med ordet ”utelämnas” inom hakparentes i den bilageförteckning som åtföljer den förkortade versionen.

| d) | De bilagor som behålls i den förkortade versionen ska ha samma numrering som i förteckningen över bilagor till den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan. |
| --- | --- |

d)

De bilagor som behålls i den förkortade versionen ska ha samma numrering som i förteckningen över bilagor till den ursprungliga versionen av den aktuella inlagan.

| e) | De bilagor som det hänvisas till i den förteckning som åtföljer den förkortade versionen ska fogas till den versionen. |
| --- | --- |

e)

De bilagor som det hänvisas till i den förteckning som åtföljer den förkortade versionen ska fogas till den versionen.

| 214. | För att den förkortade versionen av den aktuella inlagan ska kunna behandlas så snabbt som möjligt, ska den överensstämma med anvisningarna i föregående punkt. |
| --- | --- |

214.

För att den förkortade versionen av den aktuella inlagan ska kunna behandlas så snabbt som möjligt, ska den överensstämma med anvisningarna i föregående punkt.

| 215. | Om tribunalen, med stöd av artikel 151.3 i rättegångsreglerna, begär att en förkortad version av inlagan ska ges in ska, om inget annat anges, den förkortade versionen upprättas i enlighet med ovanstående anvisningar. |
| --- | --- |

215.

Om tribunalen, med stöd av artikel 151.3 i rättegångsreglerna, begär att en förkortad version av inlagan ska ges in ska, om inget annat anges, den förkortade versionen upprättas i enlighet med ovanstående anvisningar.

A.3.   Svaromål

| 216. | Om sökanden i sin ansökan inte har angett vilka grunder, argument eller avsnitt i ansökan varigenom talan väcks som endast framställs för det fall målet inte skulle handläggas skyndsamt, ska svaranden inkomma med svaromål med anledning av sistnämnda ansökan inom en månad. |
| --- | --- |

216.

Om sökanden i sin ansökan inte har angett vilka grunder, argument eller avsnitt i ansökan varigenom talan väcks som endast framställs för det fall målet inte skulle handläggas skyndsamt, ska svaranden inkomma med svaromål med anledning av sistnämnda ansökan inom en månad.

| 217. | Om sökanden i sin ansökan har angett vilka grunder, argument eller avsnitt i ansökan varigenom talan väcks som endast framställs för det fall målet inte skulle handläggas skyndsamt, ska svaranden inkomma med svaromål inom en månad och därvid bemöta de grunder och argument som har anförts i sistnämnda ansökan, mot bakgrund av de upplysningar som lämnats i ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt. |
| --- | --- |

217.

Om sökanden i sin ansökan har angett vilka grunder, argument eller avsnitt i ansökan varigenom talan väcks som endast framställs för det fall målet inte skulle handläggas skyndsamt, ska svaranden inkomma med svaromål inom en månad och därvid bemöta de grunder och argument som har anförts i sistnämnda ansökan, mot bakgrund av de upplysningar som lämnats i ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt.

| 218. | Om sökanden till sin ansökan har fogat en förkortad version av ansökan varigenom talan väcks, ska svaranden inkomma med svaromål inom en månad och därvid bemöta de grunder och argument som anges i den förkortade versionen av sistnämnda ansökan. |
| --- | --- |

218.

Om sökanden till sin ansökan har fogat en förkortad version av ansökan varigenom talan väcks, ska svaranden inkomma med svaromål inom en månad och därvid bemöta de grunder och argument som anges i den förkortade versionen av sistnämnda ansökan.

| 219. | Om tribunalen beslutar att avslå ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt innan svaranden har inkommit med svaromål, ska den frist på en månad för att inkomma med svaromål som föreskrivs i artikel 154.1 i rättegångsreglerna förlängas med ytterligare en månad. |
| --- | --- |

219.

Om tribunalen beslutar att avslå ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt innan svaranden har inkommit med svaromål, ska den frist på en månad för att inkomma med svaromål som föreskrivs i artikel 154.1 i rättegångsreglerna förlängas med ytterligare en månad.

| 220. | Om tribunalen beslutar att avslå ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt, efter det att svaranden har inkommit med svaromål inom den frist på en månad som föreskrivs i artikel 154.1 i rättegångsreglerna, ska svaranden beviljas en ny frist på en månad, räknat från delgivningen av beslutet om avslag på ansökan om skyndsam handläggning, för att komplettera sitt svaromål. |
| --- | --- |

220.

Om tribunalen beslutar att avslå ansökan om att målet ska handläggas skyndsamt, efter det att svaranden har inkommit med svaromål inom den frist på en månad som föreskrivs i artikel 154.1 i rättegångsreglerna, ska svaranden beviljas en ny frist på en månad, räknat från delgivningen av beslutet om avslag på ansökan om skyndsam handläggning, för att komplettera sitt svaromål.

A.4.   Den muntliga delen av förfarandet

| 221. | Vid skyndsam handläggning ligger fokus på den muntliga delen av förfarandet, då det skriftliga förfarandet i princip består av en enda skriftväxling, och förhandling ska hållas kort tid efter det att det skriftliga förfarandet har avslutats. Tribunalen får emellertid besluta att avgöra målet utan att inleda den muntliga delen av förfarandet, om parterna, inom en frist som ska fastställas av ordföranden, har förklarat att de avstår från muntlig förhandling och tribunalen anser att den har tillräckligt underlag för avgörandet genom handlingarna i akten. |
| --- | --- |

221.

Vid skyndsam handläggning ligger fokus på den muntliga delen av förfarandet, då det skriftliga förfarandet i princip består av en enda skriftväxling, och förhandling ska hållas kort tid efter det att det skriftliga förfarandet har avslutats. Tribunalen får emellertid besluta att avgöra målet utan att inleda den muntliga delen av förfarandet, om parterna, inom en frist som ska fastställas av ordföranden, har förklarat att de avstår från muntlig förhandling och tribunalen anser att den har tillräckligt underlag för avgörandet genom handlingarna i akten.

| 222. | När tribunalen inte har tillåtit att en interventionsinlaga ges in, får intervenienten endast yttra sig muntligen, om en muntlig förhandling hålls. |
| --- | --- |

222.

När tribunalen inte har tillåtit att en interventionsinlaga ges in, får intervenienten endast yttra sig muntligen, om en muntlig förhandling hålls.

B.   Ansökan om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder

| 223. | Ansökan om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder ska, enligt artikel 156.5 i rättegångsreglerna, göras genom separat handling. Ansökan ska vara begriplig i sig, utan att den måste läsas tillsammans med ansökan i målet rörande huvudsaken eller med bilagorna till sistnämnda ansökan. |
| --- | --- |

223.

Ansökan om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder ska, enligt artikel 156.5 i rättegångsreglerna, göras genom separat handling. Ansökan ska vara begriplig i sig, utan att den måste läsas tillsammans med ansökan i målet rörande huvudsaken eller med bilagorna till sistnämnda ansökan.

| 224. | För att underlätta för kansliet att omedelbart påbörja handläggningen av ansökan om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder, ska det på första sidan i ansökan anges att den ges in med stöd av artikel 156 i rättegångsreglerna och, i förekommande fall, att den innehåller en ansökan med stöd av artikel 157.2 i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

224.

För att underlätta för kansliet att omedelbart påbörja handläggningen av ansökan om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder, ska det på första sidan i ansökan anges att den ges in med stöd av artikel 156 i rättegångsreglerna och, i förekommande fall, att den innehåller en ansökan med stöd av artikel 157.2 i rättegångsreglerna.

| 225. | Den som ansöker om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder ska i ansökan mycket kort och koncist redogöra för saken, de grunder – avseende faktiska och rättsliga omständigheter – för talan rörande huvudsaken på vilka denna omedelbart framstår som välgrundad (fumus boni juris), samt de omständigheter som ställer krav på skyndsamhet. Sökanden ska tydligt ange vilken eller vilka åtgärder som begärs. Ansökan ska även innehålla alla tillgängliga bevis och bevisuppgifter till stöd för att de interimistiska åtgärderna ska beviljas. |
| --- | --- |

225.

Den som ansöker om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder ska i ansökan mycket kort och koncist redogöra för saken, de grunder – avseende faktiska och rättsliga omständigheter – för talan rörande huvudsaken på vilka denna omedelbart framstår som välgrundad (fumus boni juris), samt de omständigheter som ställer krav på skyndsamhet. Sökanden ska tydligt ange vilken eller vilka åtgärder som begärs. Ansökan ska även innehålla alla tillgängliga bevis och bevisuppgifter till stöd för att de interimistiska åtgärderna ska beviljas.

| 226. | En ansökan om interimistiska åtgärder är avsedd att göra det möjligt att, i ett summariskt förfarande, bedöma huruvida talan rörande huvudsaken omedelbart framstår som välgrundad. Den ska således inte återge hela ansökan i målet rörande huvudsaken. |
| --- | --- |

226.

En ansökan om interimistiska åtgärder är avsedd att göra det möjligt att, i ett summariskt förfarande, bedöma huruvida talan rörande huvudsaken omedelbart framstår som välgrundad. Den ska således inte återge hela ansökan i målet rörande huvudsaken.

| 227. | En ansökan om interimistiska åtgärder ska kunna handläggas skyndsamt. Ansökan bör därför i princip inte vara längre än 25 sidor, beroende på det aktuella rättsområdet och omständigheterna i målet. |
| --- | --- |

227.

En ansökan om interimistiska åtgärder ska kunna handläggas skyndsamt. Ansökan bör därför i princip inte vara längre än 25 sidor, beroende på det aktuella rättsområdet och omständigheterna i målet.

IX.   IKRAFTTRÄDANDE AV DESSA PRAKTISKA GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER

| 228. | Genom dessa praktiska genomförandebestämmelser upphävs och ersätts instruktionen för justitiesekreteraren av den 5 juli 2007 (EUT L 232, 4.9.2007, s. 1), ändrad den 17 maj 2010 (EUT L 170, 6.7.2010, s. 53) och den 24 januari 2012 (EUT L 68, 7.3.2012, s. 20), och de praktiska anvisningarna till parterna vid tribunalen av den 24 januari 2012 (EUT L 68, 7.3.2012, s. 23). |
| --- | --- |

228.

Genom dessa praktiska genomförandebestämmelser upphävs och ersätts instruktionen för justitiesekreteraren av den 5 juli 2007 (EUT L 232, 4.9.2007, s. 1), ändrad den 17 maj 2010 (EUT L 170, 6.7.2010, s. 53) och den 24 januari 2012 (EUT L 68, 7.3.2012, s. 20), och de praktiska anvisningarna till parterna vid tribunalen av den 24 januari 2012 (EUT L 68, 7.3.2012, s. 23).

| 229. | Dessa praktiska genomförandebestämmelser ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. De ska träda i kraft första dagen i första månaden efter deras offentliggörande.” |
| --- | --- |

229.

Dessa praktiska genomförandebestämmelser ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. De ska träda i kraft första dagen i första månaden efter deras offentliggörande.”

| 9) | Bilaga 1 ska ersättas med följande:


  ”BILAGA 1

  Villkor som, om de inte följs, kan föranleda att en ansökan eller ett överklagande inte delges (punkt 101 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

  Om de brister som anges i nedanstående punkter inte avhjälps kan detta medföra att talan ska avvisas, i enlighet med artikel 78.6, artikel 177.6 och artikel 194.5 i rättegångsreglerna. | Mål om direkt talan | Immaterialrättsliga mål |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | ingivande av den handling av vilken det framgår att advokaten är behörig att uppträda inför domstol (artikel 51.2 i rättegångsreglerna) | ingivande av den handling av vilken det framgår att advokaten är behörig att uppträda inför domstol (artikel 51.2 i rättegångsreglerna) |
| b) | ingivande av aktuellt bevis för en privaträttslig juridisk persons rättsliga existens (artikel 78.4 i rättegångsreglerna) | ingivande av aktuellt bevis för en privaträttslig juridisk persons rättsliga existens (artikel 177.4 i rättegångsreglerna) |
| c) | ingivande av fullmakt, om den företrädda rättegångsdeltagaren är en privaträttslig juridisk person (artikel 51.3 i rättegångsreglerna) | ingivande av fullmakt, om den företrädda rättegångsdeltagaren är en privaträttslig juridisk person (artikel 51.3 i rättegångsreglerna) |
| d) | ingivande av den angripna rättsakten (talan om ogiltigförklaring) eller av den handling av vilken dagen för begäran att vidta åtgärder framgår (passivitetstalan) (artikel 21 andra stycket i stadgan, artikel 78.1 i rättegångsreglerna) | ingivande av det överklagade beslutet från överklagandenämnden (artikel 177.3 i rättegångsreglerna) |
| e) | ingivande av det klagomål som avses i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna och av det beslut varigenom klagomålet har besvarats (artikel 78.2 i rättegångsreglerna) | |
| f) | ingivande av ett exemplar av det avtal som innehåller skiljedomsklausulen (artikel 78.3 i rättegångsreglerna) | |
| g) | | angivande av namnen på samtliga parter i förfarandet vid överklagandenämnden och de adresser för delgivningsändamål som dessa angett (artikel 177.2 i rättegångsreglerna) |
| h) | angivande av den dag då det klagomål som avses i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna gavs in och av den dag då det beslut varigenom klagomålet har besvarats delgavs (artikel 78.2 i rättegångsreglerna) | angivande av den dag då överklagandenämndens beslut delgavs (artikel 177.3 i rättegångsreglerna) |

9)

Bilaga 1 ska ersättas med följande:

”BILAGA 1

Villkor som, om de inte följs, kan föranleda att en ansökan eller ett överklagande inte delges (punkt 101 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

Om de brister som anges i nedanstående punkter inte avhjälps kan detta medföra att talan ska avvisas, i enlighet med artikel 78.6, artikel 177.6 och artikel 194.5 i rättegångsreglerna.

Mål om direkt talan

Immaterialrättsliga mål

a)

ingivande av den handling av vilken det framgår att advokaten är behörig att uppträda inför domstol (artikel 51.2 i rättegångsreglerna)

ingivande av den handling av vilken det framgår att advokaten är behörig att uppträda inför domstol (artikel 51.2 i rättegångsreglerna)

b)

ingivande av aktuellt bevis för en privaträttslig juridisk persons rättsliga existens (artikel 78.4 i rättegångsreglerna)

ingivande av aktuellt bevis för en privaträttslig juridisk persons rättsliga existens (artikel 177.4 i rättegångsreglerna)

c)

ingivande av fullmakt, om den företrädda rättegångsdeltagaren är en privaträttslig juridisk person (artikel 51.3 i rättegångsreglerna)

ingivande av fullmakt, om den företrädda rättegångsdeltagaren är en privaträttslig juridisk person (artikel 51.3 i rättegångsreglerna)

d)

ingivande av den angripna rättsakten (talan om ogiltigförklaring) eller av den handling av vilken dagen för begäran att vidta åtgärder framgår (passivitetstalan) (artikel 21 andra stycket i stadgan, artikel 78.1 i rättegångsreglerna)

ingivande av det överklagade beslutet från överklagandenämnden (artikel 177.3 i rättegångsreglerna)

e)

ingivande av det klagomål som avses i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna och av det beslut varigenom klagomålet har besvarats (artikel 78.2 i rättegångsreglerna)

f)

ingivande av ett exemplar av det avtal som innehåller skiljedomsklausulen (artikel 78.3 i rättegångsreglerna)

g)

angivande av namnen på samtliga parter i förfarandet vid överklagandenämnden och de adresser för delgivningsändamål som dessa angett (artikel 177.2 i rättegångsreglerna)

h)

angivande av den dag då det klagomål som avses i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna gavs in och av den dag då det beslut varigenom klagomålet har besvarats delgavs (artikel 78.2 i rättegångsreglerna)

angivande av den dag då överklagandenämndens beslut delgavs (artikel 177.3 i rättegångsreglerna)

| 10) | Bilaga 2 ska ersättas med följande:


  ”BILAGA 2

  Formkrav som, om de inte följs, kan föranleda att delgivningen skjuts upp (punkt 102 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)







  a) | angivande av sökandens/klagandens adress (artikel 21 första stycket i stadgan, artiklarna 76 a, 177.1 a och 194.1 a i rättegångsreglerna) |
| --- | --- | --- |
| b) | angivande av sökandens/klagandens företrädares adress (artiklarna 76 b, 177.1 b och 194.1 b i rättegångsreglerna) |
| c) | ingivande av ett nytt originalexemplar av ansökan/överklagandet med färre sidor (punkterna 109 och 110 i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |
| d) | ingivande av ett nytt originalexemplar av ansökan/överklagandet med samma innehåll, i vilket styckena är numrerade (punkt 81 c i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |
| e) | ingivande av ett nytt originalexemplar av ansökan/överklagandet med samma innehåll, i vilket sidorna är numrerade (punkt 81 d i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |
| f) | ingivande av en bilageförteckning innehållande obligatoriska uppgifter (artikel 72.3 i rättegångsreglerna, punkt 83 i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |
| g) | ingivande av de bilagor som nämns i ansökan/överklagandet och som inte har getts in (artikel 72.3 i rättegångsreglerna) |
| h) | ingivande av paginerade bilagor (punkt 86 d i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |
| i) | ingivande av numrerade bilagor (punkt 86 a i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |

10)

Bilaga 2 ska ersättas med följande:

”BILAGA 2

Formkrav som, om de inte följs, kan föranleda att delgivningen skjuts upp (punkt 102 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

a)

angivande av sökandens/klagandens adress (artikel 21 första stycket i stadgan, artiklarna 76 a, 177.1 a och 194.1 a i rättegångsreglerna)

b)

angivande av sökandens/klagandens företrädares adress (artiklarna 76 b, 177.1 b och 194.1 b i rättegångsreglerna)

c)

ingivande av ett nytt originalexemplar av ansökan/överklagandet med färre sidor (punkterna 109 och 110 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

d)

ingivande av ett nytt originalexemplar av ansökan/överklagandet med samma innehåll, i vilket styckena är numrerade (punkt 81 c i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

e)

ingivande av ett nytt originalexemplar av ansökan/överklagandet med samma innehåll, i vilket sidorna är numrerade (punkt 81 d i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

f)

ingivande av en bilageförteckning innehållande obligatoriska uppgifter (artikel 72.3 i rättegångsreglerna, punkt 83 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

g)

ingivande av de bilagor som nämns i ansökan/överklagandet och som inte har getts in (artikel 72.3 i rättegångsreglerna)

h)

ingivande av paginerade bilagor (punkt 86 d i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

i)

ingivande av numrerade bilagor (punkt 86 a i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

| 11) | Bilaga 3 ska ersättas med följande:


  ”BILAGA 3

  Formkrav som inte behöver vara uppfyllda för att delgivning ska kunna ske (punkt 103 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)







  a) | ingivande av en handling av vilken det framgår att eventuella ytterligare advokater är behöriga att uppträda inför domstol (artikel 51.2 i rättegångsreglerna) |
| --- | --- | --- |
| b) | i andra mål än immaterialrättsliga mål: ingivande av en sammanfattning av grunderna och huvudargumenten (punkterna 118 och 119 i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |
| c) | ingivande av en översättning till rättegångsspråket av en handling som har avfattats på ett annat språk än rättegångsspråket (artikel 46.2 i rättegångsreglerna, punkt 99 i dessa praktiska genomförandebestämmelser) |

11)

Bilaga 3 ska ersättas med följande:

”BILAGA 3

Formkrav som inte behöver vara uppfyllda för att delgivning ska kunna ske (punkt 103 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

a)

ingivande av en handling av vilken det framgår att eventuella ytterligare advokater är behöriga att uppträda inför domstol (artikel 51.2 i rättegångsreglerna)

b)

i andra mål än immaterialrättsliga mål: ingivande av en sammanfattning av grunderna och huvudargumenten (punkterna 118 och 119 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

c)

ingivande av en översättning till rättegångsspråket av en handling som har avfattats på ett annat språk än rättegångsspråket (artikel 46.2 i rättegångsreglerna, punkt 99 i dessa praktiska genomförandebestämmelser)

Artikel 2

Dessa ändringar i de praktiska genomförandebestämmelserna till tribunalens rättegångsregler ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändringarna ska träda i kraft den 1 december 2018.

Luxemburg den 17 oktober 2018.

E. COULON

Justitiesekreterare

M. JAEGER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 240, 25.9.2018, s. 68.

1

(2)  
  EUT L 240, 25.9.2018, s. 72.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2016/1192 av den 6 juli 2016 om överföring till Europeiska unionens tribunal av behörigheten att i första instans avgöra tvister mellan Europeiska unionen och dess anställda (EUT L 200, 26.7.2016, s. 137).

3

(4)  
  EUT L 152, 18.6.2015, s. 1.

4

(5)  Texten ska utformas i enlighet med vad som anges i punkt 81 b i dessa praktiska genomförandebestämmelser.

5

(6)  Texten ska utformas i enlighet med vad som anges i punkt 81 b i dessa praktiska genomförandebestämmelser.

6

---