# Den Europæiske Unions C 367/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2012.367.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 367 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang27. november 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2012.367.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 367

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang27. november 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 367/01 | Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om visse mangler i overholdelsen af kravene i STCW-konventionen i det filippinske system for uddannelse og certificering af søfarende (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 367/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6745 — SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  ) | 4 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2012/C 367/01

Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om visse mangler i overholdelsen af kravene i STCW-konventionen i det filippinske system for uddannelse og certificering af søfarende (
  1
  )

1

1

2012/C 367/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6745 — SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  )

1

4

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 367/03 | Euroens vekselkurs | 5 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2012/C 367/03

Euroens vekselkurs

5

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 367/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6755 — Bain Capital Investors/Apex Tool Group) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 367/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6766 — Migros/Tegut) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 7 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 367/06 | Offentliggørelse af en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 8 |
| 2012/C 367/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 13 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2012/C 367/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6755 — Bain Capital Investors/Apex Tool Group) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

6

2012/C 367/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6766 — Migros/Tegut) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

7

ANDET

Europa-Kommissionen

2012/C 367/06

Offentliggørelse af en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

8

2012/C 367/07

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

13

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2012/C 367/08 | Berigtigelse til fælles sortsliste over landbrugsplantearter — 3. tilføjelse til 30. samlede udgave (EUT C 102 A af 5.4.2012) | 18 |

Berigtigelser

2012/C 367/08

Berigtigelse til fælles sortsliste over landbrugsplantearter — 3. tilføjelse til 30. samlede udgave (EUT C 102 A af 5.4.2012)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/1

---

Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om visse mangler i overholdelsen af kravene i STCW-konventionen i det filippinske system for uddannelse og certificering af søfarende

(EØS-relevant tekst)

2012/C 367/01

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (1), særlig artikel 20, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) reglement I/10, Konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold (STCW-konventionen), af 1978 som ændret i 1995, kan deltagende stater ved påtegning anerkende sønæringsbeviser samt duelighedsbeviser, som en anden deltagende stat har udstedt til skibsførere og officerer på produkttankskibe eller gastankskibe, forudsat at den anerkendende part har kontrolleret, at den anerkendte part overholder kravene i konventionen. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Den Internationale Søfartsorganisations (IMO) reglement I/10, Konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold (STCW-konventionen), af 1978 som ændret i 1995, kan deltagende stater ved påtegning anerkende sønæringsbeviser samt duelighedsbeviser, som en anden deltagende stat har udstedt til skibsførere og officerer på produkttankskibe eller gastankskibe, forudsat at den anerkendende part har kontrolleret, at den anerkendte part overholder kravene i konventionen.

| (2) | I henhold til EU-lovgivningen foregår anerkendelsen af beviser udstedt af tredjelande til STCW-formål på EU-niveau. Ifølge direktiv 2008/106/EF kan medlemsstaterne kun anerkende beviser til søfarende, som er udstedt af tredjelande, hvis det pågældende tredjeland er blevet anerkendt ved en kommissionsafgørelse efter den forskriftsprocedure, der er fastsat i samme direktiv. Kommissionens afgørelse tager udgangspunkt i en vurdering af, hvorvidt uddannelses- og bevisudstedelsessystemerne i tredjelandet overholder kravene i STCW-konventionen. Denne vurdering er baseret på de oplysninger, der indsamles, og de inspektioner, som Kommissionen udfører med bistand fra Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til EU-lovgivningen foregår anerkendelsen af beviser udstedt af tredjelande til STCW-formål på EU-niveau. Ifølge direktiv 2008/106/EF kan medlemsstaterne kun anerkende beviser til søfarende, som er udstedt af tredjelande, hvis det pågældende tredjeland er blevet anerkendt ved en kommissionsafgørelse efter den forskriftsprocedure, der er fastsat i samme direktiv. Kommissionens afgørelse tager udgangspunkt i en vurdering af, hvorvidt uddannelses- og bevisudstedelsessystemerne i tredjelandet overholder kravene i STCW-konventionen. Denne vurdering er baseret på de oplysninger, der indsamles, og de inspektioner, som Kommissionen udfører med bistand fra Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA).

| (3) | Under den tidligere ordning fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/25/EF af 4. april 2001 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (2) kunne medlemsstaterne anerkende tredjelande til STCW-formål ved en simpel bilateral anerkendelse, som blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som stadig er gyldig, jf. artikel 19, stk. 5, i direktiv 2008/106/EF. Under den tidligere ordning anerkendte Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige visse typer beviser udstedt af Filippinerne (3). Disse anerkendelser kan anvendes af alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Under den tidligere ordning fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/25/EF af 4. april 2001 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (2) kunne medlemsstaterne anerkende tredjelande til STCW-formål ved en simpel bilateral anerkendelse, som blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som stadig er gyldig, jf. artikel 19, stk. 5, i direktiv 2008/106/EF. Under den tidligere ordning anerkendte Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige visse typer beviser udstedt af Filippinerne (3). Disse anerkendelser kan anvendes af alle medlemsstater.

| (4) | I henhold til artikel 21, stk. 1, i direktiv 2008/106/EF skal alle de tredjelande, der er blevet anerkendt (under den tidligere eller den nuværende ordning), vurderes mindst hver femte år, hvor det kontrolleres, om de fortsat opfylder de relevante kriterier i bilag II til direktivet (navnlig kriterier i STCW-konventionen), og om der er truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at hindre svig med beviser. Hvis disse lande ikke længere opfylder kravene i konventionen, orienterer Kommissionen øjeblikkelig medlemsstaterne med angivelse af grundene herfor, jf. artikel 20 i direktiv 2008/106/EF. Anerkendelsen kan derefter inddrages i overensstemmelse med en procedure fastsat i samme direktiv. Indtil afgørelsen om inddragelse af anerkendelsen er vedtaget af Kommissionen, kan medlemsstaterne stadig påtegne beviser, der er udstedt af det pågældende tredjeland. Når afgørelsen er truffet, kan der ikke påtegnes flere beviser, hvorimod de påtegninger, der er udstedt før datoen for afgørelsen, forbliver gyldige indtil deres udløb. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 21, stk. 1, i direktiv 2008/106/EF skal alle de tredjelande, der er blevet anerkendt (under den tidligere eller den nuværende ordning), vurderes mindst hver femte år, hvor det kontrolleres, om de fortsat opfylder de relevante kriterier i bilag II til direktivet (navnlig kriterier i STCW-konventionen), og om der er truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at hindre svig med beviser. Hvis disse lande ikke længere opfylder kravene i konventionen, orienterer Kommissionen øjeblikkelig medlemsstaterne med angivelse af grundene herfor, jf. artikel 20 i direktiv 2008/106/EF. Anerkendelsen kan derefter inddrages i overensstemmelse med en procedure fastsat i samme direktiv. Indtil afgørelsen om inddragelse af anerkendelsen er vedtaget af Kommissionen, kan medlemsstaterne stadig påtegne beviser, der er udstedt af det pågældende tredjeland. Når afgørelsen er truffet, kan der ikke påtegnes flere beviser, hvorimod de påtegninger, der er udstedt før datoen for afgørelsen, forbliver gyldige indtil deres udløb.

| (5) | På denne baggrund påbegyndte Kommissionen i 2006 en ny vurdering af Filippinernes uddannelses- og bevisudstedelsessystem ved en inspektion udført af EMSA i marts samme år. Under den første inspektion blev der konstateret flere mangler, som atter blev kontrolleret ved to yderligere inspektioner i henholdsvis april 2010 og marts 2012. Særligt blev der ved inspektionen i 2010 konstateret nogle væsentlige mangler, men dog også betydelige fremskridt i forhold til inspektionen i 2006. De væsentligste tilbageværende mangler var: at lovgivningen ikke levede op til alle standarderne i konventionen om krav til sønæringsbeviser, navnlig hvad angår officerers mulighed for at tiltræde funktioner på ledelsesniveau uden at have fulgt en særlig uddannelse, som det kræves i konventionen; en utilstrækkelig uddannelse om bord, særlig af kadetter, som tilbringer deres tid til søs som lønnede menige; et mangelfuldt kvalitetsstyringssystem, der ikke omfatter alle de administrationsgrene, der er ansvarlige for de aktiviteter i forbindelse med STCW, som i henhold til konventionen skal være omfattet af et kvalitetsstyringssystem; en mangel på procedurer til at implementere kvalitetsstyringssystemet; de kompetente administrationers mangel på eller ringe overvågning af uddannelsen, hvilket også bekræftes ved de væsentlige mangler, der er konstateret på skolerne; manglende eller mangelfuldt udstyr eller udstyr, som ikke anvendes korrekt, på skolerne (såsom simulatorer til skibsførere); og en uddannelsespraksis på skolerne, som ofte på ganske alvorlig vis ikke overholder de fastsatte krav. |
| --- | --- |

(5)

På denne baggrund påbegyndte Kommissionen i 2006 en ny vurdering af Filippinernes uddannelses- og bevisudstedelsessystem ved en inspektion udført af EMSA i marts samme år. Under den første inspektion blev der konstateret flere mangler, som atter blev kontrolleret ved to yderligere inspektioner i henholdsvis april 2010 og marts 2012. Særligt blev der ved inspektionen i 2010 konstateret nogle væsentlige mangler, men dog også betydelige fremskridt i forhold til inspektionen i 2006. De væsentligste tilbageværende mangler var: at lovgivningen ikke levede op til alle standarderne i konventionen om krav til sønæringsbeviser, navnlig hvad angår officerers mulighed for at tiltræde funktioner på ledelsesniveau uden at have fulgt en særlig uddannelse, som det kræves i konventionen; en utilstrækkelig uddannelse om bord, særlig af kadetter, som tilbringer deres tid til søs som lønnede menige; et mangelfuldt kvalitetsstyringssystem, der ikke omfatter alle de administrationsgrene, der er ansvarlige for de aktiviteter i forbindelse med STCW, som i henhold til konventionen skal være omfattet af et kvalitetsstyringssystem; en mangel på procedurer til at implementere kvalitetsstyringssystemet; de kompetente administrationers mangel på eller ringe overvågning af uddannelsen, hvilket også bekræftes ved de væsentlige mangler, der er konstateret på skolerne; manglende eller mangelfuldt udstyr eller udstyr, som ikke anvendes korrekt, på skolerne (såsom simulatorer til skibsførere); og en uddannelsespraksis på skolerne, som ofte på ganske alvorlig vis ikke overholder de fastsatte krav.

| (6) | Kommissionen har med bistand fra EMSA af flere omgange gjort de filippinske myndigheder opmærksom på de nævnte mangler, og vurderingen og de deraf følgende henstillinger om at træffe særlige afhjælpende forholdsregler blev sendt til samme myndigheder ved brev den 27. februar 2009, den 4. februar 2010, den 6. maj 2011 og den 26. december 2011. Kommissionen anmodede især ved sit brev af 6. maj 2011 de filippinske myndigheder om at fremsende omfattende dokumentation for, at de konstaterede mangler var blevet eller var ved at blive korrigeret. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har med bistand fra EMSA af flere omgange gjort de filippinske myndigheder opmærksom på de nævnte mangler, og vurderingen og de deraf følgende henstillinger om at træffe særlige afhjælpende forholdsregler blev sendt til samme myndigheder ved brev den 27. februar 2009, den 4. februar 2010, den 6. maj 2011 og den 26. december 2011. Kommissionen anmodede især ved sit brev af 6. maj 2011 de filippinske myndigheder om at fremsende omfattende dokumentation for, at de konstaterede mangler var blevet eller var ved at blive korrigeret.

| (7) | De filippinske myndigheder har ved breve af 10. maj 2009, 13. juli 2010, 19. august 2011 og 25. januar 2012 givet oplysninger om og dokumentation for de korrigerende foranstaltninger, de har truffet for at rette op på de nævnte mangler. Navnlig var deres brev af 19. august 2011 ledsaget af omfattende dokumentation for disse afhjælpende foranstaltninger, særlig med hensyn til mangler i lovgivningen og manglende udstyr. |
| --- | --- |

(7)

De filippinske myndigheder har ved breve af 10. maj 2009, 13. juli 2010, 19. august 2011 og 25. januar 2012 givet oplysninger om og dokumentation for de korrigerende foranstaltninger, de har truffet for at rette op på de nævnte mangler. Navnlig var deres brev af 19. august 2011 ledsaget af omfattende dokumentation for disse afhjælpende foranstaltninger, særlig med hensyn til mangler i lovgivningen og manglende udstyr.

| (8) | De filippinske myndigheder syntes, ud fra foranstaltningerne beskrevet i deres brev af 19. august 2011 og den vedlagte underbyggende dokumentation, at have rettet op på manglerne: vedrørende lovgivningen, særlig i forbindelse med kravet om udstedelse af beviser til funktioner på ledelsesniveau; vedrørende uddannelse om bord til kadetter, der tilbringer deres tid til søs som lønnede menige; vedrørende manglerne i forbindelse med kvalitetssikringssystemet; og vedrørende manglerne i forbindelse med overvågning af skolerne. Den dokumentation, som de filippinske myndigheder fremsendte, omfattede også dokumentation for indkøb af udstyr eller for, at der var truffet andre foranstaltninger (f.eks. indgåelse af lejekontrakter) for at give skolerne de manglende simulatorer. Alle ovennævnte afhjælpende foranstaltninger skal kontrolleres på stedet. |
| --- | --- |

(8)

De filippinske myndigheder syntes, ud fra foranstaltningerne beskrevet i deres brev af 19. august 2011 og den vedlagte underbyggende dokumentation, at have rettet op på manglerne: vedrørende lovgivningen, særlig i forbindelse med kravet om udstedelse af beviser til funktioner på ledelsesniveau; vedrørende uddannelse om bord til kadetter, der tilbringer deres tid til søs som lønnede menige; vedrørende manglerne i forbindelse med kvalitetssikringssystemet; og vedrørende manglerne i forbindelse med overvågning af skolerne. Den dokumentation, som de filippinske myndigheder fremsendte, omfattede også dokumentation for indkøb af udstyr eller for, at der var truffet andre foranstaltninger (f.eks. indgåelse af lejekontrakter) for at give skolerne de manglende simulatorer. Alle ovennævnte afhjælpende foranstaltninger skal kontrolleres på stedet.

| (9) | I marts 2012 udførte EMSA derfor en ny inspektion af Filippinerne, især for at kontrollere gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger vedrørende administrationen som angivet i den dokumentation, som blev indgivet til Kommissionen i august 2011. Søfartsskolerne blev ikke undersøgt af EMSA i den forbindelse. Dokumentationen for søfartsskolerne, som Filippinerne indgav i 2011, vil blive kontrolleret ved en senere inspektion, som efter planen finder sted i begyndelsen af 2013. Eftersom både manglerne og de afhjælpende foranstaltninger ikke blot omhandlede tilstedeværelsen af udstyr, men også at skolerne, der er spredt ud over landet, ikke anvender det korrekt, og eftersom det kræver et vist stykke tid at lære at bruge dette udstyr, anså Kommissionen det for mere passende at udskyde inspektionen heraf til et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(9)

I marts 2012 udførte EMSA derfor en ny inspektion af Filippinerne, især for at kontrollere gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger vedrørende administrationen som angivet i den dokumentation, som blev indgivet til Kommissionen i august 2011. Søfartsskolerne blev ikke undersøgt af EMSA i den forbindelse. Dokumentationen for søfartsskolerne, som Filippinerne indgav i 2011, vil blive kontrolleret ved en senere inspektion, som efter planen finder sted i begyndelsen af 2013. Eftersom både manglerne og de afhjælpende foranstaltninger ikke blot omhandlede tilstedeværelsen af udstyr, men også at skolerne, der er spredt ud over landet, ikke anvender det korrekt, og eftersom det kræver et vist stykke tid at lære at bruge dette udstyr, anså Kommissionen det for mere passende at udskyde inspektionen heraf til et senere tidspunkt.

| (10) | På baggrund af den modtagne dokumentation og de inspektioner, der er udført af EMSA, kan der drages visse konklusioner vedrørende Filippinernes overholdelse af kravene i STCW-konventionen. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af den modtagne dokumentation og de inspektioner, der er udført af EMSA, kan der drages visse konklusioner vedrørende Filippinernes overholdelse af kravene i STCW-konventionen.

| (11) | De seneste foranstaltninger, som den filippinske regering har truffet, har ført landets lovgivning på linje med kravene i STCW-konventionen vedrørende sønæringsbeviser og det kvalitetsstyringssystem, som skal anvendes i administrationen. Det lader dog til, at den administrative praksis endnu ikke er i overensstemmelse med den nye lovgivning. Derfor findes der stadig mangler på administrationsniveauet, som beskrives nedenfor. |
| --- | --- |

(11)

De seneste foranstaltninger, som den filippinske regering har truffet, har ført landets lovgivning på linje med kravene i STCW-konventionen vedrørende sønæringsbeviser og det kvalitetsstyringssystem, som skal anvendes i administrationen. Det lader dog til, at den administrative praksis endnu ikke er i overensstemmelse med den nye lovgivning. Derfor findes der stadig mangler på administrationsniveauet, som beskrives nedenfor.

| (12) | I reglement I/6 i bilaget til STCW-konventionen fastsættes det, at uddannelsen og bedømmelsen af søfarende skal overvåges for at sikre, at programmerne, metoderne og indlæringsmidlerne garanterer, at de søfarende opnår det foreskrevne kvalifikationsniveau. Inspektionen i marts 2012 viste dog, at overvågningen af skolerne i Filippinerne ikke sikrer, at programmerne, metoderne og indlæringsmidlerne lever op til standarden, eftersom det lader til, at overvågningen blot gennemføres ved at føre en simpel tjekliste over udstyr, mens selve anvendelsen af udstyret og metodevalget i uddannelsen ikke kontrolleres tilstrækkeligt. Denne mangel på effektiv og uafhængig kontrol af og retshåndhævelse på skolerne blev ligeledes konstateret under de tidligere EMSA-inspektioner og afspejles i de mangler, der blev konstateret på skolerne vedrørende programmer, metoder og indlæringsmidler samt manglen på selve udstyret. Desuden peger EMSA-inspektionerne samt analysen af den indgivne dokumentation på, at der stadig er mulighed for interessekonflikter på Filippinerne i forbindelse med bedømmelsen af kvalifikationerne hos ansøgere til STCW-beviser. I december 2011 blev der vedtaget en ny bedømmelsesprocedure, men det kan endnu ikke garanteres, at ansøgerne til et bevis bedømmes af personer, der ikke har en interesse i, at deres bedømmelse får et positivt udfald. |
| --- | --- |

(12)

I reglement I/6 i bilaget til STCW-konventionen fastsættes det, at uddannelsen og bedømmelsen af søfarende skal overvåges for at sikre, at programmerne, metoderne og indlæringsmidlerne garanterer, at de søfarende opnår det foreskrevne kvalifikationsniveau. Inspektionen i marts 2012 viste dog, at overvågningen af skolerne i Filippinerne ikke sikrer, at programmerne, metoderne og indlæringsmidlerne lever op til standarden, eftersom det lader til, at overvågningen blot gennemføres ved at føre en simpel tjekliste over udstyr, mens selve anvendelsen af udstyret og metodevalget i uddannelsen ikke kontrolleres tilstrækkeligt. Denne mangel på effektiv og uafhængig kontrol af og retshåndhævelse på skolerne blev ligeledes konstateret under de tidligere EMSA-inspektioner og afspejles i de mangler, der blev konstateret på skolerne vedrørende programmer, metoder og indlæringsmidler samt manglen på selve udstyret. Desuden peger EMSA-inspektionerne samt analysen af den indgivne dokumentation på, at der stadig er mulighed for interessekonflikter på Filippinerne i forbindelse med bedømmelsen af kvalifikationerne hos ansøgere til STCW-beviser. I december 2011 blev der vedtaget en ny bedømmelsesprocedure, men det kan endnu ikke garanteres, at ansøgerne til et bevis bedømmes af personer, der ikke har en interesse i, at deres bedømmelse får et positivt udfald.

| (13) | De forskellige inspektioner har også vist, at graden af overholdelse kan variere meget fra den ene skole til den anden. Nogle skoler er velkendte inden for den europæiske søfartssektor, og i visse tilfælde er de under dens kontrol. Som tidligere nævnt vil EMSA udføre en ny inspektion af skolerne i 2013. |
| --- | --- |

(13)

De forskellige inspektioner har også vist, at graden af overholdelse kan variere meget fra den ene skole til den anden. Nogle skoler er velkendte inden for den europæiske søfartssektor, og i visse tilfælde er de under dens kontrol. Som tidligere nævnt vil EMSA udføre en ny inspektion af skolerne i 2013.

| (14) | Der kan i Filippinerne konstateres en tydelig tendens i retning af fuld overensstemmelse med kravene i STCW-konventionen. Landet har dog endnu ikke nået denne grad af overensstemmelse. Hvis denne tendens skulle begynde at falde, og hvis landet ikke skulle nå fuld overensstemmelse med kravene i STCW-konventionen inden for en passende periode — også taget i betragtning af den tid, der allerede er gået siden den første inspektion — bør muligheden for at inddrage EU's anerkendelse af Filippinerne, hvad angår landets uddannelses- og bevisudstedelsessystem, overvejes fuldt ud. |
| --- | --- |

(14)

Der kan i Filippinerne konstateres en tydelig tendens i retning af fuld overensstemmelse med kravene i STCW-konventionen. Landet har dog endnu ikke nået denne grad af overensstemmelse. Hvis denne tendens skulle begynde at falde, og hvis landet ikke skulle nå fuld overensstemmelse med kravene i STCW-konventionen inden for en passende periode — også taget i betragtning af den tid, der allerede er gået siden den første inspektion — bør muligheden for at inddrage EU's anerkendelse af Filippinerne, hvad angår landets uddannelses- og bevisudstedelsessystem, overvejes fuldt ud.

| (15) | Eftersom direktiv 2008/106/EF kun omhandler anerkendelsen eller inddragelse af anerkendelsen af nationale søfartsskoler, og eftersom visse individuelle skoler i Filippinerne er kontrolleret af rederier i EU, bør medlemsstaterne overveje at integrere disse skoler i deres nationale uddannelsessystemer. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom direktiv 2008/106/EF kun omhandler anerkendelsen eller inddragelse af anerkendelsen af nationale søfartsskoler, og eftersom visse individuelle skoler i Filippinerne er kontrolleret af rederier i EU, bør medlemsstaterne overveje at integrere disse skoler i deres nationale uddannelsessystemer.

| (16) | Da det lader til, at én af de største hindringer for Filippinernes korrekte overholdelse af STCW-kravene er manglen på teknisk kvalificeret personale til at overvåge skolerne, særligt på lokalt eller regionalt niveau, kan medlemsstaterne eventuelt bistå landets myndigheder med at udvikle de nødvendige kvalifikationer på området — |
| --- | --- |

(16)

Da det lader til, at én af de største hindringer for Filippinernes korrekte overholdelse af STCW-kravene er manglen på teknisk kvalificeret personale til at overvåge skolerne, særligt på lokalt eller regionalt niveau, kan medlemsstaterne eventuelt bistå landets myndigheder med at udvikle de nødvendige kvalifikationer på området —

VEDTAGET DENNE MEDDELELSE:

| 1. | Kommissionen henleder medlemsstaternes opmærksomhed på de mangler, der er fremlagt i betragtning 11, 12 og 13. Den opfordrer de medlemsstater, der yder Filippinerne teknisk bistand, til at rette deres indsats mod disse forhold. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen henleder medlemsstaternes opmærksomhed på de mangler, der er fremlagt i betragtning 11, 12 og 13. Den opfordrer de medlemsstater, der yder Filippinerne teknisk bistand, til at rette deres indsats mod disse forhold.

| 2. | Kommissionen er af den holdning, at Filippinernes uddannelses- og bevisudstedelsessystem ikke på dette stadie fuldt opfylder kravene i STCW-konventionen. Administrationen overvåger især ikke i passende grad Filippinernes søfartsskoler, og STCW-kravene til programmer, metoder og indlæringsmidler håndhæves ikke tilstrækkeligt. Ligeledes mener Kommissionen, at man endnu ikke har sikret uafhængigheden af de personer, der bedømmer ansøgere til sønæringsbeviser. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen er af den holdning, at Filippinernes uddannelses- og bevisudstedelsessystem ikke på dette stadie fuldt opfylder kravene i STCW-konventionen. Administrationen overvåger især ikke i passende grad Filippinernes søfartsskoler, og STCW-kravene til programmer, metoder og indlæringsmidler håndhæves ikke tilstrækkeligt. Ligeledes mener Kommissionen, at man endnu ikke har sikret uafhængigheden af de personer, der bedømmer ansøgere til sønæringsbeviser.

| 3. | Kommissionen anerkender den store indsats, som den filippinske regering har gjort i 2011 og 2012. Den anerkender også, at disse tiltag har ført til betydelige fremskridt i lovgrundlaget for tildeling af sønæringsbeviser og i tilrettelæggelsen af administrationen med henblik på at overholde kravene i STCW-konventionen. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen anerkender den store indsats, som den filippinske regering har gjort i 2011 og 2012. Den anerkender også, at disse tiltag har ført til betydelige fremskridt i lovgrundlaget for tildeling af sønæringsbeviser og i tilrettelæggelsen af administrationen med henblik på at overholde kravene i STCW-konventionen.

| 4. | Kommissionen agter at anmode EMSA om at udføre endnu en inspektion i Filippinerne i 2013 med henblik på at kontrollere, at søfartsskolerne har det udstyr til rådighed, som angiveligt er blevet indkøbt i henhold til den dokumentation, der blev fremsendt i august 2011, og at dette udstyr anvendes i henhold til kravene i STCW-konventionen. Overordnet set skal denne inspektion sigte mod at kontrollere, hvorvidt den uddannelsespraksis, der anvendes på skolerne, er på linje med kravene i STCW-konventionen. Inspektionen i 2013 skal også sætte fokus på administrationen for at sikre, at der er blevet rettet op på de mangler med hensyn til overvågningen, der blev konstateret i 2012, og at kvalitetssikringssystemet er blevet implementeret. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen agter at anmode EMSA om at udføre endnu en inspektion i Filippinerne i 2013 med henblik på at kontrollere, at søfartsskolerne har det udstyr til rådighed, som angiveligt er blevet indkøbt i henhold til den dokumentation, der blev fremsendt i august 2011, og at dette udstyr anvendes i henhold til kravene i STCW-konventionen. Overordnet set skal denne inspektion sigte mod at kontrollere, hvorvidt den uddannelsespraksis, der anvendes på skolerne, er på linje med kravene i STCW-konventionen. Inspektionen i 2013 skal også sætte fokus på administrationen for at sikre, at der er blevet rettet op på de mangler med hensyn til overvågningen, der blev konstateret i 2012, og at kvalitetssikringssystemet er blevet implementeret.

| 5. | Denne meddelelse er rettet til medlemsstaterne og vil blive forelagt Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe. |
| --- | --- |

5.

Denne meddelelse er rettet til medlemsstaterne og vil blive forelagt Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2012.

På Kommissionens vegne

Siim KALLAS

Næstformand

---

(1)  EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  EUT L 136 af 18.5.2001, s. 17.

2

(3)  EFT C 155 af 29.6.2002, s. 11; EUT C 268 af 7.11.2003, s. 7; EUT C 85 af 7.4.2005, s. 8.

3

---

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/4

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6745 — SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding)

(EØS-relevant tekst)

2012/C 367/02

Den 19. november 2012 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6745. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6745. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/5

---

Euroens vekselkurs (1)

26. november 2012

2012/C 367/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2964 |
| JPY | japanske yen | 106,47 |
| DKK | danske kroner | 7,4580 |
| GBP | pund sterling | 0,80995 |
| SEK | svenske kroner | 8,5763 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2046 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,3370 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,293 |
| HUF | ungarske forint | 281,83 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6963 |
| PLN | polske zloty | 4,1032 |
| RON | rumænske leu | 4,5276 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3270 |
| AUD | australske dollar | 1,2416 |
| CAD | canadiske dollar | 1,2884 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,0472 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5770 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5851 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 408,22 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,5072 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0707 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5625 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 472,66 |
| MYR | malaysiske ringgit | 3,9605 |
| PHP | filippinske pesos | 53,146 |
| RUB | russiske rubler | 40,2110 |
| THB | thailandske bath | 39,774 |
| BRL | brasilianske real | 2,6932 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,8255 |
| INR | indiske rupee | 72,1120 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2964

JPY

japanske yen

106,47

DKK

danske kroner

7,4580

GBP

pund sterling

0,80995

SEK

svenske kroner

8,5763

CHF

schweiziske franc

1,2046

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,3370

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,293

HUF

ungarske forint

281,83

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6963

PLN

polske zloty

4,1032

RON

rumænske leu

4,5276

TRY

tyrkiske lira

2,3270

AUD

australske dollar

1,2416

CAD

canadiske dollar

1,2884

HKD

hongkongske dollar

10,0472

NZD

newzealandske dollar

1,5770

SGD

singaporeanske dollar

1,5851

KRW

sydkoreanske won

1 408,22

ZAR

sydafrikanske rand

11,5072

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0707

HRK

kroatiske kuna

7,5625

IDR

indonesiske rupiah

12 472,66

MYR

malaysiske ringgit

3,9605

PHP

filippinske pesos

53,146

RUB

russiske rubler

40,2110

THB

thailandske bath

39,774

BRL

brasilianske real

2,6932

MXN

mexicanske pesos

16,8255

INR

indiske rupee

72,1120

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/6

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6755 — Bain Capital Investors/Apex Tool Group)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2012/C 367/04

| 1. | Den 19. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bain Capital Investors LLC, (»Bain« — USA) gennem opkøb af medlemsinteresser erhverver kontrol over hele Apex Tool Group LLC (»Apex« — USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 19. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bain Capital Investors LLC, (»Bain« — USA) gennem opkøb af medlemsinteresser erhverver kontrol over hele Apex Tool Group LLC (»Apex« — USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Bain: investering i private equity |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Bain: investering i private equity

| — | Apex: fremstilling og levering af håndværktøj og motordrevet værktøj, kædeprodukter, svejseprodukter og specialprodukter til industriel, erhvervs- og gør-det-selv-brug. |
| --- | --- |

—

Apex: fremstilling og levering af håndværktøj og motordrevet værktøj, kædeprodukter, svejseprodukter og specialprodukter til industriel, erhvervs- og gør-det-selv-brug.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6755 — Bain Capital Investors/Apex Tool Group sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6755 — Bain Capital Investors/Apex Tool Group sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/7

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6766 — Migros/Tegut)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2012/C 367/05

| 1. | Den 19. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Genossenschaft Migros Zürich (»Genossenschaft Migros Zürich« — Schweiz), som tilhører Migros-koncernen, gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. — Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Tyskland), Gutberlet GmbH (Tyskland), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Tyskland) og TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Tyskland) (tilsammen »Tegut retail« — Tyskland), der tilhører Tegut...-koncernen, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 19. november 2012 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Genossenschaft Migros Zürich (»Genossenschaft Migros Zürich« — Schweiz), som tilhører Migros-koncernen, gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. — Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Tyskland), Gutberlet GmbH (Tyskland), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Tyskland) og TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Tyskland) (tilsammen »Tegut retail« — Tyskland), der tilhører Tegut...-koncernen, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Genossenschaft Migros Zürich: detailfødevareforhandler i Schweiz. Endvidere er Migros-koncernen aktiv inden for produktion af fødevarer (food og nearfood), engrossalg, detailsalg (food, nearfood og nonfood), gastronomi, medier, turisme og finansielle tjenesteydelser |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Genossenschaft Migros Zürich: detailfødevareforhandler i Schweiz. Endvidere er Migros-koncernen aktiv inden for produktion af fødevarer (food og nearfood), engrossalg, detailsalg (food, nearfood og nonfood), gastronomi, medier, turisme og finansielle tjenesteydelser

| — | Tegut retail: fødevareforhandler i Tyskland. |
| --- | --- |

—

Tegut retail: fødevareforhandler i Tyskland.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6766 — Migros/Tegut sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6766 — Migros/Tegut sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/8

---

Offentliggørelse af en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 367/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»STROMBERGER PFLAUME«

EF-Nr.: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Stromberger Pflaume«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.6: | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet |
| --- | --- |

Kategori 1.6:

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Betegnelsen Stromberger Pflaume må udelukkende anvendes om frugter, der er dyrket i det geografiske område og stammer fra det almindelige sveskeblommetræ. Den almindelige sveskeblomme er en meget gammel, halvsen sveskeblommesort (lat. Prunus domestica subsp. domestica – tysk: Zwetschge, Zwetsche eller Quetsche, østrigsk: Zwetschke). Den almindelige sveskeblomme er en blommeunderart. Blommen hører til Rosenfamilien (Rosaceae) og er en stenfrugt. Den almindelige sveskeblomme er ikke så rund som blommen, den har tydeligt spidse ender, en farve der nærmer sig det mørkeblå, en mere udpræget søm, og den løsner sig lettere fra stenen.

Frugternes fulde modenhed opnås fra slutningen af august til midten af september. På det tidspunkt er frugtens farve jævn. Sammenlignet med andre sveskeblommer er den almindelige sveskeblomme en mellemstor, aflang oval frugt. Størrelsen er mindst 24 mm i diameter. Stenens hus er fladt ovalt med en mellembrun farve. Frugtkødet har en fin og fast struktur og en jævn gullig til orange farve. I moden tilstand løsnes det let fra stenen. En enkelt frugt vejer op til 30 g. Forholdet mellem frugtkødets masse og stenens masse er mindst 3:1. Friske, fuldmodne frugter har et samlet sukkerindhold på mindst 6 %.

Stromberger Pflaume er kendetegnet ved en mild aromatisk smag, en ligevægt mellem syrlige og sødlige smagstoner, lavt vandindhold, og at den ikke har tendens til at danne bitterstoffer.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle etaper af produktionen lige fra udplantningen af stiklingen (det to til tre år gamle træ) og beskæringen i vækstfasen til høsten af frugterne samt sorteringen og pakningen af frugterne i transport- eller salgsbeholdere skal finde sted i det geografiske område. Stromberger Pflaume dyrkes hovedsageligt med højstammede træer.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

—

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Bydistriktet Stromberg i kommunen Oelde samt en 500 meter bred zone rundt om bydistriktet. Via denne 500 m brede zone omfatter området små dele af kommunerne Wadersloh (Kreis Warendorf), Langenberg (Kreis Gütersloh) og Rheda-Wiedenbrück (Kreis Gütersloh).

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

De faktorer, der har størst indflydelse på blommernes kvalitet og aroma, er det lokale klima, som er præget af den høje beliggenhed, den regnfulde vækstperiode, terrænets relief, herunder især hældningen, og jordens kvalitet kombineret med hydrologien, herunder særligt grundvandsspejlet. Derudover har dyrkningen af almindelige sveskeblommer en meget lang tradition i produktionsområdet, som har skabt grundlaget for særlige færdigheder i forbindelse med dyrkningen.

a)   Jordens beskaffenhed

Produktionsområdet er særligt velegnet til dyrkning af blommer. Det hører til det nordtyske lavland. Det ligger i Münsterländer Bucht (da: den westfalske lavlandsbugt), et lavlandsområde med enkelte højtliggende områder, der ligger mellem Teutoburgerskoven og den nordlige udkant af Rheinisches Schiefergebirge. I dette lavlandsområde ligger Beckumer Berge. Stromberger Pflaumes dyrkningsområde befinder sig i et af den østlige dels højtliggende områder mellem 90 og 151 m over havets overflade.

Jordlagene i Beckumer Berge og i produktionsområdet går mellem 1,50 og 2,00 m ned og hviler i overvejende grad på ler og mergelsten. Derunder findes der nogle steder massiv stenmasse i form af skiferlag fra Jura, der gennemtrænges af kraftige grundvandsårer, som er udsat for tryk visse steder. Det giver synligt vand på jordoverfladen enkelte steder med bestemte underlagsformationer. Derover ligger der et lag af fin lerjord og mergel med en tykkelse på 3 til 5 dm, som igen er dækket af et lag af 2 til 5 dm grov, kraftig til tung lerjord, der til dels indeholder fint ler og kalk. Det øverste lag på 2 til 3 dm består af let sandet til kraftig lermuld. Denne dybe og tunge jordbund holder meget længe på fugtigheden, også i tørre år.

b)   Klimaet

Det westfalske lavland ligger i et område præget af kystklima med kølige somre og milde vintre. Klimaet påvirkes i høj grad af Nordsøen og de nærliggende Mittelgebirge (Teutoburger Wald, Eggegebirge og Sauerland). Vindretningen er hovedsageligt vest/nordvest og bringer tilstrækkelig fugtig og varm luft med sig. Den gennemsnitlige nedbørsmængde er 767 mm (1976 = 561 mm, 1998 = 998 mm). Det westfalske lavland åbner sig ud mod Atlanterhavet, og den gennemsnitlige månedstemperatur set over en længere årrække (1961-1990) er 1,5 °C over frysepunktet i januar, som er den koldeste måned, og en gennemsnitligt temperatur på 18 °C i juli, som er den varmeste måned.

I dyrkningsområdet Stromberg ligger luftens årlige middeltemperatur på omkring 10 °C, og det er en halv grad under gennemsnittet i det westfalske lavland, hvilket skyldes Beckumer Berges høje beliggenhed.

c)   De menneskelige faktorer

I Stromberg har der været tradition for dyrkning af blommer siden 1790. I et landbrugshistorisk perspektiv kan udviklingen forklares ved, at det bakkede landskab var ideelt til udnyttelse som græsarealer og til dyrkning af blommetræer, da det var forbundet med betydelige vanskeligheder at dyrke jorden på skråningerne. Tidligere stod blommetræerne på enge med frugttræer og i hegn, i dag findes de hovedsageligt i plantager.

5.2.   Produktets egenart:

a)   Hovedkendetegn

Stromberger Pflaume er med en minimumsdiameter på 24 mm lidt mindre end mange andre almindelige sveskeblommer.

Den er saftig uden at blive vandet og har en frisk sød smag og en mild fin syrlighed. Det gør den ideel til at blive indtaget som frisk frugt. Den har et højt sukkerindhold, og kødet slipper let stenen, hvilket gør Stromberger Pflaume ideel til videreforarbejdning ved kogning, bagning, tørring eller til fremstilling af brændevin. Stromberger Pflaumes faste konsistens gør, at den har gode bageegenskaber. Den afgiver ikke væske, skindet bliver ikke sejt, og den danner heller ikke bitterstoffer ved opvarmning. Da vandindholdet er lavere end i andre almindelige sveskeblommer, er tørringstiden væsentligt kortere. Aromaen skyldes ikke kun et højt indhold af opløseligt tørstof, men også et højt indhold af opløselige tørstoffer i forhold til syreindholdet. Den er godt gennemfarvet.

b)   Produkter nyder særlig anseelse

Stromberger Pflaume er kendt langt ud over Strombergs grænser pga. af sin aromatiske smag og de gode forarbejdningsegenskaber. Ifølge en artikel fra »Die Glocke« den 4. oktober 1940 blev der i gode høstår solgt helt op til 2 500 ton blommer i Ruhrområdet og Münsterland. I forbindelse med disse tal bør man huske, at byområdet Stromberg i dag kun har lige knapt 4 600 indbyggere og et areal på ca. 23,75 km2. 2000 var et rigtig godt år, hvor der blev høstet 1 500 ton.

Som følge af den store interesse for Stromberger Pflaume blev der i 2004 afholdt det første Stromberger Pflaumenmarkt. Dette blommemarked er blevet en populær årlig begivenhed i Stromberg og tiltrækker gennemsnitligt 15 000 besøgende. På det første Stromberger Pflaumenmarkt blev der i 2004 for første gang valgt en tysk blommedronning. Produktets historie vidner om produktets særlige anseelse og bekræfter dets særlige egenskaber:

Ludwig Niedeck grundlagde traditionen for blommedyrkning i Stromberg omkring 1790 (150 år før 1940: Johan Koberg, »Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit« (Stromberg-sveskeblommen gennem tiden), i Die Glocke, 4. oktober 1940). Der er en lang række indicier, der understøtter, at han gennem sit virke som købmand skulle have indført blommetræer fra Sydfrankrig. I Elisabeth Reckmans artikel »Damals, als die Dörröfen rauchten« (Dengang, der var røg i tørreovnene) (i Heimatblätter der Glocke, 17. oktober 1972) kan man læse følgende:

»På skråningen langs med en vej fra Bettmanns gård til den femte vejkrydsstation skal der have stået nogle træer, som blev anslået til at være omkring 200 år gamle. De spirende kimplanter fandt hurtigt anvendelse i haver og ved veje og stier. Nyplantningerne udviklede sig til en særlig træbestand (...)«.

Artiklen »Stromberger gründen einen Pflaumenverein« (Blommeforening stiftet i Stromberg) fra Westfälische Nachrichten i 1949 fortæller historien om de to strombergere Franz Stanlein og Heinrich Hungerkötter. Skæbnen ville, at de endte i Warendorf 25 km væk. Hvert år fra omkring slutningen af det 19. århundrede til ind i trediverne i det 20. århundrede kørte de med hestevogn til deres hjemstavn Stromberg og hentede der Stromberger Pflaumen til sig selv og mange andre fra Warendorf. I 1931 grundlagde de endda en forening med dette formål kaldet »Verein der Pflaumenbrüder« (Blommebrødrenes forening).

Allerede i 1818 hørte der 30 000 blommetræer til landsbyen Stromberg med dens 1 341 indbyggere (se artiklen »Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten« (En tradition for lilla frugt blomstrer) i »Die Glocke«, 28. august 1992). I 1940 var Stromberg den kommune i Tyskland, der havde forholdsmæssigt flest frugttræer (»Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit«, Die Glocke, 4. oktober 1940).

Et andet belæg for produktets anseelse er, at et brænderi i det beskyttede område fremstiller brændevinen »Stromberger Pflaumenbrand« og en blommelikør af Stromberger Pflaume, hvilket brænderiet også fremhæver i sin markedsføring.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Stromberger Pflaumes kvalitet og egenskaber, herunder også dens anseelse, skyldes hovedsageligt områdets geografiske forhold og naturlige og menneskelige faktorers påvirkning. Stromberger Pflaume er Strombergs »vartegn«, som det fremgår af artiklen »Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten« i Die Glocke fra 28. august 1992. Frugtens særlige smag og gode gennemfarvning beror på jordens beskaffenhed og klimaet.

a)   Geologiens indflydelse

Den bakkede landskabsform og den dybe lermuld giver på flere måder gunstige forhold for blommedyrkningen. Træerne står fast og har dybe rødder i en kraftig jord, som med sit høje indhold af kalk og næringsstoffer og en neutral pH-værdi giver træerne en langsom, men konstant forsyning af vand, som der findes rigeligt af i jorden. Derved får de også letoptagelige primære mineraler. Dette er med til at øge aromaen og smagskvaliteten i Stromberger Pflaume.

Ovennævnte faktorer påvirker også den lokale jordtemperatur, varmeledningsevne og varmekapacitet. Jorden opvarmes og nedkøles langsommere end andre steder og udligner derved temperaturudsving. Det har en positiv indvirkning på mikroklimaet.

På trods af relativt høje nedbørsmængder bevirker hydrologien og hældningen i terrænet, som adskiller produktionsområdet fra de hovedsageligt flade naboområder i Westfalen, at træerne ikke kommer til at stå i vand, hvilket ellers kunne føre til, at de går ud. Jordens relativt begrænsede vandgennemtrængelighed og den generelle hældning i terrænet gør, at vandet ledes hurtigt væk (træerne kommer ikke til at stå i vand), hvilket giver et optimalt vandindhold i frugterne og dermed også bidrager til koncentrationen af den særlige aroma.

Både i fugtige og tørre år sørger den dybe og tunge jord med sin evne til at lagre fugtigheden for en jævn forsyning med vand til blommetræets rødder. Det bevirker, at Stromberger Pflaume på den ene side ikke oplagrer vand og derfor har en fast konsistens og på den anden side forbliver saftig på trods af meget tørt vejr.

b)   Klimaets indvirkning

Den relativt høje nedbørsmængde pr. år frigør vigtige mineraler fra jorden til blommetræerne. Mineralerne er med til at sikre en saftig frugt.

Det milde klima, som især kendetegner vinterhalvåret, gør, at træet vokser godt og springer ud tidligt på foråret. Da sommeren på grund af den høje beliggenhed ikke er specielt varm, er modningstiden temmelig lang sammenlignet med andre frugtavlsområder i Westfalen, Sydtyskland eller Sydeuropa. I den lange modningstid er skiftet mellem sollys og den forholdsvis kraftige natlige afkøling, som skyldes den høje beliggenhed, med til at fremme dannelsen af frugtsukker og fin frugtaroma. Derved får Stromberger Pflaume sin typiske, særegne og særligt aromatiske smag. Forskellen mellem nat- og dagtemperaturerne, som grundet den høje beliggenhed er mere udtalt end i andre dyrkningsområder og de umiddelbare naboområder, bevirker, at Stromberger Pflaume er bedre gennemfarvet end almindelige sveskeblommer i andre dyrkningsområder.

c)   De menneskelige faktorer og Stromberger Pflaumes egenskaber og anseelse

For at præsentere den lange tradition for dyrkning af blommer for offentligheden har Stromberg i en årrække holdt et blommemarked, hvis succes vidner om Stromberger Pflaumes gode kvalitet.

Landbrugerne har haft en særlig betydning for dyrkningen af Stromberger Pflaume med deres enkle, men effektive nyskabelser inden for dyrknings- og høstmetoder. Det har resulteret i en blommedyrkning, der er optimalt tilpasset til området. Disse nyskabelser udgør ikke blot en vellykket middelvej mellem nye krav til dyrkningen og traditionen og den lokale kultur, de har også medført en reducering af driftsomkostningerne ved hjælp af f.eks. dyrkning i plantager, brugen af tekniske hjælpemidler ved beskæring af træer eller brugen af moderne høstteknik. Det har vist sig at være en særlig udfordring at gøre brug af moderne maskiner til blommedyrkningen på de svært tilgængelige skråninger. Det vil kræve etablering af terrasser på skråningerne og ombyggede maskiner.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

Markenblatt nr. 11 af 19. marts 2010, del 7a-aa, s. 4243

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/13

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 367/07

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»CHUFA DE VALENCIA«

EF-Nr.: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Varebeskrivelse |
| — | ☒ | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — |  | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — |  | Mærkning |
| — |  | Krav i de nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (anfør nærmere). |

—



Produktets betegnelse

—

☒

Varebeskrivelse

—

☒

Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—



Produktionsmetode

—



Tilknytning

—



Mærkning

—



Krav i de nationale bestemmelser

—



Andet (anfør nærmere).

2.   Type ændring(er):

| — | ☒ | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af varespecifikationen, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

☒

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af varespecifikationen, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

3.1.   Beskrivelse:

| — | Mindstekravene til rodknoldene ophæves for friske jordmandler.
  Begrundelse: Jordknoldene er meget uensartede med hensyn til størrelse og vægt. Den friske jordmandel sælges aldrig direkte til forbrugeren og er ikke forsynet med et stempel med oprindelsesbetegnelsen. Det er udvælgelsesproceduren for den tørrede jordmandel, der sikrer en minimumsstørrelse. |
| --- | --- |

—

Mindstekravene til rodknoldene ophæves for friske jordmandler.

Begrundelse: Jordknoldene er meget uensartede med hensyn til størrelse og vægt. Den friske jordmandel sælges aldrig direkte til forbrugeren og er ikke forsynet med et stempel med oprindelsesbetegnelsen. Det er udvælgelsesproceduren for den tørrede jordmandel, der sikrer en minimumsstørrelse.

| — | Sammensætningen af tørstof ændres således: sukkerindhold: 11 % og derover, fedtindhold 25 % eller derover, proteinindhold: 6,5 % eller derover, stivelsesindhold: 25 % eller derover, indhold af grove fibre: 5 % eller derover.
  Begrundelse: at forbedre kvaliteten af Chufa de Valencia og bringe værdiintervallerne i overensstemmelse med de bedste tilgængelige oplysninger.
  Stivelse: Der er truffet beslutning om at bevare den nedre grænse, men at fjerne den øvre grænse, da et indhold på over 40 % ikke har nogen negativ indflydelse på knoldens kvalitet eller på kvaliteten af mandelmælken.
  Sukker: Den nedre grænse, der er anført i den tidligere forordning, opretholdes, og den øvre grænse fjernes, da et indhold over 17,5 % ikke har nogen negativ indflydelse på knoldens kvalitet eller på kvaliteten af de produkter, i hvilke mandlen bruges som råvare.
  Fedtstoffer: Jo højere fedtindholdet i mandlen er, desto højere er udbyttet af mandlen og kvaliteten heraf. Derfor er det blevet besluttet at fjerne den øvre grænse og opretholde den nedre grænse.
  Proteiner: Der er truffet beslutning om at fjerne den øvre grænse, men opretholde den nedre grænse, da et indhold over den fastsatte øvre grænse ikke forringer knoldens kvalitet, men tværtimod forbedrer den.
  Fibre: Jordmandlen har et højt fiberindhold. Der skal tages hensyn til dette ved beskrivelsen af de kendetegn, som den beskyttede jordmandel skal have. |
| --- | --- |

—

Sammensætningen af tørstof ændres således: sukkerindhold: 11 % og derover, fedtindhold 25 % eller derover, proteinindhold: 6,5 % eller derover, stivelsesindhold: 25 % eller derover, indhold af grove fibre: 5 % eller derover.

Begrundelse: at forbedre kvaliteten af Chufa de Valencia og bringe værdiintervallerne i overensstemmelse med de bedste tilgængelige oplysninger.

Stivelse: Der er truffet beslutning om at bevare den nedre grænse, men at fjerne den øvre grænse, da et indhold på over 40 % ikke har nogen negativ indflydelse på knoldens kvalitet eller på kvaliteten af mandelmælken.

Sukker: Den nedre grænse, der er anført i den tidligere forordning, opretholdes, og den øvre grænse fjernes, da et indhold over 17,5 % ikke har nogen negativ indflydelse på knoldens kvalitet eller på kvaliteten af de produkter, i hvilke mandlen bruges som råvare.

Fedtstoffer: Jo højere fedtindholdet i mandlen er, desto højere er udbyttet af mandlen og kvaliteten heraf. Derfor er det blevet besluttet at fjerne den øvre grænse og opretholde den nedre grænse.

Proteiner: Der er truffet beslutning om at fjerne den øvre grænse, men opretholde den nedre grænse, da et indhold over den fastsatte øvre grænse ikke forringer knoldens kvalitet, men tværtimod forbedrer den.

Fibre: Jordmandlen har et højt fiberindhold. Der skal tages hensyn til dette ved beskrivelsen af de kendetegn, som den beskyttede jordmandel skal have.

| — | De beskyttede jordmandeltyper er: frisk jordmandel, tørret jordmandel og udvalgt tørret jordmandel. Betegnelserne »Chufa seca cosechero« og »Chufa seca granza« ophæves. |
| --- | --- |

—

De beskyttede jordmandeltyper er: frisk jordmandel, tørret jordmandel og udvalgt tørret jordmandel. Betegnelserne »Chufa seca cosechero« og »Chufa seca granza« ophæves.

| — | Begrundelse: De ophævede betegnelser er fuldstændigt forældede og er indeholdt i betegnelsen »udvalgt tørret jordmandel«. |
| --- | --- |

—

Begrundelse: De ophævede betegnelser er fuldstændigt forældede og er indeholdt i betegnelsen »udvalgt tørret jordmandel«.

| — | Vandindholdet i den tørrede jordmandel ligger mellem 6,5 og 12 % (den nedre grænse reduceres fra 7,5 til 6,5 %). |
| --- | --- |

—

Vandindholdet i den tørrede jordmandel ligger mellem 6,5 og 12 % (den nedre grænse reduceres fra 7,5 til 6,5 %).

| — | Begrundelse: Jordmandlens kvalitet ændres ikke, og dens holdbarhed forbedres, fordi der er mindre risiko for svampeangreb. |
| --- | --- |

—

Begrundelse: Jordmandlens kvalitet ændres ikke, og dens holdbarhed forbedres, fordi der er mindre risiko for svampeangreb.

| — | Ved sorteringen er minimumsstørrelsen for den udvalgte tørrede jordmandel 3 mm. |
| --- | --- |

—

Ved sorteringen er minimumsstørrelsen for den udvalgte tørrede jordmandel 3 mm.

| — | Begrundelse: Målingerne af knoldenes størrelse viser, at jordmandlen kan sælges, når den har en størrelse på 3 mm og gennemgår den handelsmæssige sortering, og at dens kemiske egenskaber er nøjagtigt de samme som for større jordmandler. |
| --- | --- |

—

Begrundelse: Målingerne af knoldenes størrelse viser, at jordmandlen kan sælges, når den har en størrelse på 3 mm og gennemgår den handelsmæssige sortering, og at dens kemiske egenskaber er nøjagtigt de samme som for større jordmandler.

3.2.   Geografisk område:

| — | Det foreslås, at produktionsområdet udvides, så det omfatter kommunerne Massalfassar, Museros og Emperador.
  Begrundelse: Disse tre kommuner har den samme tilknytning til dyrkningen af jordmandler som de 16 andre kommuner, der allerede er omfattet; de fremherskende klima-og jordbundsforhold her og deres viden om og tradition for dyrkning af denne afgrøde er de samme. |
| --- | --- |

—

Det foreslås, at produktionsområdet udvides, så det omfatter kommunerne Massalfassar, Museros og Emperador.

Begrundelse: Disse tre kommuner har den samme tilknytning til dyrkningen af jordmandler som de 16 andre kommuner, der allerede er omfattet; de fremherskende klima-og jordbundsforhold her og deres viden om og tradition for dyrkning af denne afgrøde er de samme.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»CHUFA DE VALENCIA«

EF-Nr.: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Chufa de Valencia«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.8. | Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.8.

Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Navn: Chufa de Valencia

Beskrivelse: Rodknold af sorten »Cyperus esculentus L. var. sativus Boeck.« af forskellig form og størrelse; frugten har en tynd skal og en korkagtig konsistens; jordmandlen har et højt fedt- og sukkerindhold.

Chufa de Valencia er den jordmandel, der høstes, vaskes og tørres (vandindhold på mellem 6,5 og 12 %) og udvælges (størrelse over 3 mm).

De udvalgte jordmandler skal have et typisk udseende, være sunde, hele, rene og fri for forandringer, der vil kunne påvirke indtagelsen og opbevaringen af dem negativt.

Den kemiske sammensætning af tørstofprocenten i Chufa de Valencia beskyttet af oprindelsesbetegnelsen er:

| — | Sukker: 11 % eller derover. |
| --- | --- |

—

Sukker: 11 % eller derover.

| — | Fedtstoffer: 25 % eller derover. |
| --- | --- |

—

Fedtstoffer: 25 % eller derover.

| — | Proteiner: 6,5 % eller derover. |
| --- | --- |

—

Proteiner: 6,5 % eller derover.

| — | Stivelse: 25 % eller derover. |
| --- | --- |

—

Stivelse: 25 % eller derover.

| — | Grove fibre: 5 % eller derover. |
| --- | --- |

—

Grove fibre: 5 % eller derover.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Etaper af produktionen af jordmandler, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

| — | Plantning, der finder sted fra marts til juni, og høst, der begynder i slutningen af oktober. |
| --- | --- |

—

Plantning, der finder sted fra marts til juni, og høst, der begynder i slutningen af oktober.

| — | Vask og tørring af jordmandlen, der strækker sig over en periode på tre måneder. De særlige klimatiske forhold i området og de specialiserede landmænds knowhow spiller en afgørende rolle i en god håndværksmæssig tørringsproces og i, at der opnås rodknolde, som har den ønskede sammensætning til slut. |
| --- | --- |

—

Vask og tørring af jordmandlen, der strækker sig over en periode på tre måneder. De særlige klimatiske forhold i området og de specialiserede landmænds knowhow spiller en afgørende rolle i en god håndværksmæssig tørringsproces og i, at der opnås rodknolde, som har den ønskede sammensætning til slut.

| — | Rensning af jordmandlen. I denne etape gennemgår de tørrede jordmandler en ny rengøringsproces for at fjerne de rodknolde, der er beskadigede. Takket være producenternes langvarige erfaring er alle de jordmandler, der ikke lever op til kravene, fuldstændig fjernet efter denne rensningsproces. |
| --- | --- |

—

Rensning af jordmandlen. I denne etape gennemgår de tørrede jordmandler en ny rengøringsproces for at fjerne de rodknolde, der er beskadigede. Takket være producenternes langvarige erfaring er alle de jordmandler, der ikke lever op til kravene, fuldstændig fjernet efter denne rensningsproces.

| — | Udvælgelse og klassificering. I løbet af disse faser udvælges de tørre og rene jordmandler for at fjerne rester og jordmandler, der er beskadiget af parasitter eller andet, og de klassificeres eventuelt efter størrelse. Der er tale om de sidste faser, inden det i punkt 3.2 beskrevne slutprodukt opnås. Producenternes kendskab til jordmandlen samt de teknikker, der er indført, og de midler, de råder over, gør det muligt for dem at foretage en tilfredsstillende udvælgelse og klassificering af jordmandlerne og således opnå slutproduktet. |
| --- | --- |

—

Udvælgelse og klassificering. I løbet af disse faser udvælges de tørre og rene jordmandler for at fjerne rester og jordmandler, der er beskadiget af parasitter eller andet, og de klassificeres eventuelt efter størrelse. Der er tale om de sidste faser, inden det i punkt 3.2 beskrevne slutprodukt opnås. Producenternes kendskab til jordmandlen samt de teknikker, der er indført, og de midler, de råder over, gør det muligt for dem at foretage en tilfredsstillende udvælgelse og klassificering af jordmandlerne og således opnå slutproduktet.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

—

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet for jordmandler med beskyttet oprindelsesbetegnelse finder man i den nordlige del af la huerta de Valencia, og det omfatter følgende kommuner: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepós i Mirambell, Burjassot, Emperador, Foios, Godella, Massalfassar, Meliana, Moncada, Museros, Paterna, Rocafort, Tavernes Blanques, Valencia og Vinalesa.

Det er et sletteområde, der er typisk for kystområderne omkring Middelhavet. Takket være beliggenheden tæt på havet nyder det godt af et middelhavsklima med en relativt høj luftfugtighed og små temperaturudsving i løbet af dagen.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Naturbestemte faktorer

| — | Terrænforhold: fladt, typisk for kystaflejringer omkring Middelhavet. |
| --- | --- |

—

Terrænforhold: fladt, typisk for kystaflejringer omkring Middelhavet.

| — | Jordbund: løse sandjorder, som er godt drænede og nivellerede.
  Lette jorde, løse, med fint sand og fri for ukrudt. |
| --- | --- |

—

Jordbund: løse sandjorder, som er godt drænede og nivellerede.

Lette jorde, løse, med fint sand og fri for ukrudt.

| — | Klima: Middelhavsklima med en høj relativ luftfugtighed og små temperaturudsving i løbet af dagen på grund af beliggenheden tæt ved havet, der fungerer som en varmedæmper.
  Den høje relative luftfugtighed fremmer dyrkningen på grund af den ringe nedbør i dette område. |
| --- | --- |

—

Klima: Middelhavsklima med en høj relativ luftfugtighed og små temperaturudsving i løbet af dagen på grund af beliggenheden tæt ved havet, der fungerer som en varmedæmper.

Den høje relative luftfugtighed fremmer dyrkningen på grund af den ringe nedbør i dette område.

| — | Hydrologi: område med ringe nedbør (400 mm/år). Produktionsområdet overrisles af et net af kanaler, der har deres udspring i Turia, og som anvendes i sommerperioden. |
| --- | --- |

—

Hydrologi: område med ringe nedbør (400 mm/år). Produktionsområdet overrisles af et net af kanaler, der har deres udspring i Turia, og som anvendes i sommerperioden.

Menneskelige faktorer

Jordmandlerne indførtes i Spanien af araberne i det 8. århundrede på grund af deres udsøgte smag; ved presning heraf kunne der bl.a. fremstilles en forfriskende drik. Under indflydelse fra den islamiske kultur udbredes dyrkningen heraf i det 13. århundrede i Middelhavsområdet i den nuværende selvstyrende region Valencia. A. J. Cavanilles omtaler i 1975 eksistensen af 15 ha med jordmandler i Alboraia og beskriver dyrkning og spisning heraf. Der er af kendere af området offentliggjort et stort antal publikationer, hvori man omtaler jordmandler, deres egenskaber, mikrobiologiske aspekter samt den drik, der kan fremstilles heraf ved presning.

Dyrkningen af jordmandler er en tradition i dette geografiske område og har en stor socioøkonomisk betydning, for den er den vigtigste indtægtskilde for over 500 landmænd, som har et indgående teknisk kendskab til dyrkningen, og deres knowhow er en afgørende faktor i jordbehandlingen, plantningen, dyrkningspraksis, høst og tørring, så der opnås et slutprodukt af fremragende kvalitet.

5.2.   Produktets egenart:

Blandt de kemiske parametre, der er bestemmende for jordmandlens kvalitet, er fedt-og proteinindholdet blandt de vigtigste faktorer, der adskiller kvaliteten af jordmandlen fra Valencia fra jordmandler fra andre regioner, som har lavere procentsatser for disse to parametre end jordmandler fra Valencia. Desuden er skallen på jordmandler fra Valencia tyndere end skallen på jordmandler fra andre regioner. Jordmandlen fra Valencia har derfor en mere sød og intens smag, en tyndere skal og en større og mere ensartet størrelse.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Klimatologien i området har afgørende indflydelse på spiringen, udviklingen og produktionen af jordmandler og skaber sammen med jordbundsforholdene, som hovedsagelig er resultatet af tilførsel af havsand i årenes løb, et ideelt miljø for denne udvikling, rodknoldens størrelse og dens kvalitet: en sødere og mere intens smag, en tyndere skal og en større og mere ensartet størrelse.

Dyrkningen af denne afgrøde kræver høje gennemsnitstemperaturer mellem 13 og 25 °C og fravær af frost i dyrkningsmånederne for, at rodknolden kan spire og udvikle sig. Desuden fremmer den høje relative luftfugtighed dyrkningen, eftersom nedbøren i dette område er ringe. Alle disse betingelser er som allerede anført i punkt 5.1 til stede i det geografiske område for BOB.

Den menneskelige faktor spiller ligeledes ind på produktets kvalitet, navnlig den knowhow, som de specialiserede landmænd i produktionsområdet, der dyrker denne afgrøde, har opbygget. Navnlig indførelsen af vekseldrift mellem dyrkning af jordmandlen og dyrkning af grønsager fra Middelhavsområdet og en effektiv kontrol af ukrudt i de afgørende etaper af dyrkningen er vigtige for, at der kan opnås en jordmandel af en passende kvalitet.

De etaper, der følger efter høsten, og nærmere bestemt den omhyggelige og langsomme håndværksmæssige tørring, der ændrer den kemiske sammensætning af jordmandlernes knolde, giver Chufa de Valencia de enestående egenskaber, der er kendetegnende for den.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.agricultura.gva.es/pc_chufadevalencia

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

Berigtigelser

| 27.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 367/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 367/18

---

Berigtigelse til fælles sortsliste over landbrugsplantearter — 3. tilføjelse til 30. samlede udgave

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 102 A af 5. april 2012
  )

2012/C 367/08

Side 8 (art 17 Festuca rubra L.):

I stedet for:

| »Sámur | (del.)« |
| --- | --- |

»Sámur

(del.)«

læses:

| »Sámur | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Sámur

f: 30.6.2014«.

Side 9 (art 20.2 Lolium multiflorum Lam.):

Lolium multiflorum

I stedet for:

| »Ajax | (del.)« |
| --- | --- |

»Ajax

(del.)«

læses:

| »Ajax | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Ajax

f: 30.6.2014«.

I stedet for:

| »Tonic | (del.)« |
| --- | --- |

»Tonic

(del.)«

læses:

| »Tonic | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Tonic

f: 30.6.2014«.

Side 10 (art 25 Phleum pratense L.):

Phleum pratense

I stedet for:

| »Bodin | (del.)« |
| --- | --- |

»Bodin

(del.)«

læses:

| »Bodin | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Bodin

f: 30.6.2014«.

Side 11 (art 42 Pisum sativum L. (partim)):

Pisum sativum

I stedet for:

| »Rif | (del.)« |
| --- | --- |

»Rif

(del.)«

læses:

| »Rif | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Rif

f: 30.6.2014«.

Side 14 (art 59 Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs):

Brassica rapa

I stedet for:

| »Civasto-R | (del.)« |
| --- | --- |

»Civasto-R

(del.)«

læses:

| »Civasto R | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Civasto R

f: 30.6.2014«.

I stedet for:

| »Vollenda | (del.)« |
| --- | --- |

»Vollenda

(del.)«

læses:

| »Vollenda | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Vollenda

f: 30.6.2014«.

Side 15 (art 61 Brassica napus L. (partim)):

Brassica napus

I stedet for:

| »Sigma | (del.)« |
| --- | --- |

»Sigma

(del.)«

læses:

| »Sigma | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Sigma

f: 30.6.2014«.

Side 19 (art 73 Avena sativa L. (including A. byzantina K. Koch.):

Avena sativa

A. byzantina

I stedet for:

| »Peniarth | (del.)« |
| --- | --- |

»Peniarth

(del.)«

læses:

| »Peniarth | f: 30.6.2014«. |
| --- | --- |

»Peniarth

f: 30.6.2014«.

Side 20 (art 75.1 Hordeum vulgare L.):

Hordeum vulgare

I stedet for:

| »Skegla | (del.)« |
| --- | --- |

»Skegla

(del.)«

læses:

| »Skegla | f: 30.6.2013«. |
| --- | --- |

»Skegla

f: 30.6.2013«.

---