# Euroopan unionin L 269/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 269 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta26. lokakuuta 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 269

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta26. lokakuuta 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 139 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää hätäjarrutehostimien (BAS) osalta [2018/1591] | 1 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 140 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää elektronisten ajonvakautusjärjestelmien (ESC) osalta [2018/1592] | 17 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 141 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää rengaspaineen seurantajärjestelmien osalta [2018/1593] | 36 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 139 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää hätäjarrutehostimien (BAS) osalta [2018/1591]

1

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 140 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää elektronisten ajonvakautusjärjestelmien (ESC) osalta [2018/1592]

17

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 141 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää rengaspaineen seurantajärjestelmien osalta [2018/1593]

36

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 26.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/1

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 139 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää hätäjarrutehostimien (BAS) osalta [2018/1591]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 1 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 29. joulukuuta 2018

SISÄLLYSLUETTELO

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toiminnalliset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Yleiset testausvaatimukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sen arviointi, onko kyseessä luokan A hätäjarrutehostin |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sen arviointi, onko kyseessä luokan B hätäjarrutehostin |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ajoneuvotyypin tai hätäjarrutehostimen muuttaminen ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

11.

| 12. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Arvojen FABS ja aABS määrittäminen |
| --- | --- |

3

ABS

ABS

| 4 | Hätäjarrutehostimen tietojenkäsittely |
| --- | --- |

4

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M1 ja N1
   (1) ajoneuvojen hyväksyntään niiden hätäjarrutehostimien osalta.

1

1

1

1.2   Tätä sääntöä ei sovelleta

| 1.2.1 | ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h |
| --- | --- |

1.2.1

ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h

| 1.2.2 | vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.2.2

vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää hätäjarrutehostimen osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää hätäjarrutehostimen osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.2.1 | valmistajan kauppanimi tai merkki |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.2.1

valmistajan kauppanimi tai merkki

| 2.2.2 | ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi hätäjarrutehostimen suorituskykyyn (esim. jarrujärjestelmän rakenne) |
| --- | --- |

2.2.2

ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi hätäjarrutehostimen suorituskykyyn (esim. jarrujärjestelmän rakenne)

| 2.2.3 | hätäjarrutehostimen rakenne. |
| --- | --- |

2.2.3

hätäjarrutehostimen rakenne.

| 2.3 | ’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama suurin sallittu massa). |
| --- | --- |

2.3

’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama suurin sallittu massa).

| 2.4 | ’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken. |
| --- | --- |

2.4

’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken.

| 2.5 | ’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan akselin pyörän tai pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa. |
| --- | --- |

2.5

’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan akselin pyörän tai pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa.

| 2.6 | ’Hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmän toiminnetta, joka päättelee hätäjarrutustilanteen kuljettajan jarrupainallusten perusteella ja joka tällaisissa olosuhteissa






  a) | auttaa kuljettajaa saavuttamaan enimmäisjarrutussuhteen tai |
| --- | --- | --- |

2.6

’Hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmän toiminnetta, joka päättelee hätäjarrutustilanteen kuljettajan jarrupainallusten perusteella ja joka tällaisissa olosuhteissa

a)

auttaa kuljettajaa saavuttamaan enimmäisjarrutussuhteen tai

| b) | aiheuttaa lukkiutumattoman jarrujärjestelmän täyden toiminnan. |
| --- | --- |

b)

aiheuttaa lukkiutumattoman jarrujärjestelmän täyden toiminnan.

| 2.6.1 | ’Luokan A hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (2) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman voiman perusteella. |
| --- | --- |

2.6.1

’Luokan A hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (2) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman voiman perusteella.

2

| 2.6.2 | ’Luokan B hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (2) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman nopeuden perusteella. |
| --- | --- |

2.6.2

’Luokan B hätäjarrutehostimella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee hätäjarrutustilanteen pääasiassa (2) kuljettajan jarrupolkimeen kohdistaman nopeuden perusteella.

2

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi hätäjarrutehostimen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

3.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta. Ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava. |
| --- | --- |

3.2.1

kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta. Ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava.

| 3.2.2 | luettelo hätäjarrutehostimen muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen |
| --- | --- |

3.2.2

luettelo hätäjarrutehostimen muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen

| 3.2.3 | kaavio kootusta hätäjarrutehostimesta ja tiedot sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa |
| --- | --- |

3.2.3

kaavio kootusta hätäjarrutehostimesta ja tiedot sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa

| 3.2.4 | yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti. |
| --- | --- |

3.2.4

yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti.

3.3   Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi esitettävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä.

4.2   Kaikille hyväksytyille ajoneuvotyypeille annetaan hyväksyntänumero, jonka kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa hätäjarrutehostimen osalta samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

4.3   Tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella ja esittämällä yhteenveto kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettujen asiakirjojen sisältämistä tiedoista. Hakijan hyväksyntää varten toimittamien piirrosten on oltava enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) taikka tähän kokoon taitetut ja mittakaavaltaan sopivat.

4.4   Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä

3

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

4.5   Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön mukaisesti myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.

4.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   YLEISET VAATIMUKSET

5.1   Hätäjarrutehostimella varustettujen ajoneuvojen on täytettävä tämän säännön kohdassa 6 esitetyt toiminnalliset vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen on osoitettava näyttämällä toteen, että tämän säännön kohdan 8 tai 9 vaatimukset täyttyvät tämän säännön kohdassa 7 asetettujen testausvaatimusten puitteissa. Tämän liitteen vaatimusten lisäksi ajoneuvojen on oltava varustettu ABS-järjestelmällä säännössä nro 13-H asetettujen teknisten vaatimusten mukaisesti.

5.2   Hätäjarrutehostin on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta täyttää tavanomaisessa käytössä tämän säännön vaatimukset.

5.3   Hätäjarrutehostin on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita.

5.4   Magneetti- tai sähkökentät eivät saa haitallisesti vaikuttaa hätäjarrutehostimen tehoon. Tämä on osoitettava näyttämällä toteen, että järjestelmät täyttävät säännön nro 10 tekniset vaatimukset säännön siirtymämääräysten mukaisesti siten, että

| a) | ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03 ja |
| --- | --- |

a)

ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03 ja

| b) | ajoneuvoihin, joissa on ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvoihin, joissa on ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04.

5.5   Hätäjarrutehostimen turvallisuusnäkökohtien arviointi on sisällytettävä jarrujärjestelmän yleiseen turvallisuusarviointiin, joka tehdään säännössä nro 13-H olevien kompleksisiin elektronisiin ajoneuvonhallintajärjestelmiin liittyvien vaatimusten mukaisesti. Vaatimuksen täyttyminen voidaan osoittaa esittämällä säännön nro 13-H mukainen todistus, joka sisältää hyväksyttäväksi toimitetun hätäjarrutehostimen.

5.6   Elektronisten hätäjarrutehostimien teknistä määräaikaistarkastusta koskevat vaatimukset

5.6.1   Teknisessä määräaikaistarkastuksessa on voitava varmistaa oikea toimintatila tarkastamalla varoitukset visuaalisesti, kun virta kytketään päälle.

5.6.2   Tyyppihyväksynnän yhteydessä on esiteltävä luottamuksellisena pidettävä menettely, jolla varoitussignaalien toiminta suojataan yksinkertaiselta luvattomalta muuttamiselta. Suojavaatimus täyttyy myös silloin, kun asianmukaisen toimintatilan tarkastamiseen on käytössä varamenettely.

6.   TOIMINNALLISET VAATIMUKSET

6.1   Luokan A hätäjarrutehostimien yleiset tehovaatimukset

Kun on havaittu hätätilanne suhteellisen suuren poljinvoiman perusteella, ABS-järjestelmän täyteen toimintaan vaadittavan lisäpoljinvoiman on oltava pienempi kuin ilman hätäjarrutehostinta vaadittava poljinvoima.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, kun tämän säännön kohtien 8.1–8.3 vaatimukset täyttyvät.

6.2   Luokan B hätäjarrutehostimien yleiset tehovaatimukset

Kun on havaittu hätätilanne vähintään jarrupolkimen hyvin nopean painalluksen perusteella, hätäjarrutehostimen on lisättävä jarrupainetta ja tuotettava suurin mahdollinen jarrutusteho tai saatava aikaan ABS-järjestelmän täysi toiminta.

Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, kun tämän säännön kohtien 9.1–9.3 vaatimukset täyttyvät.

7.   YLEISET TESTAUSVAATIMUKSET

7.1   Muuttujat

Tässä säännössä kuvattuja testejä suoritettaessa mitataan seuraavien muuttujien arvot:

| 7.1.1 | jarrupoljinvoima Fp |
| --- | --- |

7.1.1

jarrupoljinvoima Fp

p

| 7.1.2 | ajoneuvon nopeus vx |
| --- | --- |

7.1.2

ajoneuvon nopeus vx

x

| 7.1.3 | ajoneuvon hidastuvuus ax |
| --- | --- |

7.1.3

ajoneuvon hidastuvuus ax

x

| 7.1.4 | jarrujen lämpötila Td |
| --- | --- |

7.1.4

jarrujen lämpötila Td

d

| 7.1.5 | jarrupaine P soveltuvissa tapauksissa |
| --- | --- |

7.1.5

jarrupaine P soveltuvissa tapauksissa

| 7.1.6 | jarrupolkimen nopeus vp mitattuna poljinlaatan keskeltä tai sellaisesta poljinmekanismin kohdasta, jossa siirtymä on verrannollinen siirtymään poljinlaatan keskeltä mitattuna, jolloin mittaus on helppo kalibroida. |
| --- | --- |

7.1.6

jarrupolkimen nopeus vp mitattuna poljinlaatan keskeltä tai sellaisesta poljinmekanismin kohdasta, jossa siirtymä on verrannollinen siirtymään poljinlaatan keskeltä mitattuna, jolloin mittaus on helppo kalibroida.

p

7.2   Mittausvälineet

7.2.1   Kohdassa 7.1 lueteltujen muuttujien arvot mitataan asianmukaisilla antureilla. Niiden tarkkuus, toiminta-alueet, suodatintekniikat, tietojenkäsittely ja muut vaatimukset kuvaillaan standardissa ISO 15037–1: 2006.

7.2.2   Poljinvoiman ja jarrulevyjen lämpötilojen mittaustarkkuuksien on oltava seuraavat:

| Muuttuva arvo | Anturien tyypillinen toiminta-alue | Suositellut mittausvirheiden enimmäisarvot |
| --- | --- | --- |
| Poljinvoima | 0–2 000 N | ± 10 N |
| Jarrujen lämpötila | 0–1 000 °C | ± 5 °C |
| Jarrupaine (*1) | 0–20 MPa (*1) | ± 100 kPa (*1) |

Muuttuva arvo

Anturien tyypillinen toiminta-alue

Suositellut mittausvirheiden enimmäisarvot

Poljinvoima

0–2 000 N

± 10 N

Jarrujen lämpötila

0–1 000 °C

± 5 °C

Jarrupaine (*1)

*1

0–20 MPa (*1)

*1

± 100 kPa (*1)

*1

7.2.3   Hätäjarrutehostimen testausmenetelmien analoginen ja digitaalinen tietojenkäsittely kuvaillaan tämän säännön liitteessä 4. Tiedonkeruuseen vaaditaan vähintään 500 Hz:n näytteenottotaajuus.

7.2.4   Myös muiden kuin kohdassa 7.2.3 tarkoitettujen mittausmenetelmien käyttö voidaan sallia, mikäli ne tuottavat vähintään vastaavan tarkkuuden.

7.3   Testausolosuhteet

7.3.1   Testattavan ajoneuvon kuormitustila: Ajoneuvon on oltava kuormittamaton. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta.

7.3.2   Jarrutustestit on suoritettava kuivalla pinnalla, jossa on hyvä pito.

7.4   Testausmenetelmä

7.4.1   Tämän osan kohdissa 8 ja 9 kuvaillut testit suoritetaan testinopeudesta 100 ± 2 km/h. Ajoneuvoa on ajettava testinopeudella suorassa linjassa.

7.4.2   Ajoneuvon kuumimman akselin käyttöjarrujen keskimääräisen lämpötilan on ennen jarrun käyttämistä oltava 65–100 °C jarrupäällysteiden sisältä taikka levyn tai rummun jarrutusalueesta mitattuna.

7.4.3   Testeissä käytettävä vertailuaika t0 on hetki, jolloin poljinvoima saavuttaa arvon 20 N.

0

Huom. Ajoneuvoissa, jotka on varustettu energianlähteellä avustetulla jarrujärjestelmällä, tarvittava poljinvoima riippuu energiavarastoon varatun energian määrästä. Tästä syystä on testin alussa varmistettava energian riittävyys.

Huom.

8.   SEN ARVIOINTI, ONKO KYSEESSÄ LUOKAN A HÄTÄJARRUTEHOSTIN

Luokan A hätäjarrutehostimen on täytettävä kohtien 8.1 ja 8.2 testausvaatimukset.

8.1   Testi 1: Vertailutesti arvojen FABS ja aABS määrittämiseksi

ABS

ABS

8.1.1   Vertailuarvot FABS ja aABS määritetään tämän säännön liitteessä 3 kuvaillun menetelmän mukaisesti.

ABS

ABS

8.2   Testi 2: Hätäjarrutehostimen aktivoituminen

8.2.1   Kun hätäjarrutustilanne on havaittu, on seuraavien suhdelukujen suurennuttava huomattavasti poljinvoiman tunnistavissa järjestelmissä:

| a) | jarruputken paineen suhde jarrupoljinvoimaan (kohdassa 8.2.5 sallitut tapaukset) tai |
| --- | --- |

a)

jarruputken paineen suhde jarrupoljinvoimaan (kohdassa 8.2.5 sallitut tapaukset) tai

| b) | ajoneuvon hidastuvuuden suhde jarrupoljinvoimaan. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon hidastuvuuden suhde jarrupoljinvoimaan.

8.2.2   Hätäjarrutehostin voidaan määritellä luokan A tehostimeksi, jos voidaan määrittää sellainen jarrutuksen ominaiskäyrä, joka osoittaa, että vaadittu jarrupoljinvoima (FABS – FT) on 40–80 prosenttia pienempi kuin jarrupoljinvoima (FABS extrapolated – FT).

ABS

T

ABS extrapolated

T

8.2.3   FT ja aT ovat kynnysvoima ja kynnyshidastuvuus kuvan 1 mukaisesti. Arvot FT ja aT on ilmoitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen jättämisen yhteydessä. Arvon aT on oltava 3,5–5,0 m/s2.

T

T

T

T

T

2

Kuva 1a

Kuva 1a

Poljinvoiman ominaiskäyrä suurimman hidastuvuuden saavuttamiseksi luokan A hätäjarrutehostimella

Poljinvoiman ominaiskäyrä suurimman hidastuvuuden saavuttamiseksi luokan A hätäjarrutehostimella

Hidastuvuus a

FABS, extrapolated

FABS, max

FABS

FABS, min

Jarrupoljinvoima F

FT

aT

aABS

3,5 – 5,0 m/s2

8.2.4   Piirretään suora origosta pisteen (FT, aT) kautta (kuvan 1a mukaisesti). Jarrupoljinvoiman F arvo tämän suoran ja arvolla a = aABS määritellyn vaakasuoran leikkauspisteessä määritellään arvoksi FABS, extrapolated:

T

T

ABS

ABS, extrapolated

Formula

8.2.5   Kun kyse on luokan N1 ajoneuvoista tai niistä johdetuista luokan M1 ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on suurempi kuin 2 500 kg, poljinvoiman arvot FT, FABS,min, FABS,max ja FABS,extrapolated voidaan valmistajan niin halutessa johtaa ajoneuvon hidastuvuuden sijaan myös jarruputken painevasteen ominaiskäyrästä. Nämä mittaukset tehdään poljinvoiman kasvaessa.

1

1

T

ABS,min

ABS,max

ABS,extrapolated

8.2.5.1   Paine, jossa ABS-järjestelmä käynnistyy, määritetään tekemällä viisi testiä nopeudesta 100 ± 2 km/h painamalla jarrupoljinta, kunnes ABS-järjestelmän toiminta käynnistyy. Etupyörän painetiedoista tulokseksi saadut viisi painetta kirjataan, ja niistä lasketaan keskiarvo PABS.

ABS

8.2.5.2   Valmistaja ilmoittaa kynnyspaineen PT, joka vastaa hidastuvuutta alueella 2,5–4,5 m/s2.

T

2

8.2.5.3   Kuva 1b laaditaan kohdassa 8.2.4 kuvaillulla tavalla käyttäen kuitenkin putken painemittauksia tämän säännön kohdassa 8.2.5 esitettyjen parametrien määrittämiseen seuraavasti:

Formula

Kuva 1b

Kuva 1b

Poljinvoiman ominaiskäyrä suurimman hidastuvuuden saavuttamiseksi luokan A hätäjarrutehostimella

Poljinvoiman ominaiskäyrä suurimman hidastuvuuden saavuttamiseksi luokan A hätäjarrutehostimella

Linjapaine P

FABS, extrapolated

FABS, max

FABS

FABS, min

Jarrupoljinvoima F

FT

PT

PABS

Voimakynnys

8.3   Tietojen arviointi

Ajoneuvon hätäjarrutehostin on luokkaa A, jos

FABS,min ≤ FABS ≤ FABS,max

ABS,min

ABS

ABS,max

jossa

FABS,max – FT ≤ (FABS,extrapolated – FT) · 0,6

ABS,max

T

ABS,extrapolated

T

ja

FABS,min – FT ≥ (FABS,extrapolated – FT) · 0,2

ABS,min

T

ABS,extrapolated

T

9.   SEN ARVIOINTI, ONKO KYSEESSÄ LUOKAN B HÄTÄJARRUTEHOSTIN

Luokan B hätäjarrutehostimen on täytettävä kohtien 9.1 ja 9.2 testausvaatimukset.

9.1   Testi 1: Vertailutesti arvojen FABS ja aABS määrittämiseksi

ABS

ABS

9.1.1   Vertailuarvot FABS ja aABS määritetään tämän säännön liitteessä 3 kuvaillun menetelmän mukaisesti.

ABS

ABS

9.2   Testi 2: Hätäjarrutehostimen aktivoituminen

Ajoneuvoa ajetaan suorassa linjassa tämän säännön kohdassa 7.4 määritetyllä testinopeudella. Kuljettaja painaa jarrupoljinta nopeasti kuvan 2 mukaisesti simuloiden hätäjarrutusta siten, että hätäjarrutehostin aktivoituu ja ABS-järjestelmä on täydessä toiminnassa.

Hätäjarrutehostimen aktivoimiseksi jarrupoljinta painetaan auton valmistajan ilmoittamalla tavalla. Valmistajan on tyyppihyväksyntähakemuksen jättämisen yhteydessä ilmoitettava tutkimuslaitokselle tarvittava jarrupolkimen painallus. Tutkimuslaitokselle on hyväksyttävästi osoitettava, että hätäjarrutehostin aktivoituu valmistajan ilmoittamissa olosuhteissa liitteen 1 kohdan 16.1.1 tai 16.1.2 mukaisesti.

Ajankohdan t = t0 + 0,8 s jälkeen ja kunnes ajoneuvon nopeus on hidastunut nopeuteen 15 km/h jarrupoljinvoima pidetään arvojen FABS, upper ja FABS, lower välissä, jolloin FABS, upper on 0,7 × FABS ja FABS, lower on 0,5 × FABS.

0

ABS, upper

ABS, lower

ABS, upper

ABS

ABS, lower

ABS

Vaatimusten katsotaan täyttyvän myös siinä tapauksessa, että ajankohdan t = t0 + 0,8 s jälkeen poljinvoima putoaa arvon FABS, lower alle, edellyttäen että kohdan 9.3 vaatimus täyttyy.

0

ABS, lower

9.3   Tietojen arviointi

Ajoneuvon hätäjarrutehostin on todistetusti luokkaa B, jos keskihidastuvuus (aBAS) pysyy vähintään arvossa 0,85 · aABS ajankohdasta t = t0 + 0,8 s ajankohtaan, jossa ajoneuvon nopeus on laskenut arvoon 15 km/h.

BAS

ABS

0

Kuva 2

Kuva 2

Esimerkki luokan B hätäjarrutehostinjärjestelmän testistä 2

Esimerkki luokan B hätäjarrutehostinjärjestelmän testistä 2

Hätäjarrutusvaihe

Aloitus-poljinvoima

FABS, lower

FABS, upper

Jarrupoljin-voima F

t0

Hätäjarrutehostimen arviointivaihe (päättyy nopeudessa 15 km/h)

t0 + 0,8 sekuntia

Aika

Hidastuvuus

aBAS

aABS

Hidastuvuus ax

Jarrupoljinvoima

10.   AJONEUVOTYYPIN TAI HÄTÄJARRUTEHOSTIMEN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

10.1   Hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin.

Viranomainen voi tämän jälkeen

| a) | valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai |
| --- | --- |

a)

valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai

| b) | soveltaa kohdassa 10.1.1 (Tarkistus) esitettyä menettelyä ja tapauksen mukaan kohdassa 10.1.2 (Laajennus) esitettyä menettelyä. |
| --- | --- |

b)

soveltaa kohdassa 10.1.1 (Tarkistus) esitettyä menettelyä ja tapauksen mukaan kohdassa 10.1.2 (Laajennus) esitettyä menettelyä.

10.1.1   Tarkistus

Jos ilmoituslomakkeisiin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta ja että hallintapolkimet joka tapauksessa edelleen täyttävät vaatimukset, muutosta pidetään ”tarkistuksena”.

Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen ilmoituslomakkeiden tarkistetut sivut ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleenantamisen päivämäärä. Ilmoituslomakkeiden konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen.

10.1.2   Laajennus

Muutosta pidetään ”laajennuksena”, jos ilmoituslomakkeiden tietojen muutoksen lisäksi

| a) | tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai |
| --- | --- |

a)

tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai

| b) | jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai |
| --- | --- |

b)

jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai

| c) | pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

c)

pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen.

10.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdassa 4.3 täsmennetyllä menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. Myös ilmoituslomakkeiden ja testausselosteiden hakemistoa, joka on liitetty ilmoitukseen, on vastaavasti muutettava niin, että siitä käy ilmi viimeisimmän tarkistuksen tai laajennuksen päivämäärä.

10.3   Hyväksynnän laajennuksen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

11.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

11.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset.

11.2   Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

12.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

12.1   Tämän säännön mukaisesti ajoneuvotyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 11.1 vahvistettuja vaatimuksia ei noudateta.

12.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava asiasta hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

---

(1)  Ajoneuvoluokat M1 ja N1 on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

1

1

(2)  Valmistajan ilmoituksen mukaisesti.

2

(3)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(*1)  Kohdan 8.2.5 mukaisesti.

*1

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe (2): Ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

hätäjarrutehostimen osalta säännön nro 139 mukaisesti

Hyväksynnän numero Laajennuksen numero

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki

2. Ajoneuvotyyppi

3. Valmistajan nimi ja osoite

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

5. Ajoneuvon massa

5.1. Ajoneuvon suurin massa

5.2. Ajoneuvon pienin massa

6. Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo)

8. Moottorityyppi

9. Vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet

10. Vetopyörästön välityssuhteet

11. Kytkettäväksi hyväksytyn perävaunun suurin massa (tapauksen mukaan)

11.1. Jarruton perävaunu

12. Renkaan mitat

13. Suurin rakenteellinen nopeus

14. Lyhyt kuvaus jarrulaitteista

15. Ajoneuvon massa testattaessa

Kuormitus

(kg)

Akseli 1

Akseli 2

Yhteensä

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

16.1. Hätäjarrutehostimen luokka: A/B (2)

16.1.1. Luokan A järjestelmien osalta kynnys, jonka ylittyessä poljinvoiman ja jarrupaineen välinen voimasuhde kasvaa: (2)

16.1.2. Luokan B järjestelmien osalta jarrupolkimen käyttönopeus, joka on saavutettava hätäjarrutehostimen aktivoimiseksi (esim. jarrupolkimen iskunopeus (mm/s) tietyllä aikavälillä) (2);

17. (Varattu)

18. Ajoneuvo on varustettu ABS-järjestelmällä säännössä nro 13-H asetettujen teknisten vaatimusten mukaisesti: kyllä/ei (2)

19. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi

20. Hyväksyntätestauksesta vastaava tutkimuslaitos

21. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä

22. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero

23. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

24. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa

25. Paikka

26. Päivämäärä

27. Allekirjoitus

28. Tämän säännön kohdassa 4.3 tarkoitettu yhteenveto on tämän ilmoituksen liitteenä.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIT

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image 6

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty hätäjarrutehostimen osalta Belgiassa (E 6) säännön nro 139 mukaisesti. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 139 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image 7

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Belgiassa (E 6) sääntöjen nro 139 ja 24 mukaisesti (1). (Jälkimmäisessä tapauksessa oikaistu absorptiokerroin on 1,30 m– 1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntäpäivänä sääntö nro 139 oli alkuperäisessä muodossaan ja sääntö nro 24 sisälsi muutossarjan 02.

---

(1)  Tämä numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

ARVOJEN FABS JA AABS MÄÄRITTÄMINEN

1.1   Jarrupoljinvoima FABS on pienin poljinvoima, jolla ajoneuvo voi saavuttaa suurimman hidastuvuuden, joka osoittaa, että ABS-järjestelmä on täydessä toiminnassa. Arvo aABS on tietyn ajoneuvon hidastuvuus ABS-hidastuksen aikana kohdan 1.8 mukaisesti.

1.2   Jarrupoljinta painetaan hitaasti (aktivoimatta hätäjarrutehostinta, jos kyseessä on luokan B järjestelmä) niin, että hidastuvuus kasvaa tasaisesti, kunnes ABS-järjestelmä on täysin toiminnassa (kuva).

1.3   Täysi hidastuvuus on saavutettava 2,0 ± 0,5 sekunnin kuluessa. Ajan funktiona kirjatun hidastuvuuskäyrän on oltava ± 0,5 sekunnin etäisyydellä hidastuvuuskäyrän vaihtelualueen keskilinjasta. Kuvan esimerkissä origo on ajankohdassa t0 ja kuvaaja saavuttaa arvon aABS 2 sekunnin kohdalla. Kun täysi hidastuvuus on saavutettu, jarrupoljinta käytetään niin, että ABS-järjestelmän täysi toiminta jatkuu. ABS-järjestelmän käynnistyminen täyteen toimintaan määritellään hetkenä, jolloin poljinvoima FABS saavutetaan. Mittaustulosten on oltava hidastuvuuden kasvun vaihtelualueen sisällä (ks. kuva).

Hidastuvuuden vaihteluväli arvojen FABS ja aABS määrityksessä

hidastuvuus a

aABS

aika [s]

aikaväli

2 ± 0,5 s

1s

t0

Hidastuvuuden kasvun vaihtelualue

ABS:n täyden toiminnan käynnistymisen vaihtelualue

1.4   Tehdään viisi testiä, jotka täyttävät kohdan 1.3 vaatimukset. Piirretään jokaisesta vaatimukset täyttävästä testistä ajoneuvon hidastuvuuskäyrä mitatun jarrupoljinvoiman funktiona. Seuraavissa kohdissa kuvailtuihin laskelmiin otetaan vain arvoa 15 km/h suuremmilla nopeuksilla mitatut tiedot.

1.5   Arvojen aABS ja FABS määrittämiseksi suodatetaan ajoneuvon hidastuvuuden ja poljinvoiman data 2 hertsin alipäästösuodattimella.

1.6   Määritetään viidestä yksittäisestä hidastuvuutta jarrupoljinvoiman funktiona kuvaavasta käyrästä keskiarvo laskemalla keskihidastuvuus 1 N:n välein. Tuloksena saadaan keskihidastuvuutta jarrupoljinvoiman funktiona kuvaava käyrä, johon tässä liitteessä viitataan nimityksellä ”maF-käyrä”.

1.7   Ajoneuvon hidastuvuuden suurin arvo amax määritetään maF-käyrästä.

1.8   Lasketaan keskiarvo kaikista maF-käyrän arvoista, jotka ovat yli 90 prosenttia hidastuvuusarvosta amax. Saatu arvo a on tässä säännössä tarkoitettu hidastuvuus aABS.

1.9   Pienin poljinvoima (FABS), joka riittää hidastuvuuden aABS saavuttamiseen, määritellään siksi muuttujan F arvoksi, joka vastaa arvoa a = aABS maF-käyrällä.

---

LIITE 4

HÄTÄJARRUTEHOSTIMEN TIETOJENKÄSITTELY

(ks. tämän säännön kohta 7.2.3)

1.   ANALOGINEN TIETOJENKÄSITTELY

Koko yhdistetyn anturi-tallennusjärjestelmän kaistanleveyden on oltava vähintään 30 Hz.

Signaalien vaadittavaa suodattamista varten on käytettävä vähintään neljännen kertaluokan alipäästösuodattimia. Päästökaistan leveyden (arvosta 0 Hz taajuuteen fo/– 3 dB) on oltava vähintään 30 Hz. Amplitudivirheiden on oltava alle ± 0,5 prosenttia asianmukaisella taajuusalueella 0–30 Hz. Kaikki analogiset signaalit käsitellään suodattimilla, joilla on riittävän samankaltaiset vaiheominaisuudet, jotta varmistetaan, että suodattamisen aiheuttamat aikasiirtymät pysyvät aikamittaukselta vaadittavan tarkkuuden rajoissa.

Huom. Kun signaaleja, jotka sisältävät erilaisia taajuuksia, suodatetaan analogisesti, saattaa tapahtua vaihesiirtymiä. Siksi suositellaan tämän liitteen kohdassa 2 kuvailtua tietojenkäsittelymenetelmää.

2.   DIGITAALINEN TIETOJENKÄSITTELY

2.1   Yleistä

Analogisten signaalien valmistelussa on otettava huomioon amplitudin vaimentuminen suodatettaessa ja määritettävä näytteenottotaajuus siten, että vältetään laskostumisvirheet ja suodattimen vaihe- ja aikaviiveet. Näytteenotossa ja digitoinnissa on otettava huomioon mm. signaalien vahvistaminen ennen näytteenottoa digitointivirheiden minimoimiseksi, bittien määrä näytettä kohti, näytteiden määrä syklin aikana, näytteenotto- ja pitovahvistimet sekä näytteenottotaajuus. Lisäksi suoritettavaan vaiheettomaan digitaaliseen suodatukseen liittyviä huomioon otettavia seikkoja ovat kaistanleveyksien ja estokaistojen valinta, niiden vaimennus ja sallittu aaltoisuus sekä suodattimen vaiheviiveen korjaus. Jokainen näistä tekijöistä on otettava huomioon, jotta tiedonsaannissa saavutetaan ± 0,5 prosentin suhteellinen kokonaistarkkuus.

2.2   Laskostumisvirheet

Korjauskelvottomien laskostumisvirheiden välttämiseksi analogiset signaalit on suodatettava asianmukaisesti ennen näytteenottoa ja digitoimista. Käytettyjen suodattimien kertaluokka ja päästökaistat on valittava sekä asianmukaisten taajuusalueiden vaaditun tasaisuuden että näytteenottotaajuuden mukaan.

Suodattimen ominaisuuksien ja näytteenottotaajuuden on oltava sellaiset, että

| a) | asianomaisen taajuusalueen (arvosta 0 Hz arvoon fmax = 30 Hz) sisällä vaimennus on pienempi kuin tiedonkeruujärjestelmän erottelukyky ja |
| --- | --- |

a)

asianomaisen taajuusalueen (arvosta 0 Hz arvoon fmax = 30 Hz) sisällä vaimennus on pienempi kuin tiedonkeruujärjestelmän erottelukyky ja

| b) | kun näytteenottotaajuus lasketaan puoleen (eli Nyquist-taajuuteen), kaikkien signaali- ja hälytaajuuskomponenttien amplitudi pienenee järjestelmän erottelukyvyn alapuolelle. |
| --- | --- |

b)

kun näytteenottotaajuus lasketaan puoleen (eli Nyquist-taajuuteen), kaikkien signaali- ja hälytaajuuskomponenttien amplitudi pienenee järjestelmän erottelukyvyn alapuolelle.

Kun erottelukyky on 0,05 %, suodattimen vaimennuksen on oltava alle 0,05 % taajuusalueella 0–30 Hz ja suurempi kuin 99,95 % kaikilla taajuuksilla, jotka ovat suurempia kuin puolet näytteenottotaajuudesta.

Huom. Butterworth-suodattimella vaimennus saadaan seuraavasti:

Image 9
  ja
  Image 10

jossa

| | n on suodattimen kertaluku |
| --- | --- |

n on suodattimen kertaluku

| | fmax on käytettävä taajuusalue (30 Hz) |
| --- | --- |

fmax on käytettävä taajuusalue (30 Hz)

| | fo on suodattimen katkaisutaajuus |
| --- | --- |

fo on suodattimen katkaisutaajuus

| | fN on Nyquist-taajuus. |
| --- | --- |

fN on Nyquist-taajuus.

Neljännen kertaluokan suodatin:

| | kun A = 0,9995: fo = 2,37 · fmax |
| --- | --- |

kun A = 0,9995: fo = 2,37 · fmax

| | kun A = 0,0005: fS = 2 · (6,69 · fo), jossa fS on näytteenottotaajuus 2 · fN. |
| --- | --- |

kun A = 0,0005: fS = 2 · (6,69 · fo), jossa fS on näytteenottotaajuus 2 · fN.

2.3   Suodattimen vaihesiirtymät ja aikaviiveet laskostumisen estämistä varten

Liiallista analogista suodattamista on vältettävä, ja kaikilla suodattimilla on oltava riittävän samanlaiset vaiheominaisuudet, jotta varmistetaan aikaviiveiden erojen pysyminen ajan mittaamiselta vaadittavan tarkkuuden rajoissa. Vaihesiirtymät ovat erityisen merkittäviä, kun mitattavia muuttujia kerrotaan keskenään uusien muuttujien saamiseksi, sillä vaikka amplitudit kertoutuvat, vaihesiirtymät ja niihin liittyvät aikaviiveet summautuvat. Vaihesiirtymiä ja aikaviiveitä voidaan vähentää kasvattamalla arvoa fo. Kun ennen näytteenottoa käytettäviä suotimia kuvaavat yhtälöt tunnetaan, on hyvä poistaa niiden vaihesiirrot ja aikaviiveet yksinkertaisilla taajuusalueen algoritmeilla.

Huom. Taajuusalueella, jolla suodattimen amplitudit pysyvät tasaisina, likimääräinen arvo Butterworth-suodattimen vaihesiirtymälle Φ voidaan approksimoida seuraavasti:

| | Φ = 81 · (f/f0) astetta toiselle kertaluokalle |
| --- | --- |

Φ = 81 · (f/f0) astetta toiselle kertaluokalle

| | Φ = 150 · (f/f0) astetta neljännelle kertaluokalle |
| --- | --- |

Φ = 150 · (f/f0) astetta neljännelle kertaluokalle

| | Φ = 294 · (f/f0) astetta kahdeksannelle kertaluokalle. |
| --- | --- |

Φ = 294 · (f/f0) astetta kahdeksannelle kertaluokalle.

Aikaviive kaikille suodattimen kertaluokille on t = (Φ/360) · (1/f0).

2.4   Näytteenotto ja digitointi

Taajuudella 30 Hz signaalin amplitudi muuttuu jopa 18 prosenttia joka millisekunti. Vaihtuvien analogisyötteiden aiheuttamien dynaamisten virheiden vähentämiseksi 0,1 prosenttiin on näytteenottoon tai digitointiin kuluvan ajan oltava lyhyempi kuin 32 μs. Kaikki vertailtavat näyteparit tai -sarjat on otettava samanaikaisesti tai riittävän lyhyen aikavälin aikana.

2.5   Järjestelmävaatimukset

Tietojärjestelmän erottelukyvyn on oltava 12 bittiä (± 0,05 prosenttia) tai suurempi ja tarkkuuden ± 0,1 prosenttia (2 lb). Vastalaskostumissuodattimen on oltava kertaluokaltaan 4 tai suurempi ja asiaankuuluvan tietojen arvoalueen fmax 0–30 Hz.

Neljännen kertaluokan suodattimilla päästökaistan taajuuden fo (arvosta 0 Hz taajuuteen fo) on oltava suurempi kuin 2,37 · fmax, jos vaihevirheitä korjataan jälkikäteen digitaalisella tiedonkäsittelyllä, ja suurempi kuin 5 · fmax muissa tapauksissa. Neljännen kertaluokan suodattimilla näytteenottotaajuuden fs on oltava suurempi kuin 13,4 · fo.

---

| 26.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/17

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 140 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat henkilöautojen hyväksyntää elektronisten ajonvakautusjärjestelmien (ESC) osalta [2018/1592]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 2 säännön alkuperäiseen versioon – voimaantulopäivä: 29. joulukuuta 2018

SISÄLLYSLUETTELO

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toiminnalliset vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Suoritusvaatimukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Testausolosuhteet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Testausmenetelmä |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ajoneuvotyypin tai elektronisen ajonvakautusjärjestelmän muuttaminen ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

11.

| 12. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Dynaamisen ajovakauden simuloinnin käyttö |
| --- | --- |

3

| 4 | Dynaamisen ajovakauden simulointityökalu ja sen validointi |
| --- | --- |

4

| 5 | Ajoneuvon ajonvakautustoiminnon simulointityökalun testausseloste |
| --- | --- |

5

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M1 ja N1
   (1) ajoneuvojen hyväksyntään niiden elektronisen ajonvakautusjärjestelmän osalta.

1

1

1

1.2   Tätä sääntöä ei sovelleta

| 1.2.1 | ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h |
| --- | --- |

1.2.1

ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h

| 1.2.2 | vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.2.2

vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää elektronisen ajonvakautusjärjestelmän osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää elektronisen ajonvakautusjärjestelmän osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.2.1 | valmistajan kauppanimi tai merkki |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.2.1

valmistajan kauppanimi tai merkki

| 2.2.2 | ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi elektronisen ajonvakautusjärjestelmän suorituskykyyn (esim. suurin massa, painopisteen sijainti, raideleveys, akselien keskinäinen etäisyys, renkaiden mitat ja jarrujärjestelmän rakenne) |
| --- | --- |

2.2.2

ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi elektronisen ajonvakautusjärjestelmän suorituskykyyn (esim. suurin massa, painopisteen sijainti, raideleveys, akselien keskinäinen etäisyys, renkaiden mitat ja jarrujärjestelmän rakenne)

| 2.2.3 | elektronisen ajonvakautusjärjestelmän rakenne. |
| --- | --- |

2.2.3

elektronisen ajonvakautusjärjestelmän rakenne.

| 2.3 | ’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa, ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama suurin sallittu massa). |
| --- | --- |

2.3

’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa, ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama suurin sallittu massa).

| 2.4 | ’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akselien kesken. |
| --- | --- |

2.4

’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akselien kesken.

| 2.5 | ’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan akselin pyörän tai pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa. |
| --- | --- |

2.5

’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan akselin pyörän tai pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa.

| 2.6 | ’Ackermannin ohjauskulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, jonka tangentti on akseliväli jaettuna kääntösäteellä erittäin pienellä nopeudella. |
| --- | --- |

2.6

’Ackermannin ohjauskulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, jonka tangentti on akseliväli jaettuna kääntösäteellä erittäin pienellä nopeudella.

| 2.7 | ’Elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä’ tai ’ESC-järjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  2.7.1 | Järjestelmä parantaa ajovakautta siten, että sillä voidaan automaattisesti hallita kunkin akselin (2) vasemman- ja oikeanpuoleisten yksittäisten pyörien jarrutusmomenttia ja saada näin aikaan korjaava kiertymismomentti, joka perustuu ajoneuvon todellisen käyttäytymisen arviointiin verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen. |
| --- | --- | --- |

2.7

’Elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä’ tai ’ESC-järjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

2.7.1

Järjestelmä parantaa ajovakautta siten, että sillä voidaan automaattisesti hallita kunkin akselin (2) vasemman- ja oikeanpuoleisten yksittäisten pyörien jarrutusmomenttia ja saada näin aikaan korjaava kiertymismomentti, joka perustuu ajoneuvon todellisen käyttäytymisen arviointiin verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen.

2

| 2.7.2 | Järjestelmää ohjaa tietokone, joka käyttää suljettua algoritmia ajoneuvon yliohjautumisen ja aliohjautumisen rajoittamiseen arvioimalla ajoneuvon todellista käyttäytymistä verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen. |
| --- | --- |

2.7.2

Järjestelmää ohjaa tietokone, joka käyttää suljettua algoritmia ajoneuvon yliohjautumisen ja aliohjautumisen rajoittamiseen arvioimalla ajoneuvon todellista käyttäytymistä verrattuna kuljettajan toiminnallaan määrittämään ajoneuvon käyttäytymiseen.

| 2.7.3 | Järjestelmä pystyy määrittämään suoraan ajoneuvon kiertymisnopeuden ja arvioimaan sen sivuluisun tai sivuluisun derivaatan suhteessa aikaan. |
| --- | --- |

2.7.3

Järjestelmä pystyy määrittämään suoraan ajoneuvon kiertymisnopeuden ja arvioimaan sen sivuluisun tai sivuluisun derivaatan suhteessa aikaan.

| 2.7.4 | Järjestelmä pystyy seuraamaan kuljettajan ohjaussyötteitä. |
| --- | --- |

2.7.4

Järjestelmä pystyy seuraamaan kuljettajan ohjaussyötteitä.

| 2.7.5 | Järjestelmässä on algoritmi, joka määrittää tarpeen avustaa kuljettajaa ajoneuvon hallinnan säilyttämiseksi, ja keinot muuttaa moottorin vääntömomenttia tarvittaessa. |
| --- | --- |

2.7.5

Järjestelmässä on algoritmi, joka määrittää tarpeen avustaa kuljettajaa ajoneuvon hallinnan säilyttämiseksi, ja keinot muuttaa moottorin vääntömomenttia tarvittaessa.

| 2.8 | ’Sivuttaiskiihtyvyydellä’ tarkoitetaan kiihtyvyysvektorin komponenttia ajoneuvon kohdassa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon x-akselia (pituusakseli) kohtaan ja yhdensuuntainen tienpinnan kanssa. |
| --- | --- |

2.8

’Sivuttaiskiihtyvyydellä’ tarkoitetaan kiihtyvyysvektorin komponenttia ajoneuvon kohdassa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon x-akselia (pituusakseli) kohtaan ja yhdensuuntainen tienpinnan kanssa.

| 2.9 | ’Yliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertymisnopeus on suurempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertymisnopeus. |
| --- | --- |

2.9

’Yliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertymisnopeus on suurempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertymisnopeus.

| 2.10 | ’Sivuluisulla tai sivuluisukulmalla’ tarkoitetaan ajoneuvon painopisteen sivuttaissuuntaisen nopeuden ja pitkittäissuuntaisen nopeuden välisen suhteen arkustangenttia. |
| --- | --- |

2.10

’Sivuluisulla tai sivuluisukulmalla’ tarkoitetaan ajoneuvon painopisteen sivuttaissuuntaisen nopeuden ja pitkittäissuuntaisen nopeuden välisen suhteen arkustangenttia.

| 2.11 | ’Aliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertymisnopeus on pienempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertymisnopeus. |
| --- | --- |

2.11

’Aliohjautumisella’ tarkoitetaan tilaa, jossa ajoneuvon kiertymisnopeus on pienempi kuin ajoneuvon kyseisellä nopeudella Ackermannin ohjauskulman tuloksena syntyvä kiertymisnopeus.

| 2.12 | ’Kiertymisnopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon kulkusuunnan kulman muutossuhdetta mitattuna kiertoliikkeenä ajoneuvon painopisteen läpi kulkevan pystyakselin ympäri asteissa sekuntia kohti. |
| --- | --- |

2.12

’Kiertymisnopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon kulkusuunnan kulman muutossuhdetta mitattuna kiertoliikkeenä ajoneuvon painopisteen läpi kulkevan pystyakselin ympäri asteissa sekuntia kohti.

| 2.13 | ’Jarrutuskitkakertoimen huippuarvolla’ tarkoitetaan renkaan ja tienpinnan välisen kitkan määrää vierivän renkaan enimmäishidastuvuuden perusteella. |
| --- | --- |

2.13

’Jarrutuskitkakertoimen huippuarvolla’ tarkoitetaan renkaan ja tienpinnan välisen kitkan määrää vierivän renkaan enimmäishidastuvuuden perusteella.

| 2.14 | ’Yhteisellä alueella’ tarkoitetaan aluetta, jolla voidaan näyttää useampi kuin yksi ilmaisin, osoitin, tunnistussymboli tai muu viesti, mutta ei samanaikaisesti. |
| --- | --- |

2.14

’Yhteisellä alueella’ tarkoitetaan aluetta, jolla voidaan näyttää useampi kuin yksi ilmaisin, osoitin, tunnistussymboli tai muu viesti, mutta ei samanaikaisesti.

| 2.15 | ’Staattisella vakaustekijällä’ tarkoitetaan ajoneuvon puolta raideväliä jaettuna ajoneuvon painopisteen korkeudella. Se voidaan ilmaista myös yhtälöllä SSF = T/2H, jossa T = raideväli (jos ajoneuvossa on enemmän kuin yksi raideväli, käytetään raidevälien keskiarvoa, paripyöräakselien osalta raidevälin laskennassa käytetään ulompia renkaita) ja H = ajoneuvon painopisteen korkeus. |
| --- | --- |

2.15

’Staattisella vakaustekijällä’ tarkoitetaan ajoneuvon puolta raideväliä jaettuna ajoneuvon painopisteen korkeudella. Se voidaan ilmaista myös yhtälöllä SSF = T/2H, jossa T = raideväli (jos ajoneuvossa on enemmän kuin yksi raideväli, käytetään raidevälien keskiarvoa, paripyöräakselien osalta raidevälin laskennassa käytetään ulompia renkaita) ja H = ajoneuvon painopisteen korkeus.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi elektronisen ajonvakautusjärjestelmän osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

3.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta. Ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava. |
| --- | --- |

3.2.1

kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta. Ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava.

| 3.2.2 | luettelo elektronisen ajonvakautusjärjestelmän muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen |
| --- | --- |

3.2.2

luettelo elektronisen ajonvakautusjärjestelmän muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen

| 3.2.3 | kaavio kootusta elektronisesta ajonvakautusjärjestelmästä ja tiedot sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa |
| --- | --- |

3.2.3

kaavio kootusta elektronisesta ajonvakautusjärjestelmästä ja tiedot sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa

| 3.2.4 | yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti. |
| --- | --- |

3.2.4

yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti.

3.3   Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi esitettävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 5, 6 ja 7 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä.

4.2   Kaikille hyväksytyille ajoneuvotyypeille annetaan hyväksyntänumero, jonka kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa elektronisen ajonvakautusjärjestelmän osalta samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

4.3   Tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella ja esittämällä yhteenveto kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettujen asiakirjojen sisältämistä tiedoista. Hakijan hyväksyntää varten toimittamien piirrosten on oltava enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) taikka tähän kokoon taitetut ja mittakaavaltaan sopivat.

4.4   Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä

3

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

4.5   Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön mukaisesti myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.

4.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Tämän säännön liitteessä 1 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   YLEISET VAATIMUKSET

5.1   Ajoneuvot on varustettava elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä (ESC-järjestelmällä), joka täyttää tämän säännön kohdan 6 toiminnalliset vaatimukset ja kohdan 7 suoritusvaatimukset kohdan 8 mukaisissa testausolosuhteissa, kun käytetään kohdassa 9 määriteltyjä testausmenettelyjä.

5.1.1   Vaihtoehtona kohdan 5.1 vaatimuksille voidaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on suurempi kuin 1 735 kg, varustaa ajoneuvon vakautustoiminteella, joka käsittää kaatumisen hallinnan ja suuntaohjauksen ja täyttää säännön nro 13 liitteessä 21 asetetut tekniset vaatimukset. Näiden ajoneuvojen ei tarvitse täyttää tämän säännön kohdan 6 toiminnallisia vaatimuksia ja kohdan 7 suoritusvaatimuksia kohdan 8 mukaisissa testausolosuhteissa, kun käytetään kohdassa 9 määriteltyjä testausmenettelyjä.

1

1

5.2   ESC-järjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta täyttää tavanomaisessa käytössä tämän säännön vaatimukset.

5.3   ESC-järjestelmä on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita.

5.4   Magneetti- tai sähkökentät eivät saa haitallisesti vaikuttaa ESC-järjestelmän tehoon. Tämä on osoitettava näyttämällä toteen, että järjestelmä täyttää säännön nro 10 tekniset vaatimukset säännön siirtymämääräysten mukaisesti siten, että

| a) | ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03 ja |
| --- | --- |

a)

ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03 ja

| b) | ajoneuvoihin, joissa on ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvoihin, joissa on ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04.

5.5   ESC-järjestelmän turvallisuusnäkökohtien arviointi sen jarrutusjärjestelmään kohdistamien suorien vaikutusten osalta on sisällytettävä jarrujärjestelmän yleiseen turvallisuusarviointiin, joka tehdään säännössä nro 13-H olevien kompleksisiin elektronisiin ajoneuvonhallintajärjestelmiin liittyvien vaatimusten mukaisesti. Vaatimuksen täyttyminen voidaan osoittaa esittämällä säännön nro 13-H mukainen todistus, joka sisältää hyväksyttäväksi toimitetun ESC-järjestelmän.

5.6   ESC-järjestelmien teknistä määräaikaistarkastusta koskevat vaatimukset

5.6.1   Teknisessä määräaikaistarkastuksessa on voitava varmistaa oikea toimintatila tarkastamalla varoitukset visuaalisesti, kun virta kytketään päälle.

5.6.2   Tyyppihyväksynnän yhteydessä on esiteltävä luottamuksellisena pidettävä menettely, jolla varoitussignaalien toiminta suojataan yksinkertaiselta luvattomalta muuttamiselta. Suojavaatimus täyttyy myös silloin, kun asianmukaisen toimintatilan tarkastamiseen on käytössä varamenettely.

6.   TOIMINNALLISET VAATIMUKSET

Jokainen tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimittu ajoneuvo on varustettava elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä (ESC-järjestelmällä), joka

6.1   kykenee tuottamaan jarrutusmomentin erikseen kaikkiin neljään pyörään (4) ja jossa on ohjausalgoritmi, joka hyödyntää tätä ominaisuutta.

4

6.2   on toiminnassa ajoneuvon koko nopeusalueella kaikissa ajamisen vaiheissa, mukaan luettuina kiihdyttäminen, rullaaminen ja hidastaminen (myös jarruttaminen) mutta lukuun ottamatta seuraavia tilanteita:

| 6.2.1 | kun kuljettaja on kytkenyt ESC-järjestelmän pois päältä |
| --- | --- |

6.2.1

kun kuljettaja on kytkenyt ESC-järjestelmän pois päältä

| 6.2.2 | kun ajoneuvon nopeus on alle 20 km/h |
| --- | --- |

6.2.2

kun ajoneuvon nopeus on alle 20 km/h

| 6.2.3 | kun järjestelmä suorittaa käynnistyksen jälkeistä itsetestausta ja virheellisten arvojen tarkastusta, joka ei saa kestää yli kahta minuuttia ajettaessa kohdan 9.10.2 mukaisissa olosuhteissa |
| --- | --- |

6.2.3

kun järjestelmä suorittaa käynnistyksen jälkeistä itsetestausta ja virheellisten arvojen tarkastusta, joka ei saa kestää yli kahta minuuttia ajettaessa kohdan 9.10.2 mukaisissa olosuhteissa

| 6.2.4 | kun ajoneuvoa peruutetaan |
| --- | --- |

6.2.4

kun ajoneuvoa peruutetaan

6.3   kykenee toimimaan silloinkin, kun myös lukkiutumaton jarrujärjestelmä tai luistonestojärjestelmä on kytketty päälle.

7.   SUORITUSVAATIMUKSET

Suoritettaessa kutakin testiä kohdan 8 mukaisissa testausolosuhteissa käyttäen kohdan 9.9 testausmenettelyä on ajoneuvon ESC-järjestelmä päälle kytkettynä täytettävä kohtien 7.1 ja 7.2 suuntavakauskriteerit sekä kohdan 7.3 käsiteltävyyskriteerit kunkin testin aikana, kun ohjauspyörä (5) on käännettynä kulmaan 5A tai suurempaan kulmaan, kuitenkin kohdan 9.9.4 rajoitusten mukaisesti (A on kohdassa 9.6.1 laskettu ohjauspyörän kulma).

5

Kun ajoneuvo on testattu fyysisesti kohdan 8 mukaisesti, saman ajoneuvotyypin eri versioiden tai varianttien vaatimustenmukaisuus voidaan osoittaa tietokonesimuloinnilla, jossa noudatetaan kohdan 8 testausolosuhteita ja kohdan 9.9 testausmenettelyä. Simulaattorin käyttö määritellään tämän säännön liitteessä 4.

7.1   Kiertymisnopeus mitattuna 1 sekunti ”sinikäyrä tasavaiheella” -ohjaussyötteen (Sine with Dwell) valmistumisen jälkeen (aika T0 + 1 kuvassa 1) saa olla enintään 35 prosenttia ensimmäisestä kiertymisnopeuden huippuarvosta, joka on mitattu ohjauspyörän kulman vaihdettua etumerkkiä (ensimmäisen ja toisen huipun välissä) (
  Image 11
  kuvassa 1) saman testiajon aikana.

0

Kuva 1

Kuva 1

Ohjauspyörän asento ja sivuttaisvakauden arviointiin käytettävä kiertymisnopeus

Ohjauspyörän asento ja sivuttaisvakauden arviointiin käytettävä kiertymisnopeus

T0 + 1

T0 + 1,75

T0

Huippu

Kiertymisnopeus

Ohjauspyörän kulma

Aika

Aika

7.2   Kiertymisnopeus mitattuna 1,75 sekuntia ”sinikäyrä tasavaiheella” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen saa olla enintään 20 prosenttia ensimmäisestä kiertonopeuden huippuarvosta, joka on mitattu ohjauspyörän kulman vaihdettua etumerkkiä (ensimmäisen ja toisen huipun välissä) saman testiajon aikana.

7.3   Ajoneuvon painopisteen sivuttaissiirtymän verrattuna sen alkuperäiseen suoraan kulkulinjaan on oltava vähintään 1,83 m ajoneuvoilla, joiden suurin sallittu kokonaismassa on enintään 3 500 kg, ja 1,52 m ajoneuvoilla, joiden suurin sallittu kokonaismassa on suurempi kuin 3 500 kg, laskettuna 1,07 sekuntia ohjausliikkeen alkamisesta (BOS, Beginning of Steer). BOS määritellään kohdassa 9.11.6.

7.3.1   Sivuttaissiirtymä lasketaan muodostamalla kaksoisintegraali ajan suhteen ajoneuvon painopisteen mitatusta sivuttaiskiihtyvyydestä seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

Tyyppihyväksyntätestaukseen voidaan sallia vaihtoehtoinen mittausmenetelmä, mikäli sillä saavutetaan ainakin vastaava tarkkuus kuin kaksoisintegroimalla.

7.3.2   Integraalissa aika t = 0 tarkoittaa ohjausliikkeen aloitusaikaa (Beginning of Steer, BOS). BOS määritellään kohdassa 9.11.6.

7.4   ESC-järjestelmän toimintahäiriön havaitseminen

Ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka varoittaa kuljettajaa kaikista sellaisista toimintahäiriöistä, jotka vaikuttavat ajoneuvon elektronisen ajonvakautusjärjestelmän ohjaus- tai vastesignaalien generointiin tai siirtämiseen.

7.4.1   ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon

| 7.4.1.1 | on oltava säännön nro 121 asiaankuuluvien vaatimusten mukainen |
| --- | --- |

7.4.1.1

on oltava säännön nro 121 asiaankuuluvien vaatimusten mukainen

| 7.4.1.2 | on sytyttävä toimintahäiriön aikana ja pysyttävä valaistuna kohdassa 7.4 määritettyjen olosuhteiden vallitessa niin pitkään kuin toimintahäiriö esiintyy aina, kun virtalukko on kytkettynä päälle, lukuun ottamatta kohdassa 7.4.1.3 tarkoitettuja tilanteita |
| --- | --- |

7.4.1.2

on sytyttävä toimintahäiriön aikana ja pysyttävä valaistuna kohdassa 7.4 määritettyjen olosuhteiden vallitessa niin pitkään kuin toimintahäiriö esiintyy aina, kun virtalukko on kytkettynä päälle, lukuun ottamatta kohdassa 7.4.1.3 tarkoitettuja tilanteita

| 7.4.1.3 | on sytyttävä lampuntarkastusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään päällä-asentoon moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkastusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdassa 7.4.2 tarkoitettuja tilanteita |
| --- | --- |

7.4.1.3

on sytyttävä lampuntarkastusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään päällä-asentoon moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkastusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdassa 7.4.2 tarkoitettuja tilanteita

| 7.4.1.4 | on sammuttava toimintahäiriön korjaantumisen jälkeisessä sytytyssyklissä kohdan 9.10.4 mukaisesti |
| --- | --- |

7.4.1.4

on sammuttava toimintahäiriön korjaantumisen jälkeisessä sytytyssyklissä kohdan 9.10.4 mukaisesti

| 7.4.1.5 | käyttötarkoituksiin voi myös sisältyä ESC-järjestelmään liittyvien järjestelmien/toimintojen toimintahäiriöiden ilmaisu. Tällaisia järjestelmiä ovat luistonestojärjestelmä, perävaunun vakautusjärjestelmä, kaarrejarrutuksen hallintajärjestelmä sekä muut vastaavat toiminnot, joiden toiminta perustuu kaasuttimen ja/tai yksittäisten jarrumomenttien ohjaukseen ja joilla on yhteisiä komponentteja ESC-järjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

7.4.1.5

käyttötarkoituksiin voi myös sisältyä ESC-järjestelmään liittyvien järjestelmien/toimintojen toimintahäiriöiden ilmaisu. Tällaisia järjestelmiä ovat luistonestojärjestelmä, perävaunun vakautusjärjestelmä, kaarrejarrutuksen hallintajärjestelmä sekä muut vastaavat toiminnot, joiden toiminta perustuu kaasuttimen ja/tai yksittäisten jarrumomenttien ohjaukseen ja joilla on yhteisiä komponentteja ESC-järjestelmän kanssa.

7.4.2   ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon ei tarvitse syttyä, kun käynnistyksen turvalukitus on kytkeytyneenä.

7.4.3   Kohdan 7.4.1.3 vaatimus ei koske yhteisellä alueella näytettäviä merkkivaloja.

7.4.4   Valmistaja voi käyttää ESC-järjestelmän toimintahäiriön varoitusvaloa vilkkuvassa tilassa ilmaisemaan ESC-järjestelmän ja/tai (kohdassa 7.4.1.5 mainittujen) ESC-järjestelmään liittyvien järjestelmien toimintaa taikka ESC-järjestelmän ajoneuvon vakauttamiseksi suorittamaa yhden tai useamman pyörän ohjauskulman korjausta.

7.5   ESC-järjestelmän sammutuskytkin ja muut järjestelmän hallintalaitteet

Valmistaja voi halutessaan sisällyttää järjestelmään ESC-järjestelmän sammutuskytkimen, jonka on oltava valaistuna ajoneuvon ajovalojen ollessa päällä ja jonka tarkoituksena on asettaa ESC-järjestelmä toimintatilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 suoritusvaatimuksia. Valmistajat voivat tarjota hallintalaitteita myös sellaisia muita järjestelmiä varten, joilla on vaikutusta ESC-järjestelmän toimintaan. Tällaiset hallintalaitteet, jotka asettavat ESC-järjestelmän tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 suoritusvaatimuksia, ovat sallittuja, mikäli järjestelmä täyttää myös kohtien 7.5.1, 7.5.2 ja 7.5.3 vaatimukset.

7.5.1   Ajoneuvon ESC-järjestelmän on jokaisella ajoneuvon käynnistyskerralla aina palattava valmistajan alkuperäiseen oletustilaan, joka täyttää kohtien 6 ja 7 vaatimukset, huolimatta siitä, minkä käyttötilan kuljettaja on aikaisemmin valinnut. Ajoneuvon ESC-järjestelmän ei kuitenkaan tarvitse palata kohtien 7–7.3 vaatimukset täyttävään tilaan jokaisella ajoneuvon käynnistyskerralla, jos

| 7.5.1.1 | ajoneuvo on kuljettajan hidasta maastoajoa varten valitsemassa nelivetotilassa, joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen ja tuottaa moottorin pyörimisnopeuden ja ajoneuvon nopeuden välille hidastuksen, jonka suuruus on vähintään 1,6, tai |
| --- | --- |

7.5.1.1

ajoneuvo on kuljettajan hidasta maastoajoa varten valitsemassa nelivetotilassa, joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen ja tuottaa moottorin pyörimisnopeuden ja ajoneuvon nopeuden välille hidastuksen, jonka suuruus on vähintään 1,6, tai

| 7.5.1.2 | ajoneuvo on kuljettajan valitsemassa nelivetotilassa, joka on suunniteltu suuremmilla nopeuksilla ajamiseen lumisilla tai hiekkaisilla teillä tai sorateillä ja joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen, edellyttäen että ajoneuvo täyttää tämä tila valittuna kohtien 7.1 ja 7.2 vakausvaatimukset kohdassa 8 määritetyissä testausolosuhteissa. Jos järjestelmässä on kuitenkin useampi kuin yksi ESC-tila, joka täyttää kohtien 7.1 ja 7.2 vaatimukset edellistä käynnistyssykliä varten valitulla voimansiirtotilalla, ESC-järjestelmän on palattava valmistajan kyseiselle voimansiirtotilalle määrittelemään alkuperäiseen oletustilaan jokaisella uudelleenkäynnistyskerralla. |
| --- | --- |

7.5.1.2

ajoneuvo on kuljettajan valitsemassa nelivetotilassa, joka on suunniteltu suuremmilla nopeuksilla ajamiseen lumisilla tai hiekkaisilla teillä tai sorateillä ja joka kytkee etu- ja taka-akselien vetopyörästöt yhteen, edellyttäen että ajoneuvo täyttää tämä tila valittuna kohtien 7.1 ja 7.2 vakausvaatimukset kohdassa 8 määritetyissä testausolosuhteissa. Jos järjestelmässä on kuitenkin useampi kuin yksi ESC-tila, joka täyttää kohtien 7.1 ja 7.2 vaatimukset edellistä käynnistyssykliä varten valitulla voimansiirtotilalla, ESC-järjestelmän on palattava valmistajan kyseiselle voimansiirtotilalle määrittelemään alkuperäiseen oletustilaan jokaisella uudelleenkäynnistyskerralla.

7.5.2   Hallintalaitteen, jonka ainoa tarkoitus on asettaa ESC-järjestelmä tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 suoritusvaatimuksia, on täytettävä säännön nro 121 asiaankuuluvat vaatimukset.

7.5.3   ESC-järjestelmän hallintalaitteen, jonka tarkoitus on asettaa ESC-järjestelmä erilaisiin toimintatiloihin, joista ainakaan yksi ei enää täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 suoritusvaatimuksia, on täytettävä säännön nro 121 asiaankuuluvat vaatimukset.

Vaihtoehtoisesti siinä tapauksessa, että ESC-järjestelmän toimintatilaa ohjataan monitoimihallintalaitteella, kuljettajan näytön on selkeästi ilmaistava kuljettajalle kyseisen toimintatilan valintakohta käyttäen säännössä nro 121 määriteltyä elektronisen ajonvakautusjärjestelmän ”pois päältä” -symbolia (OFF).

7.5.4   Hallintalaitetta, jolla ohjataan muuta järjestelmää, jonka rinnakkaisvaikutuksena ESC-järjestelmä kytkeytyy tilaan, jossa se ei enää täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 suoritusvaatimuksia, ei tarvitse merkitä kohdassa 7.5.2 tarkoitetulla ESC-järjestelmän poiskytkettyä tilaa ilmaisevalla symbolilla.

7.6   Merkkivalo ”ESC-järjestelmä pois päältä” (ESC Off)

Mikäli valmistaja sisällyttää järjestelmään hallintalaitteen, jolla ESC-järjestelmä kytketään pois päältä tai sen toimintaa rajoitetaan kohdan 7.5 mukaisesti, kohtien 7.6.1–7.6.4 merkkivaloa koskevien vaatimuksien on täytyttävä kuljettajan varoittamiseksi ESC-järjestelmän toimimattomuudesta tai rajoitetusta toiminnasta. Tämä vaatimus ei koske kohdassa 7.5.1.2 mainittua kuljettajan valitsemaa toimintatilaa.

7.6.1   Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä järjestelmään merkkivalo, joka ilmoittaa ajoneuvon olevan sellaisessa tilassa, jossa se ei täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 vaatimuksia, mikäli järjestelmässä on tällainen toimintatila.

7.6.2   Merkkivalon ”ESC-järjestelmä pois päältä”

| 7.6.2.1 | on oltava säännön nro 121 asiaankuuluvien vaatimusten mukainen |
| --- | --- |

7.6.2.1

on oltava säännön nro 121 asiaankuuluvien vaatimusten mukainen

| 7.6.2.2 | on pysyttävä valaistuna niin pitkään kuin ESC-järjestelmä on tilassa, jossa se ei täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 vaatimuksia |
| --- | --- |

7.6.2.2

on pysyttävä valaistuna niin pitkään kuin ESC-järjestelmä on tilassa, jossa se ei täytä kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 vaatimuksia

| 7.6.2.3 | on sytyttävä lampuntarkastusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään asentoon ”päällä” moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkastusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdissa 7.6.3 ja 7.6.4 tarkoitettuja tilanteita |
| --- | --- |

7.6.2.3

on sytyttävä lampuntarkastusta varten joko silloin, kun virtalukko kytketään asentoon ”päällä” moottorin ollessa sammutettuna tai kun virtalukko on valmistajan tarkastusasennoksi määrittämässä asennossa asentojen ”päällä” (ON) ja ”käynnistys” (START) välissä, lukuun ottamatta kohdissa 7.6.3 ja 7.6.4 tarkoitettuja tilanteita

| 7.6.2.4 | on sammuttava sen jälkeen, kun ESC-järjestelmä on palautunut valmistajan alkuperäiseen oletustilaan. |
| --- | --- |

7.6.2.4

on sammuttava sen jälkeen, kun ESC-järjestelmä on palautunut valmistajan alkuperäiseen oletustilaan.

7.6.3   
  ”ESC-järjestelmä pois päältä” -merkkivalon ei tarvitse syttyä, kun käynnistyksen turvalukitus on kytkeytyneenä.

7.6.4   Kohdan 7.6.2.3 vaatimus ei koske yhteisellä alueella näytettäviä merkkivaloja.

7.6.5   Valmistaja voi käyttää merkkivaloa ”ESC-järjestelmä pois päältä” ilmaisemaan järjestelmän muuta kuin valmistajan alkuperäistä oletustilaa vastaavaa toimintatasoa, vaikka ajoneuvo täyttäisikin kyseisessä tilassa kohtien 7, 7.1, 7.2 ja 7.3 vaatimukset.

7.7   ESC-järjestelmän tekninen dokumentaatio

Dokumentaatioon on sisällyttävä kohdissa 7.7.1–7.7.4 eritelty valmistajan dokumentaatio vahvistuksena sille, että ajoneuvo on varustettu ESC-järjestelmällä, joka täyttää tämän säännön kohdassa 2.7 annetun ”ESC-järjestelmän” määritelmän. Valmistajan dokumentaation on sisällettävä seuraavat tiedot:

7.7.1   Kaikki ESC-järjestelmän laitteet erittelevä järjestelmäkaavio. Kaaviossa on nimettävä kaikki komponentit, joilla tuotetaan jarrumomenttia kuhunkin pyörään sekä määritettävä ajoneuvon kiertymisnopeus, arvioitu sivuluisu tai sivuluisun derivaatta ja kuljettajan ohjausliikkeet.

7.7.2   Lyhyt kirjallinen selitys, jossa annetaan riittävä kuvaus ESC-järjestelmän toiminnan perusperiaatteista. Tämän selityksen on sisällettävä pääpiirteittäinen kuvaus järjestelmän kyvystä tuottaa jarrumomenttia kuhunkin pyörään ja siitä, miten ESC-järjestelmä toimiessaan muuttaa moottorin vääntömomenttia, ja osoitettava, että ajoneuvon kiertymisnopeus määritetään suoraan sellaisissakin olosuhteissa, joissa pyörännopeustietoja ei ole käytettävissä. Selityksestä on myös käytävä ilmi ajoneuvon nopeusalue ja ajon vaiheet (kiihdyttäminen, hidastaminen, rullaaminen, ABS-järjestelmän tai luistoneston kytkeminen päälle), joiden aikana ESC-järjestelmä voi kytkeytyä päälle.

7.7.3   Logiikkakaavio. Tämä kaavio täydentää kohdan 7.7.2 mukaista selitystä.

7.7.4   Tiedot aliohjautuvuudesta. Pääpiirteittäinen kuvaus ESC-järjestelmää ohjaavan tietokoneen saamista syötteistä ja siitä, miten niitä käytetään vähentämään ajoneuvon aliohjautumista.

8.   TESTAUSOLOSUHTEET

8.1   Ympäristöolosuhteet

8.1.1   Ympäristön lämpötila 0–45 °C.

8.1.2   Tuulennopeus enintään 10 m/s ajoneuvoilla, joiden staattinen vakaustekijä SSF > 1,25, ja 5 m/s ajoneuvoilla, joiden SSF ≤ 1,25.

8.2   Testausalueen pinta

8.2.1   Testit suoritetaan kuivalla ja yhtenäisellä kiinteäpinnoitteisella alustalla. Epätasainen ja aaltoileva alusta, jossa on esim. kuoppia ja suuria halkeamia, ei sovellu testaamiseen.

8.2.2   Testausalueen pinnoitteen kitkakertoimen nimellisen (6) huippuarvon (PBC) on oltava 0,9, ellei toisin ilmoitettu, mitattuna joko

6

| 8.2.2.1 | ASTM:n (American Society for Testing and Materials) E1136-vakiovertailutestausrenkaalla ASTM-menetelmän E1337-90 mukaisesti nopeudessa 64 km/h (40 mph) tai |
| --- | --- |

8.2.2.1

ASTM:n (American Society for Testing and Materials) E1136-vakiovertailutestausrenkaalla ASTM-menetelmän E1337-90 mukaisesti nopeudessa 64 km/h (40 mph) tai

| 8.2.2.2 | säännön nro 13-H liitteen 6 lisäyksessä 2 määritetyllä k-testillä. |
| --- | --- |

8.2.2.2

säännön nro 13-H liitteen 6 lisäyksessä 2 määritetyllä k-testillä.

8.2.3   Testausalustan kaltevuudeltaan on oltava tasainen vaakasuoran ja 1 prosentin kaltevuuden välillä.

8.3   Ajoneuvon testauskunto

8.3.1   ESC-järjestelmä pidetään käytössä koko testauksen ajan.

8.3.2   Ajoneuvon massa: Ajoneuvoon, jonka polttoainetankki on täytetty vähintään 90 prosenttiin tilavuudestaan, lastataan yhteensä 168 kg:n sisäkuorma, joka koostuu testikuljettajasta, n. 59 kg:sta testauslaitteita (automaattinen ohjauslaite, tiedonkeruujärjestelmä ja ohjauslaitteen voimanlähde) sekä tarvittavasta määrästä painolastia korvaamaan kuljettajan ja testauslaitteiden lisäksi mahdollisesti puuttuva paino. Mikäli painolastia tarvitaan, se sijoitetaan ajoneuvon lattialle kuljettajan istuimen taakse tai tarvittaessa etuosan matkustajan istuimen jalkatilaan. Kaikki painolasti on kiinnitettävä siten, että se ei voi irrota testaamisen aikana.

8.3.3   Renkaat: Renkaat täytetään ajoneuvon valmistajan suosittelemaan kylmäpaineeseen esim. ajoneuvon kilvessä tai rengaspainemerkissä ilmoitetun mukaan. Tarvittaessa voidaan asentaa putket estämään renkaiden irtoaminen vanteilta.

8.3.4   Tukipyörät: Testaamisessa voidaan käyttää tukipyöriä, mikäli sen katsotaan olevan tarpeen testikuljettajan turvallisuuden kannalta. Tässä tapauksessa seuraava koskee ajoneuvoja, joiden staattinen vakaustekijä SSF ≤ 1,25:

| 8.3.4.1 | Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on alle 1 588 kg, varustetaan kevytrakenteisilla tukipyörillä. Kevytrakenteisten tukipyörien massa on enintään 27 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 27 kg · m2. |
| --- | --- |

8.3.4.1

Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on alle 1 588 kg, varustetaan kevytrakenteisilla tukipyörillä. Kevytrakenteisten tukipyörien massa on enintään 27 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 27 kg · m2.

2

| 8.3.4.2 | Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on 1 588–2 722 kg, varustetaan normaalirakenteisilla tukipyörillä. Normaalirakenteisten tukipyörien massa on enintään 32 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 35,9 kg · m2. |
| --- | --- |

8.3.4.2

Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on 1 588–2 722 kg, varustetaan normaalirakenteisilla tukipyörillä. Normaalirakenteisten tukipyörien massa on enintään 32 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 35,9 kg · m2.

2

| 8.3.4.3 | Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on suurempi kuin 2 722 kg, varustetaan raskailla tukipyörillä. Raskaiden tukipyörien massa on enintään 39 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 40,7 kg · m2. |
| --- | --- |

8.3.4.3

Ajoneuvot, joiden massa ajokunnossa on suurempi kuin 2 722 kg, varustetaan raskailla tukipyörillä. Raskaiden tukipyörien massa on enintään 39 kg ja kallistuksen hitausmomentti enintään 40,7 kg · m2.

2

8.3.5   Automaattinen ohjauslaite: Kohtien 9.5.2, 9.5.3, 9.6 ja 9.9 menettelyissä käytetään ohjausrobottia, joka on ohjelmoitu suorittamaan vaaditut ohjausliikkeet. Ohjauslaitteen on kyettävä tuottamaan 40–60 Nm:n ohjausmomentti. Ohjauslaitteen on kyettävä tuottamaan kyseinen momentti ohjauspyörän kääntönopeuksilla arvoon 1 200 astetta sekunnissa saakka.

9.   TESTAUSMENETTELYT

9.1   Renkaat täytetään valmistajan suosittelemaan kylmäpaineeseen, joka on ilmoitettu esim. ajoneuvon kilvessä tai rengaspainemerkissä.

9.2   Merkkivalon lampun tarkastus: Ajoneuvon ollessa paikallaan ja virtalukon ollessa asennossa lukittu (LOCK) tai pois päältä (OFF) kytketään virtalukko päällä-asentoon tai mahdolliseen merkkivalojen testausasentoon. ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalon on sytyttävä lampun toiminnan tarkastamiseksi kohdan 7.4.1.3 mukaisesti. Jos ajoneuvossa on ”ESC-järjestelmä pois päältä” -merkkivalo, myös sen on sytyttävä lampun toiminnan tarkastamiseksi kohdan 7.6.2.3 mukaisesti. Merkkivalon lampun tarkastusta ei vaadita kohdissa 7.4.3 ja 7.6.4 tarkoitettujen yhteisellä alueella näytettävien merkkivalojen tapauksessa.

9.3   ESC-järjestelmän sammutuskytkimen tarkastus: Mikäli ajoneuvo on varustettu ESC-järjestelmän sammutuskytkimellä (ESC OFF), suoritetaan tarkastus seuraavasti: Kytketään virtalukko päällä-asentoon (ON), kun ajoneuvo on paikallaan ja virtalukko asennossa lukittu (LOCK) tai pois päältä (OFF). Kytketään ESC-järjestelmän sammutuskytkin päälle ja varmistetaan, että merkkivalo ”ESC-järjestelmä pois päältä” syttyy kohdan 7.6.2 mukaisesti. Kytketään virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Kytketään virtalukko takaisin päällä-asentoon ja varmistetaan, että merkkivalo ”ESC-järjestelmä pois päältä” on sammunut, mikä ilmaisee ESC-järjestelmän palautuneen toimintaan kohdan 7.5.1 mukaisesti.

9.4   Jarrujen valmistelu

Valmistellaan ajoneuvon jarrut kohdissa 9.4.1–9.4.4 kuvaillulla tavalla.

9.4.1   Tehdään kymmenen pysähdystä nopeudesta 56 km/h niin, että keskimääräinen hidastuvuus on noin 0,5 g.

9.4.2   Välittömästi nopeudesta 56 km/h toteutetun kymmenen pysähdyksen sarjan jälkeen tehdään kolme lisäpysähdystä nopeudesta 72 m/h suuremmalla hidastuvuudella.

9.4.3   Kohdassa 9.4.2 tarkoitettuja pysähdyksiä suoritettaessa jarrupoljinta painetaan voimalla, joka on riittävä ajoneuvon lukkiutumattoman jarrujärjestelmän (ABS) kytkeytymiseksi päälle suurimmassa osassa jokaista jarrutustapahtumaa.

9.4.4   Kohdan 9.4.2 mukaisen viimeisen pysähtymisen jälkeen ajoneuvo kiihdytetään nopeuteen 72 km/h viideksi minuutiksi jarrujen jäähdyttämiseksi.

9.5   Renkaiden valmistelu

Valmistellaan renkaat kohtien 9.5.1–9.5.3 mukaisesti uutuudenkiillon poistamiseksi ja renkaiden lämmittämiseksi toimintalämpöönsä välittömästi ennen kohtien 9.6 ja 9.9 mukaisten testiajojen suorittamista.

9.5.1   Ajetaan testattavaa ajoneuvoa ympyrää, jonka halkaisija on 30 metriä, nopeudella, joka tuottaa noin 0,5–0,6 g:n sivuttaiskiihtyvyyden, ensin kolme kierrosta myötäpäivään, sitten kolme kierrosta vastapäivään.

9.5.2   Ajetaan ajoneuvoa neljä ajokertaa noudattaen 1 hertsin siniaaltomaista ohjauskuviota siten, että ohjauspyörän kulman huippuamplitudi vastaa 0,5–0,6 g:n huippusivuttaiskiihtyvyyttä ja ajoneuvon nopeus on 56 km/h, ja tehdään kullakin ajokerralla 10 siniaaltomaista ohjausliikettä.

9.5.3   Ohjauspyörän kulman amplitudin on viimeisen ajokerran viimeisessä ohjausliikkeessä oltava kaksinkertainen verrattuna muihin ohjausliikkeisiin. Suurin sallittu aikaväli jokaisen kierroksen ja ajokerran välillä on viisi minuuttia.

9.6   Hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testausmenettely

Ajetaan ajoneuvoa kaksi hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testiajosarjaa vakionopeudella 80 ± 2 km/h ja ohjausliikkeellä, joka kasvaa 13,5 astetta sekunnissa, kunnes saavutetaan noin 0,5 g:n sivuttaiskiihtyvyys. Toistetaan jokainen testisarja kolme kertaa. Yhdessä sarjassa ohjataan vastapäivään ja toisessa sarjassa myötäpäivään. Suurin sallittu aikaväli jokaisen testiajon välillä on viisi minuuttia.

9.6.1   Määritetään hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testeistä arvo A. Arvo A on asteina ilmaistu ohjauspyörän kulma, joka tuottaa testiajoneuvolle tasaisen 0,3 g:n sivuttaiskiihtyvyyden (korjattuna kohdassa 9.11.3 määritetyillä menetelmillä). Arvo A lasketaan lineaarisen regression avulla lähimmän 0,1 asteen tarkkuudella jokaisesta kuudesta hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testistä. Muodostetaan jäljempänä käytettävä A:n lopullinen arvo laskemalla keskiarvo kuuden lasketun A:n arvon absoluuttisista arvoista ja pyöristämällä se lähimpään 0,1 asteeseen.

9.7   Arvon A määrittämisen jälkeen suoritetaan kohdassa 9.5 kuvailtu renkaiden valmistelu renkaita vaihtamatta välittömästi ennen kohdassa 9.9 tarkoitetun ”sinikäyrä tasavaiheella” -testin suorittamista. Ensimmäinen ”sinikäyrä tasavaiheella” -testisarja on aloitettava kahden tunnin kuluessa kohdan 9.6 mukaisten hitaasti kasvavan ohjausliikkeen testien valmistumisesta.

9.8   Tarkastetaan, että ESC-järjestelmä on käytössä varmistamalla, että merkkivalot ”ESC-järjestelmän toimintahäiriö” ja ”ESC-järjestelmä pois päältä” (jos sellainen sisältyy järjestelmään) eivät pala.

9.9   Yliohjauksen korjauksen ja käsiteltävyyden ”sinikäyrä tasavaiheella” -testi

Ajetaan ajoneuvoa kaksi testiajosarjaa noudattaen 0,7 hertsin taajuista siniaaltomaista ohjauskuviota, jossa on toisesta amplitudihuipusta alkava 500 ms:n tasainen vaihe kuvan 2 mukaisesti (sinikäyrä tasavaiheella -testit). Yhdessä sarjassa ohjataan vastapäivään syklin ensimmäisellä puolikkaalla ja toisessa sarjassa myötäpäivään syklin ensimmäisellä puolikkaalla. Annetaan ajoneuvon jäähtyä paikoillaan jokaisen testiajon välissä 1,5–5 minuutin ajan.

Kuva 2

Kuva 2

Sinikäyrä tasavaiheella

Sinikäyrä tasavaiheella

Czas

500 ms

Kąt skrętu kierownicy

9.9.1   Ohjausliike aloitetaan ajoneuvon rullatessa suurella vaihteella nopeudella 80 ± 2 km/h.

9.9.2   Kunkin sarjan ensimmäisen testiajon ohjausamplitudina käytetään arvoa 1,5 A, jolloin A on kohdan 9.6.1 mukaisesti määritetty ohjauspyörän kulma.

9.9.3   Kussakin testiajosarjassa kasvatetaan ohjausamplitudia joka ajokerralla arvolla 0,5 A siten, että ajokerran ohjausamplitudi ei kasva suuremmaksi kuin kohdassa 9.9.4 viimeiselle ajokerralle määritetty amplitudi.

9.9.4   Kunkin sarjan viimeisen ajokerran ohjausamplitudi on suurempi arvoista 6,5 A ja 270 astetta, edellyttäen että laskettu arvo 6,5 A on pienempi tai yhtä suuri kuin 300 astetta. Jos mikä tahansa 0,5 A:n lisäys arvoon 6,5 A saakka tuottaa arvon, joka on suurempi kuin 300 astetta, viimeisen ajokerran ohjausamplitudina käytetään arvoa 300 astetta.

9.9.5   Kahden testiajosarjan valmistumisen jälkeen tehdään kiertymisnopeuden ja sivuttaiskiihtyvyyden tietojen jälkiprosessointi kohdan 9.11 mukaisesti.

9.10   ESC-järjestelmän toimintahäiriön havaitseminen

9.10.1   Simuloidaan yksi tai useampi ESC-järjestelmän toimintahäiriö irrottamalla virtalähde mistä tahansa ESC-järjestelmän komponentista tai irrottamalla mikä tahansa sähköliitäntä ESC-järjestelmän komponenttien väliltä (ajoneuvon virran ollessa katkaistuna). ESC-järjestelmän toimintahäiriötä simuloitaessa ei saa irrottaa merkkivalojen ja/tai valinnaisten ESC-järjestelmän hallintalaitteiden sähköliitäntöjä.

9.10.2   Kun ajoneuvo on paikoillaan ja virtalukko lukitussa (LOCK) tai poissa päältä -asennossa (OFF), kytketään virtalukko käynnistysasentoon (START) ja käynnistetään moottori. Ajetaan ajoneuvoa eteenpäin, kunnes saavutetaan nopeus 48 + 8 km/h. Viimeistään 30 sekunnin kuluttua moottorin käynnistämisestä ja seuraavien kahden minuutin aikana suoritetaan tällä nopeudella ainakin yksi tasainen kaarros vasempaan ja yksi tasainen kaarros oikeaan menettämättä suuntavakavuutta ja tehdään yksi jarrutus. Varmistetaan, että ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalo syttyy kohdan 7.4 mukaisesti näiden ajoliikkeiden päättymiseen mennessä.

9.10.3   Pysäytetään ajoneuvo ja asetetaan virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Viiden minuutin kuluttua asetetaan ajoneuvon virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Varmistetaan, että ESC-järjestelmän toimintahäiriön merkkivalo syttyy jälleen ilmaisten toimintahäiriötä ja että se palaa niin kauan kuin moottori on käynnissä tai kunnes vika on korjattu.

9.10.4   Asetetaan virtalukko lukittuun tai pois päältä -asentoon. Palautetaan ESC-järjestelmä normaaliin toimintakuntoon, asetetaan virtalukko käynnistysasentoon ja käynnistetään moottori. Tehdään uudestaan kohdassa 9.10.2 kuvaillut ajoliikkeet ja varmistetaan, että merkkivalo on sammunut mainitun ajan kuluessa tai välittömästi sen jälkeen.

9.11   Tietojen jälkiprosessointi – suoritusarvojen laskenta

Kiertymisnopeuden ja sivuttaissiirtymän mittaukset ja laskelmat prosessoidaan kohdissa 9.11.1–9.11.8 määritetyillä menetelmillä.

9.11.1   Ohjauspyöräkulman käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 10 hertsin katkaisutaajuudella. Suodatettu data keskitetään sen jälkeen nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla.

9.11.2   Kiertymisnopeuden käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 6 hertsin katkaisutaajuudella. Suodatettu data keskitetään sen jälkeen nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla.

9.11.3   Sivuttaiskiihtyvyyden käsittelemätön raakadata suodatetaan käyttäen 12-napaista vaiheetonta Butterworth-suodatinta 6 hertsin katkaisutaajuudella. Suodatettu data keskitetään sen jälkeen nollaan mittausantureiden asentopoikkeamien poistamiseksi staattisten, ennen testejä mitattujen arvojen avulla. Sivuttaiskiihtyvyysdata ajoneuvon painopisteessä määritetään poistamalla ajoneuvon korin kallistelun aiheuttamat vaikutukset sekä korjaamalla mittausanturien sijainti koordinaattimuunnoksen avulla. Sivuttaiskiihtyvyysmittari sijoitetaan tiedonkeruuta varten sekä pitkittäis- että poikittaisakselin suhteen niin lähelle ajoneuvon painopistettä kuin mahdollista.

9.11.4   Ohjauspyörän kääntönopeus määritetään derivoimalla suodatettu ohjauspyörän kulmatieto. Ohjauspyörän kääntönopeustieto suodatetaan sen jälkeen 0,1 sekunnin liukuvan keskiarvon suodattimella.

9.11.5   Sivuttaiskiihtyvyyden, kiertymisnopeuden ja ohjauspyörän kulman tietokanavat keskitetään nollaan erikseen määriteltyä ”nolla-aluetta” käyttämällä. Nolla-alueen määrittämiseen käytettävät menetelmät määritellään kohdissa 9.11.5.1 ja 9.11.5.2.

9.11.5.1   Määritetään ensimmäinen ajankohta, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa, käyttäen kohdassa 9.11.4 kuvailtujen menetelmien mukaisesti laskettua ohjauspyörän kääntönopeustietoa. Tästä kohdasta eteenpäin ohjauspyörän kääntönopeuden on pysyttävä suurempana kuin 75 astetta sekunnissa vähintään 200 ms:n ajan. Jos jälkimmäinen ehto ei täyty, määritetään seuraava ajankohta, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa, ja tarkastetaan 200 ms:n ehdon täyttyminen. Tätä iteraatioprosessia jatketaan, kunnes molemmat ehdot lopulta täyttyvät.

9.11.5.2   
  ”Nolla-alue” on 1,0 sekunnin ajanjakso ennen ajankohtaa, jossa ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa (eli hetki, jolloin ohjauspyörän kääntönopeus ylittää 75 astetta sekunnissa, määrittää ”nolla-alueen” lopun).

9.11.6   Ohjausliikkeen alkamiskohta (Beginning of Steer, BOS) on ensimmäinen ajankohta, jossa suodatettu ja nollaan keskitetty ohjauspyörän kulmatieto saavuttaa arvon – 5 astetta (kun ensimmäinen ohjausliike suoritetaan vastapäivään) tai arvon + 5 astetta (kun ensimmäinen ohjausliike suoritetaan myötäpäivään) ”nolla-alueen” lopun määrittävän ajankohdan jälkeen. Ohjausliikkeen alkamiskohdan aika-arvo määritetään interpoloimalla.

9.11.7   Ohjausliikkeen lopetuskohta (COS, Completion of Steer) on aika, jolloin ohjauspyörän kulma palaa nollaan ”sinikäyrä tasavaiheella” -ohjausliikkeen jälkeen. Aika-arvo ohjauspyörän kulman saavuttaessa nollan määritetään interpoloimalla.

9.11.8   Toinen kiertymisnopeuden huippuarvo on ensimmäinen paikallinen kiertymisnopeuden huippuarvo, joka saavutetaan sen jälkeen, kun ohjauspyörää aletaan kääntää vastakkaiseen suuntaan. Kiertymisnopeudet 1,0 ja 1,75 sekuntia ohjausliikkeen lopetuskohdan jälkeen määritetään interpoloimalla.

9.11.9   Määritetään sivuttaisnopeus integroimalla korjattu, suodatettu ja nollaan keskitetty sivuttaiskiihtyvyystieto. Asetetaan sivuttaisnopeus ohjausliikkeen alkamishetkellä (BOS) nollaksi. Määritetään sivuttaissiirtymä integroimalla nollaan keskitetty sivuttaisnopeus. Asetetaan sivuttaissiirtymä ohjausliikkeen alkamishetkellä nollaksi. Sivuttaissiirtymä mitataan 1,07 sekuntia ohjausliikkeen alkamishetken jälkeen ja määritetään interpoloimalla.

10.   AJONEUVOTYYPIN TAI ELEKTRONISEN AJONVAKAUTUSJÄRJESTELMÄN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

10.1   Hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin.

Viranomainen voi tämän jälkeen

| a) | valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai |
| --- | --- |

a)

valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai

| b) | soveltaa kohdassa 10.1.1 (Tarkistus) esitettyä menettelyä ja tapauksen mukaan kohdassa 10.1.2 (Laajennus) esitettyä menettelyä. |
| --- | --- |

b)

soveltaa kohdassa 10.1.1 (Tarkistus) esitettyä menettelyä ja tapauksen mukaan kohdassa 10.1.2 (Laajennus) esitettyä menettelyä.

10.1.1   Tarkistus

Jos ilmoituslomakkeisiin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta ja että hallintapolkimet joka tapauksessa edelleen täyttävät vaatimukset, muutosta pidetään ”tarkistuksena”.

Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen ilmoituslomakkeiden tarkistetut sivut ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleenantamisen päivämäärä. Ilmoituslomakkeiden konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen.

10.1.2   Laajennus

Muutosta pidetään ”laajennuksena”, jos ilmoituslomakkeiden tietojen muutoksen lisäksi

| a) | tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai |
| --- | --- |

a)

tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai

| b) | jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai |
| --- | --- |

b)

jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai

| c) | pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

c)

pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen.

10.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdassa 4.3 täsmennetyllä menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. Myös ilmoituslomakkeiden ja testausselosteiden hakemistoa, joka on liitetty ilmoitukseen, on vastaavasti muutettava niin, että siitä käy ilmi viimeisimmän tarkistuksen tai laajennuksen päivämäärä.

10.3   Hyväksynnän laajennuksen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajennusta koskeville ilmoituslomakkeille.

11.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 11.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohtien 5, 6 ja 7 vaatimukset. |
| --- | --- |

11.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohtien 5, 6 ja 7 vaatimukset.

| 11.2 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa tarkastaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

11.2

Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa tarkastaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Tällaisia tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

12.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

12.1   Tämän säännön mukaisesti ajoneuvotyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 vahvistettuja vaatimuksia ei noudateta.

12.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava asiasta hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 5 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

---

(1)  Ajoneuvoluokat M1 ja N1 on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

1

1

(2)  Akseliryhmää pidetään yhtenä akselina ja paripyöriä yhtenä pyöränä.

2

(3)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Akseliryhmää pidetään yhtenä akselina ja paripyöriä yhtenä pyöränä.

4

(5)  Tässä säännössä oletetaan, että ajoneuvoa ohjataan ohjauspyörällä. Myös muunlaisia ohjausmenetelmiä käyttävät ajoneuvot voidaan hyväksyä tämän säännön perusteella, mikäli valmistaja kykenee osoittamaan tutkimuslaitokselle, että tämän säännön suoritusvaatimukset voidaan täyttää käyttäen tämän säännön kohdassa 7 määrättyjä ohjaussyötteitä vastaavia ohjaussyötteitä.

5

(6)  
  ”Nimellisarvona” pidetään teoreettista tavoitearvoa.

6

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe: (2) Ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

elektronisen ajonvakautusjärjestelmän osalta säännön nro 140 mukaisesti

Hyväksynnän numero Laajennuksen numero

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki

2. Ajoneuvotyyppi

3. Valmistajan nimi ja osoite

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

5. Ajoneuvon massa

5.1 Ajoneuvon suurin massa

5.2 Ajoneuvon pienin massa

6. Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo)

8. Moottorityyppi

9. Vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet

10. Vetopyörästön välityssuhteet

11. Kytkettäväksi hyväksytyn perävaunun suurin massa (tapauksen mukaan)

11.1 Jarruton perävaunu

12. Renkaan mitat

13. Suurin rakenteellinen nopeus

14. Lyhyt kuvaus jarrulaitteista

15. Ajoneuvon massa testattaessa

Kuormitus

(kg)

Akseli 1

Akseli 2

Yhteensä

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

20. (Varattu)

21. ESC-järjestelmä on testattu tämän säännön vaatimusten mukaisesti ja täyttää ne: kyllä/ei (2)

tai Ajoneuvon vakaustoiminto on testattu säännön nro 13 liitteen 21 vaatimusten mukaisesti ja täyttää ne: kyllä/ei (2)

23. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi

24. Hyväksyntätestauksesta vastaava tutkimuslaitos

25. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä

26. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero

27. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

28. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa

29. Paikka

30. Päivämäärä

31. Allekirjoitus

32. Tämän säännön kohdassa 4.3 tarkoitettu yhteenveto on tämän ilmoituksen liitteenä.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIT

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image 16

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty elektronisen ajonvakautusjärjestelmän osalta Belgiassa (E 6) säännön nro 140 mukaisesti. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 140 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image 17

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Belgiassa (E 6) sääntöjen nro 140 ja 24 mukaisesti (1). (Jälkimmäisessä tapauksessa oikaistu absorptiokerroin on 1,30 m– 1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntäpäivänä sääntö nro 140 oli alkuperäisessä muodossaan ja sääntö nro 24 sisälsi muutossarjan 02.

---

(1)  Tämä numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

DYNAAMISEN AJOVAKAUDEN SIMULOINNIN KÄYTTÖ

Elektronisen ajonvakautusjärjestelmän tehokkuus voidaan määrittää tietokonesimuloinnin avulla.

1.   SIMULOINNIN KÄYTTÖ

1.1   Ajoneuvonvalmistaja voi osoittaa ajoneuvon ajonvakautustoiminnon tehokkuuden tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle simuloimalla tämän säännön kohdassa 9.9 tarkoitetut dynaamiset ajoliikkeet.

1.2   Simuloinnissa ajoneuvon ajonvakautusjärjestelmän teho osoitetaan seuraavien tekijöiden avulla:

| a) | kiertymisnopeus, yksi sekunti ”sinikäyrä tasavaiheella” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen (aika T0 + 1) |
| --- | --- |

a)

kiertymisnopeus, yksi sekunti ”sinikäyrä tasavaiheella” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen (aika T0 + 1)

| b) | kiertymisnopeus, 1,75 sekuntia ”sinikäyrä tasavaiheella” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen |
| --- | --- |

b)

kiertymisnopeus, 1,75 sekuntia ”sinikäyrä tasavaiheella” -ohjaussyötteen valmistumisen jälkeen

| c) | ajoneuvon painopisteen sivuttaissiirtymä suhteessa sen alkuperäiseen suoraan kulkulinjaan. |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon painopisteen sivuttaissiirtymä suhteessa sen alkuperäiseen suoraan kulkulinjaan.

1.3   Simulointi suoritetaan validoidulla mallinnus- ja simulaatiotyökalulla käyttäen tämän säännön kohdan 9.9 mukaisia dynaamisia ajoliikkeitä tämän säännön kohdan 8 mukaisissa testausolosuhteissa.

Simulointityökalun validointimenetelmä esitetään tämän säännön liitteessä 4.

---

LIITE 4

DYNAAMISEN AJOVAKAUDEN SIMULOINTITYÖKALU JA SEN VALIDOINTI

1.   SIMULOINTITYÖKALUN OMINAISUUDET

1.1   Simulointimenetelmässä on otettava huomioon ajoneuvon suunta- ja kallistusliikkeisiin vaikuttavat päätekijät. Tyypillinen malli voi sisältää seuraavat ajoneuvon parametrit eksplisiittisessä tai implisiittisessä muodossa:

| a) | akseli/pyörä |
| --- | --- |

a)

akseli/pyörä

| b) | jousitus |
| --- | --- |

b)

jousitus

| c) | rengas |
| --- | --- |

c)

rengas

| d) | alusta / ajoneuvon runko |
| --- | --- |

d)

alusta / ajoneuvon runko

| e) | voimalaite/ajolaite tapauksen mukaan |
| --- | --- |

e)

voimalaite/ajolaite tapauksen mukaan

| f) | jarrujärjestelmä |
| --- | --- |

f)

jarrujärjestelmä

| g) | hyötykuorma. |
| --- | --- |

g)

hyötykuorma.

1.2   Ajoneuvon ajonvakautustoiminto lisätään simulointimalliin jommallakummalla seuraavista tavoista:

| a) | simulointityökalun alijärjestelmänä (ohjelmistomalli) tai |
| --- | --- |

a)

simulointityökalun alijärjestelmänä (ohjelmistomalli) tai

| b) | elektronisena ohjauslaitteena, joka on osa laitteistoa (hardware-in-the-loop). |
| --- | --- |

b)

elektronisena ohjauslaitteena, joka on osa laitteistoa (hardware-in-the-loop).

2.   SIMULOINTITYÖKALUN VALIDOINTI

2.1   Käytetyn mallinnus- ja simulointityökalun validius tarkastetaan vertailemalla tuloksia käytännön ajoneuvotesteihin. Validointitesteissä käytetään tämän säännön kohdan 9.9 dynaamisia ajoliikkeitä.

Testien aikana kirjataan tai lasketaan seuraavat liikemuuttujat soveltuvin osin standardien ISO 15037 Part 1:2006: General conditions for passenger cars tai Part 2:2002: General conditions for heavy vehicles and buses mukaisesti (ajoneuvoluokan mukaan):

| a) | ohjauspyörän kulma (δΗ) |
| --- | --- |

a)

ohjauspyörän kulma (δΗ)

| b) | pituussuuntainen nopeus (vX) |
| --- | --- |

b)

pituussuuntainen nopeus (vX)

| c) | sivuluisun kulma (β) tai sivuttaisnopeus (vY) (valinnainen) |
| --- | --- |

c)

sivuluisun kulma (β) tai sivuttaisnopeus (vY) (valinnainen)

| d) | pituussuuntainen kiihtyvyys (aX) (valinnainen) |
| --- | --- |

d)

pituussuuntainen kiihtyvyys (aX) (valinnainen)

| e) | sivuttaiskiihtyvyys (aY) |
| --- | --- |

e)

sivuttaiskiihtyvyys (aY)

| f) | kiertymisnopeus (dψ/dt) |
| --- | --- |

f)

kiertymisnopeus (dψ/dt)

| g) | sivuttaiskallistumisnopeus (dφ/dt) |
| --- | --- |

g)

sivuttaiskallistumisnopeus (dφ/dt)

| h) | pituuskallistumisnopeus (dθ/dt) |
| --- | --- |

h)

pituuskallistumisnopeus (dθ/dt)

| i) | sivuttaiskallistumiskulma (φ) |
| --- | --- |

i)

sivuttaiskallistumiskulma (φ)

| j) | pituuskallistumiskulma (θ). |
| --- | --- |

j)

pituuskallistumiskulma (θ).

2.2   Tavoitteena on osoittaa, että ajoneuvon ajonvakautustoiminnon simuloitu käyttäytyminen on verrattavissa käytännön ajoneuvotestien tuloksiin.

2.3   Simulaattorin katsotaan olevan validoitu, kun sen tulokset ovat verrattavissa käytännön testituloksiin, jotka on saatu ajoneuvotyypillä tämän säännön kohdan 9.9 mukaisilla dynaamisilla ajoliikkeillä. Vertailussa tarkastellaan ajoneuvon ajonvakautustoiminnon aktivoitumisen ja toimintajakson välistä suhdetta simuloinnissa ja käytännön ajoneuvotestissä.

2.4   Fysikaalisia parametreja, jotka ovat erilaiset vertailuajoneuvon ja simuloidun ajoneuvon välillä, muokataan vastaavasti simuloinnissa.

2.5   Simulaatiosta laaditaan tämän säännön liitteessä 5 esitetyn mallin mukainen simulointityökalun testausseloste, jonka kopio liitetään ajoneuvon hyväksyntäselosteeseen.

---

LIITE 5

AJONEUVON AJONVAKAUTUSTOIMINNON SIMULOINTITYÖKALUN TESTAUSSELOSTE

Testausselosteen numero: ...

1.   TUNNISTUSTIEDOT

1.1   Simulointityökalun valmistajan nimi ja osoite: ...

1.2   Simulointityökalun tunnistustiedot: nimi/malli/numero (laitteet ja ohjelmisto): ...

2.   SOVELTAMISALA

2.1   Ajoneuvotyyppi: ...

2.2   Ajoneuvon konfiguraatiot: ...

3.   AJONEUVON TARKASTUSTESTI

3.1   Ajoneuvojen kuvaus: ...

3.1.1   Ajoneuvojen tunnistetiedot: merkki/malli/valmistenumero ...

3.1.2   Ajoneuvon kuvaus, mukaan luettuina jousitus/pyörät, moottori ja ajolaite, jarrujärjestelmät ja ohjausjärjestelmä, tunnistustietoina nimi/malli/numero: ...

3.1.3   Simuloinnissa käytetyt ajoneuvotiedot (eksplisiittiset): ...

3.2   Paikat, tien/testialueen olosuhteet, lämpötila ja päivämäärät: ...

3.3   Tulokset ajoneuvon ajonvakautustoiminto kytkettynä päälle ja pois, mukaan luettuina liitteen 4 kohdassa 2.1 luetellut liikemuuttujat soveltuvin osin: ...

4.   SIMULOINTITULOKSET

4.1   Simuloinnissa käytetyt ajoneuvoparametrit ja arvot, joita ei ole saatu varsinaisesta testiajoneuvosta (implisiittiset): ...

4.2   Suuntavakavuus ja sivuttaissiirtymä tämän säännön kohtien 7.1–7.3 mukaisesti: ...

5.   Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset raportoitu säännön nro 140 liitteen 4 mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos (1) ...

Allekirjoitus: ...

Päivämäärä: ...

Hyväksyntäviranomainen (1) ...

Allekirjoitus: ...

Päivämäärä: ...

---

(1)  Allekirjoittajien on oltava eri henkilöitä, mikäli tutkimuslaitos ja tyyppihyväksyntäviranomainen kuuluvat samaan organisaatioon.

---

| 26.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 269/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 269/36

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 141 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää rengaspaineen seurantajärjestelmien osalta [2018/1593]

Voimaantulopäivä: 22. tammikuuta 2017

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lisätiedot |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muutokset ja ajoneuvon tyyppihyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Rengaspaineen seurantajärjestelmän testit |
| --- | --- |

3

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokan M1 ajoneuvojen, joiden suurin massa on enintään 3 500 kg, ja luokan N1
   (1) ajoneuvojen hyväksyntään, kun ajoneuvot on varustettu rengaspaineen seurantajärjestelmällä (TPMS), lukuun ottamatta paripyöräakselilla varustettuja ajoneuvoja.

1

1

1

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää rengaspaineen seurantajärjestelmän osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää rengaspaineen seurantajärjestelmän osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa merkittävästi toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:






  a) | valmistajan nimi tai merkki |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa merkittävästi toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:

a)

valmistajan nimi tai merkki

| b) | ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintaan |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintaan

| c) | rengaspaineen seurantajärjestelmän rakenne. |
| --- | --- |

c)

rengaspaineen seurantajärjestelmän rakenne.

| 2.3 | ’Pyörällä’ tarkoitetaan kokonaista pyörää, joka koostuu vanteesta ja levypyörästä. |
| --- | --- |

2.3

’Pyörällä’ tarkoitetaan kokonaista pyörää, joka koostuu vanteesta ja levypyörästä.

| 2.4 | ’Renkaalla’ tarkoitetaan ilmarengasta, joka on vahvistettu joustava kuorirakenne joka sisältää itse tai muodostaa yhdessä sen pyörän kanssa, johon se asennetaan, yhtenäisen, pääosin toroidaalisen suljetun kammion, jossa on kaasua (yleensä ilmaa) tai kaasua ja nestettä, ja joka on tarkoitettu tavanomaisesti käytettäväksi paineistettuna ulkoilman painetta suurempaan paineeseen. |
| --- | --- |

2.4

’Renkaalla’ tarkoitetaan ilmarengasta, joka on vahvistettu joustava kuorirakenne joka sisältää itse tai muodostaa yhdessä sen pyörän kanssa, johon se asennetaan, yhtenäisen, pääosin toroidaalisen suljetun kammion, jossa on kaasua (yleensä ilmaa) tai kaasua ja nestettä, ja joka on tarkoitettu tavanomaisesti käytettäväksi paineistettuna ulkoilman painetta suurempaan paineeseen.

| 2.5 | ’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (joka voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima suurin massa). |
| --- | --- |

2.5

’Suurimmalla massalla’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (joka voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima suurin massa).

| 2.6 | ’Suurimmalla akselikuormituksella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa enimmäisarvoa, joka kuvaa yhden akselin renkaiden tai ketjujen kontaktipintojen ja maanpinnan välistä pystysuuntaista kokonaisvoimaa, joka syntyy kyseisen akselin kantamasta ajoneuvon massan osasta. Kuormitus voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama ”suurin sallittu akselikuormitus”. Akselikuormitusten summa voi olla suurempi kuin ajoneuvon kokonaismassaa vastaava arvo. |
| --- | --- |

2.6

’Suurimmalla akselikuormituksella’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa enimmäisarvoa, joka kuvaa yhden akselin renkaiden tai ketjujen kontaktipintojen ja maanpinnan välistä pystysuuntaista kokonaisvoimaa, joka syntyy kyseisen akselin kantamasta ajoneuvon massan osasta. Kuormitus voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama ”suurin sallittu akselikuormitus”. Akselikuormitusten summa voi olla suurempi kuin ajoneuvon kokonaismassaa vastaava arvo.

| 2.7 | ’Rengaspaineen seurantajärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua järjestelmää, joka seuraa renkaiden painetta tai paineen muutosta ja lähettää vastaavat tiedot käyttäjälle ajoneuvon ollessa käynnissä. |
| --- | --- |

2.7

’Rengaspaineen seurantajärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua järjestelmää, joka seuraa renkaiden painetta tai paineen muutosta ja lähettää vastaavat tiedot käyttäjälle ajoneuvon ollessa käynnissä.

| 2.8 | ’Kylmän renkaan rengaspaineella’ tarkoitetaan rengaspainetta ympäristön lämpötilassa lukuun ottamatta renkaan käytön aiheuttamaa paineenlisäystä. |
| --- | --- |

2.8

’Kylmän renkaan rengaspaineella’ tarkoitetaan rengaspainetta ympäristön lämpötilassa lukuun ottamatta renkaan käytön aiheuttamaa paineenlisäystä.

| 2.9 | ’Suositellulla kylmän renkaan paineella’ (Prec) tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan kullekin rengaspaikalle suosittelemaa, ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa ja/tai ajoneuvossa olevassa kilvessä ilmoitettua painetta ajoneuvolle tarkoitetuissa käyttöoloissa (esim. nopeus ja kuorma). |
| --- | --- |

2.9

’Suositellulla kylmän renkaan paineella’ (Prec) tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan kullekin rengaspaikalle suosittelemaa, ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa ja/tai ajoneuvossa olevassa kilvessä ilmoitettua painetta ajoneuvolle tarkoitetuissa käyttöoloissa (esim. nopeus ja kuorma).

rec

| 2.10 | ’Käytönaikaisella paineella’ (Pwarm) tarkoitetaan kunkin rengaspaikan renkaan painetta, joka on noussut kylmäpaineesta (Prec) lämpötekijöiden vaikutuksesta ajoneuvon käytön aikana. |
| --- | --- |

2.10

’Käytönaikaisella paineella’ (Pwarm) tarkoitetaan kunkin rengaspaikan renkaan painetta, joka on noussut kylmäpaineesta (Prec) lämpötekijöiden vaikutuksesta ajoneuvon käytön aikana.

warm

rec

| 2.11 | ’Testauspaineella’ (Ptest) tarkoitetaan kutakin rengaspaikkaa edustavien renkaiden todellista painetta, kun painetta on vähennetty testausmenettelyssä. |
| --- | --- |

2.11

’Testauspaineella’ (Ptest) tarkoitetaan kutakin rengaspaikkaa edustavien renkaiden todellista painetta, kun painetta on vähennetty testausmenettelyssä.

test

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvon valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava ajoneuvotyypin hyväksyntää ajoneuvon rengaspaineen seurantajärjestelmän osalta.

3.2   Hakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena ajoneuvotyypin kuvaus, jossa esitetään tämän säännön liitteessä 1 täsmennetyt seikat.

3.3   Tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi tarkoitettua ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

3.4   Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä tyyppihyväksyntäviranomaisen on todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa kaikkia kohdan 5 vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvotyypille myönnettävä tyyppihyväksyntä.

4.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 00 säännön ollessa yhä alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

4.3   Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä

2

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 tarkoitettujen merkintöjen oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 tarkoitettujen merkintöjen oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.5   Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin säännön ja hyväksynnän numerot sekä kaikkien muiden hyväksynnän perusteina (tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa) olevien sääntöjen lisäsymbolit on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET JA TESTIT

5.1   Yleistä

5.1.1   Kaikkien luokan M1 ajoneuvojen, joiden massa on enintään 3 500 kg, ja luokan N1 ajoneuvojen, joiden kaikki akselit on molemmissa tapauksissa varustettu yksittäisillä renkailla ja joissa on kohdan 2.7 määritelmän mukainen rengaspaineen seurantajärjestelmä, on täytettävä tämän säännön kohtien 5.1.2–5.5.5 suorituskykyvaatimukset monenlaisissa sopimuspuolten alueella vallitsevissa tie- ja ympäristöolosuhteissa.

1

1

5.1.2   Magneetti- tai sähkökentät eivät saa heikentää ajoneuvoon asennetun rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintaa. Tämä on osoitettava näyttämällä toteen, että järjestelmä täyttää säännön nro 10 tekniset vaatimukset säännön siirtymämääräysten mukaisesti siten, että

| a) | ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03, ja |
| --- | --- |

a)

ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03, ja

| b) | ajoneuvoihin, joissa on ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvoihin, joissa on ladattavan energiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04.

5.1.3   Järjestelmän on pystyttävä toimimaan nopeusalueella, jonka alaraja on 40 km/h tai pienempi ja yläraja ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus.

5.1.4   Ajoneuvon on läpäistävä liitteessä 3 esitetyt testit (renkaan puhkeaminen, diffuusio ja toimintahäiriö).

5.2   Rengaspaineen määrittäminen paineen vähetessä äkillisesti ulkoisen tekijän vaikutuksesta

5.2.1   Rengaspaineen seurantajärjestelmän on sytytettävä kohdassa 5.5 kuvattu varoitusvalo enintään 10 minuutin kumulatiivisen ajoajan kuluttua siitä, kun ajoneuvon jonkin renkaan käytönaikainen paine on pienentynyt 20 prosenttia tai vähimmäisarvoon 150 kPa sen mukaan, kumpi on suurempi.

5.3   Optimaalista toimintaa (polttoaineenkulutus ja turvallisuus mukaan luettuina) varten suositeltua painetta selvästi pienemmän paineen havaitseminen

5.3.1   Rengaspaineen seurantajärjestelmän on sytytettävä kohdassa 5.5 kuvattu varoitusvalo enintään 60 minuutin kumulatiivisen ajoajan kuluttua siitä, kun ajoneuvon jonkin renkaan – joita on enintään neljä – käytönaikainen paine on pienentynyt 20 prosenttia tai vähimmäisarvoon 150 kPa sen mukaan, kumpi on suurempi.

5.4   Toimintavirheen havaitseminen

5.4.1   Rengaspaineen seurantajärjestelmän on sytytettävä kohdassa 5.5 kuvattu varoitusmerkki enintään 10 minuutin kuluttua siitä, kun ajoneuvon rengaspaineen seurantajärjestelmässä ilmenee toimintavirhe, joka vaikuttaa ohjaus- tai vastesignaalin tuottamiseen tai välittämiseen järjestelmässä.

5.5   Varoitusmerkki

5.5.1   Varoitusmerkki on annettava säännön nro 121 mukaisella varoitusvalolla.

5.5.2   Varoitusvalon on aktivoiduttava, kun sytytysvirtakytkin on päällä (ON) -asennossa (lampun testaus). Tämä vaatimus ei koske yleisessä tilassa olevia merkkivaloja.

5.5.3   Varoitusvalon on näyttävä myös päivänvalossa. Kuljettajan on kyettävä helposti tarkastamaan sen asianmukainen toiminta istuimeltaan.

5.5.4   Toimintavirheestä voidaan antaa varoitus samalla valolla kuin liian pienestä rengaspaineesta. Jos kohdassa 5.5.1 tarkoitetulla varoitusvalolla varoitetaan sekä liian pienestä rengaspaineesta että rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintavirheestä, sovelletaan seuraavaa: Kun sytytysvirtakytkin on päällä-asennossa, varoitusvalon on vilkuttava toimintavirheen osoittamiseksi. Hetken kuluttua on vilkkumisen loputtava ja varoitusvalon pysyttävä jatkuvasti syttyneenä virheen koko keston ajan ja niin kauan kuin sytytysvirtakytkin on päällä-asennossa. Vilkkumisen ja jatkuvan valon jaksojen on toistuttava aina, kun sytytysvirtakytkin on päällä-asennossa, kunnes virhe on korjattu.

5.5.5   Kohdassa 5.5.1 kuvatun varoitusvalon vilkkumisella voidaan antaa tietoa rengaspaineen seurantajärjestelmän alkutila-asetuksesta ajoneuvon käyttäjän käsikirjan mukaisesti.

6.   LISÄTIEDOT

6.1   Ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa, jos sellainen on, on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| 6.1.1 | maininta siitä, että ajoneuvo on varustettu kyseisellä järjestelmällä (sekä ohjeet järjestelmän nollaamiseksi, jos järjestelmässä on tällainen toiminto) |
| --- | --- |

6.1.1

maininta siitä, että ajoneuvo on varustettu kyseisellä järjestelmällä (sekä ohjeet järjestelmän nollaamiseksi, jos järjestelmässä on tällainen toiminto)

| 6.1.2 | kohdassa 5.5.1 kuvatun varoitusvalon kuva (sekä toimintavirheestä varoittavan varoitusvalon kuva, jos sitä varten on oma varoitusvalonsa) |
| --- | --- |

6.1.2

kohdassa 5.5.1 kuvatun varoitusvalon kuva (sekä toimintavirheestä varoittavan varoitusvalon kuva, jos sitä varten on oma varoitusvalonsa)

| 6.1.3 | lisätietoja alentuneesta rengaspaineesta varoittavan varoitusvalon merkityksellisyydestä ja kuvaus siitä, mihin toimiin sen syttyessä on ryhdyttävä. |
| --- | --- |

6.1.3

lisätietoja alentuneesta rengaspaineesta varoittavan varoitusvalon merkityksellisyydestä ja kuvaus siitä, mihin toimiin sen syttyessä on ryhdyttävä.

6.2   Jos ajoneuvon mukana ei toimiteta käyttäjän käsikirjaa, kohdassa 6.1 vaaditut tiedot on esitettävä näkyvällä paikalla ajoneuvossa.

7.   MUUTOKSET JA AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

7.1   Kaikista kohdassa 2.2 määriteltyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava kyseisen ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan

| 7.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei ole kielteistä vaikutusta hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja laajentaa hyväksyntää, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei ole kielteistä vaikutusta hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja laajentaa hyväksyntää, tai

| 7.1.2 | katsoa, että tehdyt muutokset vaikuttavat hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja vaatia uusien testien tai lisätarkastusten suorittamista ennen hyväksynnän laajentamista. |
| --- | --- |

7.1.2

katsoa, että tehdyt muutokset vaikuttavat hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja vaatia uusien testien tai lisätarkastusten suorittamista ennen hyväksynnän laajentamista.

7.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdassa 4.3 täsmennetyllä menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

7.3   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava laajennuksesta muille sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyllä ilmoituslomakkeella. Viranomaisen on annettava kullekin laajennukselle sen osoittava sarjanumero.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324–E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

8.2   Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa tarkastaa kunkin yksittäisen tuotantolaitoksen tuotannon vaatimustenmukaisuuden. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava vähintään kerran vuodessa.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 8 vaatimukset eivät täyty.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennöksen, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä ja suuraakkosin merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Saatuaan asianmukaisen ilmoituksen viranomaisen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville muille sopimuspuolille hyväksyntälomakkeella, jonka loppuun on suuraakkosin lisätty allekirjoituksella ja päiväyksellä varustettu merkintä ”TUOTANTO LOPETETTU”.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6/Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: (A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe (2): Ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

rengaspaineen seurantajärjestelmän osalta säännön nro 141 mukaisesti.

Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero:

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki:

2. Ajoneuvotyyppi (tapauksen mukaan myös variantit):

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite:

5. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi:

6. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos:

7. Testausselosteen päiväys:

8. Testausselosteen numero:

9. Ajoneuvotyypin lyhyt kuvaus:

9.1 Ajoneuvon massa testattaessa:

Etuakseli:

Taka-akseli:

Yhteensä:

9.2 Vakiopyörä-rengasyhdistelmän merkinnät ja pyöräkoot:

9.3 Rengaspaineen seurantajärjestelmän lyhyt kuvaus:

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

10. Testien tulokset:

Mitattu

aika varoituksen antamiseen

(mm:ss)

Puhkeamistesti

Diffuusiotesti

Toimintavirhetesti

11. Hyväksyntämerkin sijainti:

12. Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan):

13. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

14. Paikka:

15. Päiväys:

16. Allekirjoitus:

17. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIT

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image 20

Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on rengaspaineen seurantajärjestelmän osalta hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 141 mukaisesti ja sen hyväksyntänumero on 002439. Hyväksyntänumero ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 141 vaatimusten mukaisesti säännön ollessa alkuperäisessä muodossaan.

---

LIITE 3

RENGASPAINEEN SEURANTAJÄRJESTELMÄN TESTIT

1.   TESTAUSOLOSUHTEET

1.1   Ympäristön lämpötila

Ympäristön lämpötilan on oltava 0–40 °C.

1.2   Testipinta

Ajoradalla on oltava hyvä pito. Pinnan on oltava testin aikana kuiva.

1.3   Testit on tehtävä oloissa, joissa ei esiinny radiohäiriöitä.

1.4   Ajoneuvon testauskunto

1.4.1   Testipaino

Ajoneuvo voidaan testata kuormituksesta riippumatta. Massan on jakauduttava akseleille ajoneuvon valmistajan ilmoittamalla tavalla, eikä minkään akselin suurin sallittu massa saa ylittyä.

Ellei järjestelmää kuitenkaan voida säätää tai nollata, ajoneuvon on oltava testattaessa kuormittamaton. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta. Kuormitusta ei saa muuttaa testin aikana.

1.4.2   Ajoneuvon nopeus

Rengaspaineen seurantajärjestelmä on kalibroitava ja testattava seuraavilla nopeuksilla:

| a) | tämän säännön kohdan 5.2 vaatimusten täyttymisen tarkistamiseksi tehtävässä puhkeamistestissä nopeusalueella, joka ulottuu nopeudesta 40 km/h nopeuteen 120 km/h tai ajoneuvon suurimpaan rakenteelliseen nopeuteen, jos se on alle 120 km/h, ja |
| --- | --- |

a)

tämän säännön kohdan 5.2 vaatimusten täyttymisen tarkistamiseksi tehtävässä puhkeamistestissä nopeusalueella, joka ulottuu nopeudesta 40 km/h nopeuteen 120 km/h tai ajoneuvon suurimpaan rakenteelliseen nopeuteen, jos se on alle 120 km/h, ja

| b) | tämän säännön kohdan 5.3 vaatimusten täyttymisen tarkistamiseksi tehtävässä diffuusiotestissä ja tämän säännön kohdan 5.4 vaatimusten täyttymisen tarkistamiseksi tehtävässä toimintavirhetestissä nopeusalueella 40–100 km/h. |
| --- | --- |

b)

tämän säännön kohdan 5.3 vaatimusten täyttymisen tarkistamiseksi tehtävässä diffuusiotestissä ja tämän säännön kohdan 5.4 vaatimusten täyttymisen tarkistamiseksi tehtävässä toimintavirhetestissä nopeusalueella 40–100 km/h.

Testissä on katettava koko nopeusalue.

Jos ajoneuvossa on vakionopeudensäädin, se ei saa olla testin aikana käytössä.

1.4.3   Vanteiden sijoittaminen

Ajoneuvon vanteet voidaan asentaa vapaasti ajoneuvon valmistajan antamien ohjeiden tai rajoitusten mukaisiin paikkoihin.

1.4.4   Ajoneuvo pysäköitynä

Ajoneuvo on sijoitettava paikoilleen siten, että sen renkaat on suojattu suoralta auringonvalolta. Paikka on suojattava ilmavirtauksilta, jotka voisivat vaikuttaa testituloksiin.

1.4.5   Jarrupolkimen käyttö

Ajoaikaan ei lueta aikaa, jonka ajoneuvo liikkuu käyttöjarrun käytön aikana.

1.4.6   Renkaat

Ajoneuvoon on testiä varten asennettava renkaat ajoneuvon valmistajan suosituksen mukaisesti. Rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintavirhetestissä voidaan kuitenkin käyttää vararengasta.

1.5   Paineenmittauslaitteiden tarkkuus

Tässä liitteessä tarkoitetuissa testeissä käytettävien paineenmittauslaitteiden tarkkuuden on oltava vähintään ± 3 kPa.

2.   TESTAUSMENETTELY

Testi on suoritettava tämän liitteen kohdassa 1.4.2 määritetylle nopeusalueelle sijoittuvalla nopeudella ainakin kerran tämän liitteen kohdan 2.6.1 mukaista tapausta (puhkeamistesti) ja ainakin kerran kutakin tämän liitteen kohdan 2.6.2 mukaista tapausta (diffuusiotesti) varten.

2.1   Ennen kuin ajoneuvon renkaat täytetään, ajoneuvoa pidetään paikoillaan vähintään tunti ulkotiloissa ympäristön lämpötilassa moottori sammutettuna ja siten, että se on suojattu suoralta auringonvalolta, tuulelta tai muilta lämmittäviltä tai jäähdyttäviltä tekijöiltä. Ajoneuvon renkaat täytetään ajoneuvon valmistajan suosittelemaan kylmän renkaan paineeseen (Prec) noudattaen nopeuksiin, kuormituksiin ja rengaspaikkoihin liittyviä valmistajan suosituksia. Kaikki painemittaukset on tehtävä samoilla testilaitteilla.

2.2   Ajoneuvon ollessa paikoillaan ja virtakytkimen ollessa pois päältä -asennossa asetetaan virtakytkin päällä-asentoon. Rengaspaineen seurantajärjestelmän on tällöin tarkastettava, toimiiko tämän säännön kohdassa 5.5.2 tarkoitetun alentuneesta rengaspaineesta varoittavan merkkivalon lamppu. Tämä vaatimus ei koske yleisessä tilassa olevia merkkivaloja.

2.3   Silloin kun se on mahdollista, säädetään tai nollataan rengaspaineen seurantajärjestelmä ajoneuvon valmistajan suositusten mukaisesti.

2.4   Oppimisvaihe

2.4.1   Ajoneuvoa ajetaan vähintään 20 minuuttia tämän liitteen kohdassa 1.4.2 vahvistetulle nopeusalueelle sijoittuvalla nopeudella siten, että keskinopeus on 80 km/h (± 10 km/h). Ajoneuvon nopeus saa poiketa nopeusalueesta oppimisvaiheessa yhteensä enintään 2 minuutin ajan.

2.4.2   Tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan ajotesti voidaan tehdä yhteen ainoaan suuntaan kaartuvalla radalla (ympyrä tai ovaali), jolloin kohdan 2.4.1 mukainen ajotesti olisi jaettava kahteen eri ajosuuntiin suoritettavaan samanpituiseen jaksoon (± 2 minuuttia).

2.4.3   Viiden minuutin kuluessa oppimisvaiheen päättymisestä mitataan niiden renkaiden lämminpaine, joiden painetta on määrä alentaa. Lämminpaine kirjataan arvona Pwarm, ja sitä käytetään seuraavissa vaiheissa.

2.5   Paineen alentaminen

2.5.1   Menettely tämän säännön kohdan 5.2 vaatimusten täyttymisen varmentamiseksi tehtävää puhkeamistestiä varten

Ajoneuvon renkaista yhden painetta vähennetään viiden minuutin kuluessa lämminpaineen mittaamisesta kohdan 2.4.3 mukaisesti, kunnes paine on 20 prosenttia pienempi kuin Pwarm tai minimiarvossa 150 kPa sen mukaan, kumpi arvo on suurempi. Tämä arvo on Ptest. 2–5 minuuttia kestävän vakiintumisjakson jälkeen Ptest tarkastetaan ja tarvittaessa oikaistaan.

2.5.2   Menettely tämän säännön kohdan 5.3 vaatimusten täyttymisen varmentamiseksi tehtävää diffuusiotestiä varten

Kaikkien neljän renkaan painetta vähennetään viiden minuutin kuluessa lämminpaineen mittaamisesta kohdan 2.4.3 mukaisesti, kunnes renkaiden paine on 20 prosenttia pienempi kuin Pwarm. Vähennetään painetta vielä 7 kPa, jolloin saadaan arvo Ptest. 2–5 minuuttia kestävän vakiintumisjakson jälkeen Ptest tarkastetaan ja tarvittaessa oikaistaan.

2.6   Alentuneen rengaspaineen havaitseminen

2.6.1   Menettely tämän säännön kohdan 5.2 vaatimusten täyttymisen varmentamiseksi tehtävää puhkeamistestiä varten

2.6.1.1   Ajoneuvoa ajetaan jollakin testiradan osuudella (ei välttämättä keskeytyksettä). Kokonaisajoajan on oltava kymmenen minuuttia tai alentuneesta rengaspaineesta varoittavan merkkivalon syttymiseen kuluva aika sen mukaan, kumpi on lyhyempi.

2.6.2   Menettely tämän säännön kohdan 5.3 vaatimusten täyttymisen varmentamiseksi tehtävää diffuusiotestiä varten

2.6.2.1   Ajoneuvoa ajetaan jollakin testiradan osuudella. Vähintään 20 ja enintään 40 minuutin ajon jälkeen ajoneuvo pysäytetään ja sitä pidetään paikoillaan moottori sammutettuna ja virta-avain poistettuna vähintään 1 ja enintään 3 minuutin ajan. Testi toistetaan. Kokonaisajoajan on oltava 60 minuuttia kohdan 1.4.2 mukaisesti ajettuna tai alentuneesta rengaspaineesta varoittavan merkkivalon syttymiseen kuluva aika sen mukaan, kumpi on lyhyempi.

2.6.3   Jos alentuneesta rengaspaineesta varoittava merkkivalo ei syty, testi keskeytetään.

2.7   Jos alentuneesta rengaspaineesta varoittava merkkivalo syttyi kohdan 2.6 mukaisen menettelyn aikana, käännetään virtakytkin pois päältä -asentoon. Viiden minuutin kuluttua ajoneuvon virtakytkin käännetään päällä-asentoon. Merkkivalon on tällöin sytyttävä ja pysyttävä syttyneenä niin kauan kuin virtakytkin on päällä-asennossa.

2.8   Täytetään kaikki ajoneuvon renkaat ajoneuvon valmistajan suosittelemaan kylmän renkaan paineeseen. Nollataan järjestelmä ajoneuvon valmistajan ohjeiden mukaisesti. Tarkastetaan, onko merkkivalo sammunut. Ajetaan ajoneuvoa tarvittaessa niin kauan, että merkkivalo sammuu. Ellei merkkivalo sammu, testi keskeytetään.

2.9   Paineen alentamisen uusiminen

Testi voidaan toistaa samalla tai eri kuormituksella käyttäen kohdissa 2.1–2.8 kuvattuja menettelyjä. Testataan ajoneuvon renkaat, joiden paine on alentunut, tapauksen mukaan tämän säännön kohdan 5.2 tai 5.3 mukaisesti.

3.   RENGASPAINEEN SEURANTAJÄRJESTELMÄN TOIMINTAVIRHEEN HAVAITSEMINEN

3.1   Simuloidaan rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintavirhettä esimerkiksi katkaisemalla virransyöttö johonkin järjestelmän komponenttiin, katkaisemalla järjestelmän komponenttien välinen sähköinen kytkentä tai asentamalla ajoneuvoon rengas tai pyörä, joka ei ole yhteensopiva paineenseurantajärjestelmän kanssa. Varoitusmerkkivalojen sähköisiä kytkentöjä ei saa katkaista järjestelmän toimintavirhettä simuloitaessa.

3.2   Ajoneuvoa ajetaan yhteensä enintään 10 minuutin ajan (ei välttämättä keskeytyksettä) jollakin testiradan osuudella.

3.3   Kohdan 3.2 mukaisen kokonaisajoajan on oltava kymmenen minuuttia tai rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintavirheestä varoittavan merkkivalon syttymiseen kuluva aika sen mukaan, kumpi on lyhyempi.

3.4   Jos rengaspaineen seurantajärjestelmän toimintavirheestä varoittava merkkivalo ei syty tämän säännön kohdassa 5.4 vaaditun mukaisesti, testi keskeytetään.

3.5   Jos järjestelmän toimintavirheestä varoittava merkkivalo palaa tai syttyi kohtien 3.1–3.3 mukaisen menettelyn aikana, käännetään virtakytkin pois päältä -asentoon. Viiden minuutin kuluttua ajoneuvon virtakytkin käännetään päällä-asentoon. Järjestelmän toimintavirheestä varoittavan merkkivalon on tällöin jälleen sytyttävä ja pysyttävä syttyneenä niin kauan kuin virtakytkin on päällä-asennossa.

3.6   Palautetaan rengaspaineen seurantajärjestelmä normaalitoimintaan. Ajetaan ajoneuvoa tarvittaessa niin kauan, että merkkivalo sammuu. Ellei merkkivalo sammu, testi keskeytetään.

3.7   Testi voidaan toistaa kohdissa 3.1–3.6 vahvistettuja menettelyjä käyttäen. Kussakin testissä simuloidaan vain yhtä toimintavirhettä.

---