# Den Europæiske Unions L 279/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 279 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang9. november 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 279

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang9. november 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2018/1676 af 15. oktober 2018 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om investeringsbeskyttelse mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Singapore på den anden side | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1677 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter almindelig tunge i område 7h, 7j og 7k fra fartøjer, der fører belgisk flag | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1678 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter kuller i område 7b-k, 8, 9 og 10 samt i EU-farvande i CECAF 34.1.1 fra fartøjer, der fører belgisk flag | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1679 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører litauisk flag | 7 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1680 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter rødspætte i område 7h, 7j og 7k fra fartøjer, der fører belgisk flag | 9 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1681 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører nederlandsk flag | 11 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1682 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører polsk flag | 13 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1683 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører tysk flag | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1684 af 8. november 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 17 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1685 af 8. november 2018 om ensartede betingelser for meddelelse af tidsrækker for den nye regionale opdeling i henhold til forordning (EF) nr. 1059/2003 | 33 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1686 af 8. november 2018 om minimumssalgsprisen for skummetmælkspulver i forbindelse med den 27. dellicitation i den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 | 35 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1687 af 7. november 2018 om ændring af beslutning 2007/25/EF om visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med højpatogen aviær influenza og transport af fugle holdt som selskabsdyr, der ledsager deres ejere, til Fællesskabet, for så vidt angår dens anvendelsesperiode
  (meddelt under nummer C(2018) 7240)

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1688 af 7. november 2018 om indrømmelse af undtagelser for Slovakiet for så vidt angår indberetning af statistikker i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 om energistatistik
  (meddelt under nummer C(2018) 7304)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1689 af 8. november 2018 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2018) 7511)

   (
  1
  ) | 39 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2018/1676 af 15. oktober 2018 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om investeringsbeskyttelse mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Singapore på den anden side

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1677 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter almindelig tunge i område 7h, 7j og 7k fra fartøjer, der fører belgisk flag

3

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1678 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter kuller i område 7b-k, 8, 9 og 10 samt i EU-farvande i CECAF 34.1.1 fra fartøjer, der fører belgisk flag

5

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1679 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører litauisk flag

7

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1680 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter rødspætte i område 7h, 7j og 7k fra fartøjer, der fører belgisk flag

9

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1681 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører nederlandsk flag

11

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1682 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører polsk flag

13

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1683 af 5. november 2018 om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører tysk flag

15

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1684 af 8. november 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

17

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1685 af 8. november 2018 om ensartede betingelser for meddelelse af tidsrækker for den nye regionale opdeling i henhold til forordning (EF) nr. 1059/2003

33

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1686 af 8. november 2018 om minimumssalgsprisen for skummetmælkspulver i forbindelse med den 27. dellicitation i den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080

35

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1687 af 7. november 2018 om ændring af beslutning 2007/25/EF om visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med højpatogen aviær influenza og transport af fugle holdt som selskabsdyr, der ledsager deres ejere, til Fællesskabet, for så vidt angår dens anvendelsesperiode
  (meddelt under nummer C(2018) 7240)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2018) 7240)

1

36

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1688 af 7. november 2018 om indrømmelse af undtagelser for Slovakiet for så vidt angår indberetning af statistikker i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 om energistatistik
  (meddelt under nummer C(2018) 7304)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2018) 7304)

1

38

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1689 af 8. november 2018 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2018) 7511)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2018) 7511)

1

39

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2018/1628 af 30. oktober 2018 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2018/120, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i andre farvande ( EUT L 272 af 31.10.2018 ) | 65 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2018/1628 af 30. oktober 2018 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2018/120, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i andre farvande ( EUT L 272 af 31.10.2018 )

( EUT L 272 af 31.10.2018 )

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2018/1676

af 15. oktober 2018

om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om investeringsbeskyttelse mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Singapore på den anden side

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 23. april 2007 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om en frihandelsaftale med medlemsstaterne i Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN). Denne bemyndigelse gav mulighed for at føre bilaterale forhandlinger. |
| --- | --- |

(1)

Den 23. april 2007 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om en frihandelsaftale med medlemsstaterne i Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN). Denne bemyndigelse gav mulighed for at føre bilaterale forhandlinger.

| (2) | Den 22. december 2009 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om bilaterale frihandelsaftaler med individuelle ASEAN-medlemsstater, begyndende med Singapore, hvilket skulle ske i overensstemmelse med eksisterende forhandlingsdirektiver. |
| --- | --- |

(2)

Den 22. december 2009 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om bilaterale frihandelsaftaler med individuelle ASEAN-medlemsstater, begyndende med Singapore, hvilket skulle ske i overensstemmelse med eksisterende forhandlingsdirektiver.

| (3) | Den 12. september 2011 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at udvide de igangværende forhandlinger med Singapore til også at omfatte investeringsbeskyttelse. |
| --- | --- |

(3)

Den 12. september 2011 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at udvide de igangværende forhandlinger med Singapore til også at omfatte investeringsbeskyttelse.

| (4) | Forhandlingerne om en aftale om investeringsbeskyttelse mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Singapore på den anden side (»aftalen«) er nu afsluttet, og aftalen bør undertegnes på Unionens vegne med forbehold af opfyldelse af de procedurer, som er nødvendige for dens indgåelse på et senere tidspunkt — |
| --- | --- |

(4)

Forhandlingerne om en aftale om investeringsbeskyttelse mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Singapore på den anden side (»aftalen«) er nu afsluttet, og aftalen bør undertegnes på Unionens vegne med forbehold af opfyldelse af de procedurer, som er nødvendige for dens indgåelse på et senere tidspunkt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der gives herved bemyndigelse til undertegnelse på Unionens vegne af aftalen om investeringsbeskyttelse mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Singapore på den anden side med forbehold af indgåelse af aftalen (1).

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Unionens vegne.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 15. oktober 2018.

På Rådets vegne

E. KÖSTINGER

Formand

---

(1)  Teksten til aftalen offentliggøres sammen med afgørelsen om indgåelse heraf.

1

---

FORORDNINGER

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1677

af 5. november 2018

om forbud mod fiskeri efter almindelig tunge i område 7h, 7j og 7k fra fartøjer, der fører belgisk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2018 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i bilaget omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 19/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestand | SOL/7HJK. |
| Art | Almindelig tunge (Solea solea) |
| Område | 7h, 7j og 7k |
| Dato for fiskestop | 14.9.2018 |

Nr.

19/TQ120

Medlemsstat

Belgien

Bestand

SOL/7HJK.

Art

Almindelig tunge (Solea solea)

Område

7h, 7j og 7k

Dato for fiskestop

14.9.2018

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1678

af 5. november 2018

om forbud mod fiskeri efter kuller i område 7b-k, 8, 9 og 10 samt i EU-farvande i CECAF 34.1.1 fra fartøjer, der fører belgisk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2018 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i bilaget omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 20/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestand | HAD/7X7A34 |
| Art | Kuller (Melanogrammus aeglefinus) |
| Område | 7b-k, 8, 9 og 10 samt i EU-farvande i CECAF 34.1.1 |
| Dato for fiskestop | 14.9.2018 |

Nr.

20/TQ120

Medlemsstat

Belgien

Bestand

HAD/7X7A34

Art

Kuller (Melanogrammus aeglefinus)

Område

7b-k, 8, 9 og 10 samt i EU-farvande i CECAF 34.1.1

Dato for fiskestop

14.9.2018

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1679

af 5. november 2018

om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører litauisk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2018 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i bilaget omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 21/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Litauen |
| Bestand | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk hestemakrel (Trachurus Murphyi) |
| Område | SPRFMO-konventionsområdet |
| Dato for fiskestop | 18.9.2018 |

Nr.

21/TQ120

Medlemsstat

Litauen

Bestand

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk hestemakrel (Trachurus Murphyi)

Område

SPRFMO-konventionsområdet

Dato for fiskestop

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1680

af 5. november 2018

om forbud mod fiskeri efter rødspætte i område 7h, 7j og 7k fra fartøjer, der fører belgisk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2018 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i bilaget omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 22/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestand | PLE/7HJK. |
| Art | Rødspætte (Pleuronectes platessa) |
| Område | 7h, 7j og 7k |
| Dato for fiskestop | 19.9.2018 |

Nr.

22/TQ120

Medlemsstat

Belgien

Bestand

PLE/7HJK.

Art

Rødspætte (Pleuronectes platessa)

Område

7h, 7j og 7k

Dato for fiskestop

19.9.2018

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1681

af 5. november 2018

om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører nederlandsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2018 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i bilaget omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 23/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Bestand | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk hestemakrel (Trachurus Murphyi) |
| Område | SPRFMO-konventionsområdet |
| Dato for fiskestop | 18.9.2018 |

Nr.

23/TQ120

Medlemsstat

Nederlandene

Bestand

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk hestemakrel (Trachurus Murphyi)

Område

SPRFMO-konventionsområdet

Dato for fiskestop

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/13

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1682

af 5. november 2018

om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører polsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2018 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i bilaget omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 24/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Bestand | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk hestemakrel (Trachurus murphyi) |
| Område | SPRFMO-konventionsområdet |
| Dato for fiskestop | 18.9.2018 |

Nr.

24/TQ120

Medlemsstat

Polen

Bestand

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk hestemakrel (Trachurus murphyi)

Område

SPRFMO-konventionsområdet

Dato for fiskestop

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/15

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1683

af 5. november 2018

om forbud mod fiskeri efter chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet fra fartøjer, der fører tysk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2018/120 (2) er der fastsat kvoter for 2018.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til nærværende forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2018, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2018 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i bilaget omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i bilaget omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i medlemsstaten, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 25/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestand | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk hestemakrel (Trachurus Murphyi) |
| Område | SPRFMO-konventionsområdet |
| Dato for fiskestop | 20.9.2018 |

Nr.

25/TQ120

Medlemsstat

Tyskland

Bestand

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk hestemakrel (Trachurus Murphyi)

Område

SPRFMO-konventionsområdet

Dato for fiskestop

20.9.2018

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1684

af 8. november 2018

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1136/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der bevirkede, at de oprindelige foranstaltninger blev indført, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1136/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Den undersøgelse, der bevirkede, at de oprindelige foranstaltninger blev indført, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

2

| (2) | Efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (3) genindførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 796/2012 (4) de endelige antidumpingforanstaltninger på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina (»den tidligere udløbsundersøgelse«). |
| --- | --- |

(2)

Efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (3) genindførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 796/2012 (4) de endelige antidumpingforanstaltninger på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina (»den tidligere udløbsundersøgelse«).

3

4

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (3) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (5) modtog Kommissionen en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (5) modtog Kommissionen en anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036.

5

| (4) | Anmodningen blev indgivet den 30. maj 2017 af Lever Arch Mechanism Manufacturers Association (»ansøgeren«) på vegne af tre EU-producenter, der tegner sig for ca. 95 % af Unionens samlede produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen blev indgivet den 30. maj 2017 af Lever Arch Mechanism Manufacturers Association (»ansøgeren«) på vegne af tre EU-producenter, der tegner sig for ca. 95 % af Unionens samlede produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning

Indledning

| (5) | Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er oprettet ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 1. september 2017 en meddelelse (6) i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fastslog efter høring af det udvalg, der er oprettet ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 1. september 2017 en meddelelse (6) i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

6

Den Europæiske Unions Tidende

1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (6) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2016 til den 30. juni 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(6)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2016 til den 30. juni 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.5.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (7) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, de importører/brugere, som den vidste, var berørt, samt myndighederne i Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, de importører/brugere, som den vidste, var berørt, samt myndighederne i Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen.

| (8) | Samtlige interesserede parter blev opfordret til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation inden for den tidsfrist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik også lejlighed til skriftligt at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(8)

Samtlige interesserede parter blev opfordret til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation inden for den tidsfrist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik også lejlighed til skriftligt at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.5.1.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (9) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(9)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.5.1.1.   Stikprøveudtagning blandt eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning blandt eksporterende producenter i Kina

| (10) | I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at udtage en stikprøve. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at udtage en stikprøve.

| (11) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indgive de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. De udbedte oplysninger omfattede produktionsmængde og produktionskapacitet. Kommissionen anmodede endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(11)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indgive de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. De udbedte oplysninger omfattede produktionsmængde og produktionskapacitet. Kommissionen anmodede endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (12) | Der var hverken nogen af de 33 kinesiske eksportører/producenter, der blev kontaktet, eller nogen andre kinesiske eksportører/producenter, der gav sig til kende og indgav de udbedte oplysninger. |
| --- | --- |

(12)

Der var hverken nogen af de 33 kinesiske eksportører/producenter, der blev kontaktet, eller nogen andre kinesiske eksportører/producenter, der gav sig til kende og indgav de udbedte oplysninger.

1.5.1.2.   Stikprøveudtagning blandt EU-producenter

Stikprøveudtagning blandt EU-producenter

| (13) | Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenterne. I henhold til grundforordningens artikel 17 blev stikprøven udtaget på grundlag af salgsmængden af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for over 75 % af EU-erhvervsgrenens anslåede samlede produktion og over 75 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der indkom ingen bemærkninger, og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenterne. I henhold til grundforordningens artikel 17 blev stikprøven udtaget på grundlag af salgsmængden af samme vare. Stikprøven bestod af tre EU-producenter. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for over 75 % af EU-erhvervsgrenens anslåede samlede produktion og over 75 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der indkom ingen bemærkninger, og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.5.1.3.   Stikprøveudtagning blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører

Stikprøveudtagning blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (14) | For at Kommissionen kunne afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører opfordret til at deltage i undersøgelsen. Parterne blev anmodet om at give sig til kende ved at indgive de oplysninger om deres virksomheder, som der anmodes om i bilag II til indledningsmeddelelsen, til Kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

For at Kommissionen kunne afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører opfordret til at deltage i undersøgelsen. Parterne blev anmodet om at give sig til kende ved at indgive de oplysninger om deres virksomheder, som der anmodes om i bilag II til indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.

| (15) | Derudover kontaktede Kommissionen i den indledende fase 26 importører, der var anført i anmodningen, og opfordrede dem til at gøre rede for deres aktiviteter og udfylde bilag II til indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(15)

Derudover kontaktede Kommissionen i den indledende fase 26 importører, der var anført i anmodningen, og opfordrede dem til at gøre rede for deres aktiviteter og udfylde bilag II til indledningsmeddelelsen.

| (16) | Ingen af importørerne gav sig til kende over for Kommissionen. |
| --- | --- |

(16)

Ingen af importørerne gav sig til kende over for Kommissionen.

1.5.2.   Spørgeskemaer

Spørgeskemaer

| (17) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de tre stikprøveudtagne EU-producenter og til tre brugere, der var anført i anmodningen om fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de tre stikprøveudtagne EU-producenter og til tre brugere, der var anført i anmodningen om fornyet undersøgelse.

| (18) | Der blev også sendt spørgeskemaer til 38 producenter i potentielle tredjelande med markedsøkonomi, nemlig Cambodia, Indien, Iran, Japan, Schweiz, Thailand og Ukraine. Ingen af producenterne i de potentielle referencelande indsendte en fuldstændig spørgeskemabesvarelse til Kommissionen. |
| --- | --- |

(18)

Der blev også sendt spørgeskemaer til 38 producenter i potentielle tredjelande med markedsøkonomi, nemlig Cambodia, Indien, Iran, Japan, Schweiz, Thailand og Ukraine. Ingen af producenterne i de potentielle referencelande indsendte en fuldstændig spørgeskemabesvarelse til Kommissionen.

| (19) | Alle de tre stikprøveudtagne EU-producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Ingen af brugerne indsendte en spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(19)

Alle de tre stikprøveudtagne EU-producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Ingen af brugerne indsendte en spørgeskemabesvarelse.

| (20) | Som nævnt i betragtning 12 var der ingen kinesiske eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(20)

Som nævnt i betragtning 12 var der ingen kinesiske eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.

1.5.3.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (21) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
  EU-producenter






  — | IML, Offanengo, Italien |
| --- | --- | --- |

(21)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

EU-producenter

—

IML, Offanengo, Italien

| — | NIKO, d.o.o., Železniki, Slovenien |
| --- | --- |

—

NIKO, d.o.o., Železniki, Slovenien

| — | INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Tjekkiet. |
| --- | --- |

—

INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Tjekkiet.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (22) | Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), som almindeligvis anvendes til at arkivere løsblade og andre dokumenter i løsbladebind eller brevordnere. De består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere blade og andre dokumenter, og har oprindelse i Kina (»den undersøgte vare«); varen angives i øjeblikket under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050). |
| --- | --- |

(22)

Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), som almindeligvis anvendes til at arkivere løsblade og andre dokumenter i løsbladebind eller brevordnere. De består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere blade og andre dokumenter, og har oprindelse i Kina (»den undersøgte vare«); varen angives i øjeblikket under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (23) | Den undersøgte vare, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, blev anset for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(23)

Den undersøgte vare, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, blev anset for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (24) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina. |
| --- | --- |

(24)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina.

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (25) | Som nævnt i betragtning 12 og 20 var der ingen kinesiske eksportører/producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 til konklusionerne vedrørende Kina. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger fra de kinesiske myndigheder om en indgriben fra høringskonsulentens side i denne henseende. |
| --- | --- |

(25)

Som nævnt i betragtning 12 og 20 var der ingen kinesiske eksportører/producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Kommissionen underrettede derfor de kinesiske myndigheder om, at den på grund af manglende samarbejdsvilje eventuelt ville beslutte at anvende grundforordningens artikel 18 til konklusionerne vedrørende Kina. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger fra de kinesiske myndigheder om en indgriben fra høringskonsulentens side i denne henseende.

| (26) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 stk. 1, blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger og navnlig offentligt tilgængelige oplysninger såsom virksomhedernes websteder, oplysninger i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indhentet fra de samarbejdsvillige parter i den fornyede undersøgelse (nemlig ansøgeren og de stikprøveudtagne EU-producenter). |
| --- | --- |

(26)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 stk. 1, blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger og navnlig offentligt tilgængelige oplysninger såsom virksomhedernes websteder, oplysninger i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indhentet fra de samarbejdsvillige parter i den fornyede undersøgelse (nemlig ansøgeren og de stikprøveudtagne EU-producenter).

3.2.   Dumping

Dumping

| (27) | Med henblik på at fastsætte en normal værdi blev der i indledningsmeddelelsen henvist til muligheden for at anvende et referenceland. Kommissionen påtænkte også som et alternativ i tilfælde af manglende samarbejdsvilje fra et egnet referenceland at anvende de priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, med henblik på at fastsætte den normale værdi. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til, hvorvidt dette var et hensigtsmæssigt grundlag for fastsættelse af den normale værdi. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger herom. |
| --- | --- |

(27)

Med henblik på at fastsætte en normal værdi blev der i indledningsmeddelelsen henvist til muligheden for at anvende et referenceland. Kommissionen påtænkte også som et alternativ i tilfælde af manglende samarbejdsvilje fra et egnet referenceland at anvende de priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, med henblik på at fastsætte den normale værdi. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til, hvorvidt dette var et hensigtsmæssigt grundlag for fastsættelse af den normale værdi. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger herom.

| (28) | Hvad angår eksportprisen, var Kommissionen ikke i stand til at fastsætte mængderne eller priserne for eksportsalget på transaktionsbasis som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de to eksporterende producenter i Kina og fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører på EU-markedet. Kommissionen overvejede derfor alternative metoder til at fastsætte eksportprisen. |
| --- | --- |

(28)

Hvad angår eksportprisen, var Kommissionen ikke i stand til at fastsætte mængderne eller priserne for eksportsalget på transaktionsbasis som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de to eksporterende producenter i Kina og fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører på EU-markedet. Kommissionen overvejede derfor alternative metoder til at fastsætte eksportprisen.

| (29) | Det blev indledningsvis overvejet, om data fra Eurostat eller andre statistiske data, såsom data, som medlemsstaterne har indberettet til Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6, (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«), sammenholdt med andre foreliggende data kunne anvendes som alternativt grundlag for fastsættelse af eksportpriserne. Eurostats data var imidlertid uegnede, fordi importstatistikkerne også omfattede andre varer end den undersøgte vare. Det var heller ikke muligt at bruge databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, til at sammenligne eksportpriserne med EU-erhvervsgrenens priser for hver enkelt varetype. I Taric-databasen og i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, angives mængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) desuden i kilogram, hvorimod den normale værdi angives pr. vareenhed. |
| --- | --- |

(29)

Det blev indledningsvis overvejet, om data fra Eurostat eller andre statistiske data, såsom data, som medlemsstaterne har indberettet til Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6, (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«), sammenholdt med andre foreliggende data kunne anvendes som alternativt grundlag for fastsættelse af eksportpriserne. Eurostats data var imidlertid uegnede, fordi importstatistikkerne også omfattede andre varer end den undersøgte vare. Det var heller ikke muligt at bruge databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, til at sammenligne eksportpriserne med EU-erhvervsgrenens priser for hver enkelt varetype. I Taric-databasen og i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, angives mængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) desuden i kilogram, hvorimod den normale værdi angives pr. vareenhed.

| (30) | Dernæst undersøgte Kommissionen også, om man kunne anvende de eksportpriser, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse. Det skal erindres, at denne metode blev anvendt i den tidligere udløbsundersøgelse som nævnt i betragtning 2, og at den i princippet også giver mulighed for at sammenligne pr. varetype. De fakturaer, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, vedrørte imidlertid eksportpriser til andre tredjelande. |
| --- | --- |

(30)

Dernæst undersøgte Kommissionen også, om man kunne anvende de eksportpriser, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse. Det skal erindres, at denne metode blev anvendt i den tidligere udløbsundersøgelse som nævnt i betragtning 2, og at den i princippet også giver mulighed for at sammenligne pr. varetype. De fakturaer, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, vedrørte imidlertid eksportpriser til andre tredjelande.

| (31) | Følgelig kunne der ikke foretages en dumpingberegning på grundlag af eksportpriserne til Unionen, og det var ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping. |
| --- | --- |

(31)

Følgelig kunne der ikke foretages en dumpingberegning på grundlag af eksportpriserne til Unionen, og det var ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping.

3.3.   Sandsynlighed for fornyet dumping

Sandsynlighed for fornyet dumping

| (32) | For at undersøge sandsynligheden for fornyet dumping blev følgende elementer analyseret: forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande, produktionskapacitet, produktion og uudnyttet kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina. |
| --- | --- |

(32)

For at undersøge sandsynligheden for fornyet dumping blev følgende elementer analyseret: forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande, produktionskapacitet, produktion og uudnyttet kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina.

3.3.1.   Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande

Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande

| (33) | På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina blev den normale værdi sammenlignet med eksportpriserne fra Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7. |
| --- | --- |

(33)

På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina blev den normale værdi sammenlignet med eksportpriserne fra Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.

3.3.1.1.   Grundlag for fastsættelse af normal værdi

Grundlag for fastsættelse af normal værdi

| (34) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder til EU-lande. Hvis dette ikke er muligt, kan den normale værdi fastsættes på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(34)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder til EU-lande. Hvis dette ikke er muligt, kan den normale værdi fastsættes på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

| (35) | I EU-erhvervsgrenens anmodning om fornyet undersøgelse blev der opregnet en række producenter i andre markedsøkonomier end Unionen (nemlig Indien, Iran og Thailand). |
| --- | --- |

(35)

I EU-erhvervsgrenens anmodning om fornyet undersøgelse blev der opregnet en række producenter i andre markedsøkonomier end Unionen (nemlig Indien, Iran og Thailand).

| (36) | I indledningsmeddelelsen påtænkte Kommissionen at søge at opnå samarbejde fra Indien, Thailand og Iran. Kommissionen præciseredes endvidere i indledningsmeddelelsen, at den i tilfælde af manglende samarbejdsvilje fra producenter fra andre lande med markedsøkonomi end Unionen påtænkte at anvende de priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, som grundlag for fastsættelse af den normale værdi. De priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, blev anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi i den oprindelige undersøgelse og i den tidligere udløbsundersøgelse som omhandlet i betragtning 2. |
| --- | --- |

(36)

I indledningsmeddelelsen påtænkte Kommissionen at søge at opnå samarbejde fra Indien, Thailand og Iran. Kommissionen præciseredes endvidere i indledningsmeddelelsen, at den i tilfælde af manglende samarbejdsvilje fra producenter fra andre lande med markedsøkonomi end Unionen påtænkte at anvende de priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, som grundlag for fastsættelse af den normale værdi. De priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, blev anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi i den oprindelige undersøgelse og i den tidligere udløbsundersøgelse som omhandlet i betragtning 2.

| (37) | Som nævnt i betragtning 18 kontaktede Kommissionen som foreskrevet producenterne efter indledningen af undersøgelsen og kontaktede ligeledes øvrige potentielle producenter i andre lande, der kunne identificeres ud fra offentligt tilgængelige kilder. |
| --- | --- |

(37)

Som nævnt i betragtning 18 kontaktede Kommissionen som foreskrevet producenterne efter indledningen af undersøgelsen og kontaktede ligeledes øvrige potentielle producenter i andre lande, der kunne identificeres ud fra offentligt tilgængelige kilder.

| (38) | En iransk producent af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) tilkendegav sin samarbejdsvilje, men indsendte kun en delvist udfyldt spørgeskemabesvarelse. På trods af anmodninger fra Kommissionen fremkom denne producent ikke med nogen yderligere oplysninger. Oplysningerne fra denne producent var i høj grad ufuldstændige og/eller selvmodsigende og kunne derfor ikke anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi. |
| --- | --- |

(38)

En iransk producent af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) tilkendegav sin samarbejdsvilje, men indsendte kun en delvist udfyldt spørgeskemabesvarelse. På trods af anmodninger fra Kommissionen fremkom denne producent ikke med nogen yderligere oplysninger. Oplysningerne fra denne producent var i høj grad ufuldstændige og/eller selvmodsigende og kunne derfor ikke anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi.

| (39) | Der var ingen andre producenter i de øvrige potentielle referencelande, som Kommissionen kontaktede, der samarbejdede. |
| --- | --- |

(39)

Der var ingen andre producenter i de øvrige potentielle referencelande, som Kommissionen kontaktede, der samarbejdede.

| (40) | Kommissionen havde således ikke andet valg end at anvende de priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, som grundlag for fastsættelse af den normale værdi. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen havde således ikke andet valg end at anvende de priser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen, som grundlag for fastsættelse af den normale værdi.

| (41) | Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til, hvorvidt dette var et hensigtsmæssigt grundlag for fastsættelse af den normale værdi. |
| --- | --- |

(41)

Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til, hvorvidt dette var et hensigtsmæssigt grundlag for fastsættelse af den normale værdi.

3.3.1.2.   Den normale værdi

Den normale værdi

| (42) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, (jf. ligeledes betragtning 34-41) blev den normale værdi fastsat ved at anvende den pris, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare i normal handel. |
| --- | --- |

(42)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, (jf. ligeledes betragtning 34-41) blev den normale værdi fastsat ved at anvende den pris, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare i normal handel.

| (43) | Dermed blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige salgspris for de stikprøveudtagne EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(43)

Dermed blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige salgspris for de stikprøveudtagne EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på hjemmemarkedet.

| (44) | Det blev først efterprøvet, hvorvidt de stikprøveudtagne EU-producenters salg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. hvorvidt den samlede mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina blev oplysningerne om den samlede mængde, som var blevet eksporteret til Unionen, fastsat ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Som nævnt i betragtning 29 blev Eurostats data og andre statistiske data fundet uegnede til at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping. De kan dog anvendes til at angive omfanget af importen af den pågældende vare til Unionen. På dette grundlag blev de stikprøveudtagne EU-producenters hjemmemarkedssalg anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt i den nuværende undersøgelsesperiode og for samtidig at tage hensyn til datafortroligheden, som forklaret i betragtning 63. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina var det ikke muligt at analysere repræsentativiteten pr. varetype. |
| --- | --- |

(44)

Det blev først efterprøvet, hvorvidt de stikprøveudtagne EU-producenters salg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. hvorvidt den samlede mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina blev oplysningerne om den samlede mængde, som var blevet eksporteret til Unionen, fastsat ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Som nævnt i betragtning 29 blev Eurostats data og andre statistiske data fundet uegnede til at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping. De kan dog anvendes til at angive omfanget af importen af den pågældende vare til Unionen. På dette grundlag blev de stikprøveudtagne EU-producenters hjemmemarkedssalg anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt i den nuværende undersøgelsesperiode og for samtidig at tage hensyn til datafortroligheden, som forklaret i betragtning 63. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina var det ikke muligt at analysere repræsentativiteten pr. varetype.

| (45) | Kommissionen undersøgte derefter, om hver af de stikprøveudtagne EU-producenters hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, dvs. om de gennemsnitlige salgspriser for hver af de stikprøveudtagne EU-producenter var på niveau med eller højere end de gennemsnitlige produktionsomkostninger og dermed var rentable. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen undersøgte derefter, om hver af de stikprøveudtagne EU-producenters hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, dvs. om de gennemsnitlige salgspriser for hver af de stikprøveudtagne EU-producenter var på niveau med eller højere end de gennemsnitlige produktionsomkostninger og dermed var rentable.

| (46) | Det blev således fastslået, at EU-producenternes salg overvejende var rentabelt, og den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag de vejede gennemsnitlige salgspriser for de stikprøveudtagne EU-producenters samlede salg af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(46)

Det blev således fastslået, at EU-producenternes salg overvejende var rentabelt, og den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag de vejede gennemsnitlige salgspriser for de stikprøveudtagne EU-producenters samlede salg af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.3.1.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (47) | På grund af de eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje konkluderede Kommissionen, at de oplysninger om priserne ved eksport fra Kina til tredjelande, som var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, var det bedst egnede grundlag for beregning af eksportprisen for den pågældende vare til Unionen. |
| --- | --- |

(47)

På grund af de eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje konkluderede Kommissionen, at de oplysninger om priserne ved eksport fra Kina til tredjelande, som var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, var det bedst egnede grundlag for beregning af eksportprisen for den pågældende vare til Unionen.

3.3.1.4.   Sammenligning

Sammenligning

| (48) | Sammenligningen af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget ab fabrik. Der blev i denne forbindelse foretaget justeringer af den normale værdi og af eksportprisen for forskelle i omkostninger til indenlandsk fragt og søfragt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e), på grundlag af de elementer, der er indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse. Sammenligningen viste, at de priser ved eksport fra Kina til tredjelande, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, lå mellem 22,1 % og 32,2 % lavere end den normale værdi. Dette tyder på, at priserne ved salg til Unionen højst sandsynligt vil blive dumpet, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(48)

Sammenligningen af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget ab fabrik. Der blev i denne forbindelse foretaget justeringer af den normale værdi og af eksportprisen for forskelle i omkostninger til indenlandsk fragt og søfragt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e), på grundlag af de elementer, der er indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse. Sammenligningen viste, at de priser ved eksport fra Kina til tredjelande, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, lå mellem 22,1 % og 32,2 % lavere end den normale værdi. Dette tyder på, at priserne ved salg til Unionen højst sandsynligt vil blive dumpet, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

3.4.   Udviklingen i importen, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves

Udviklingen i importen, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves

3.4.1.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

| (49) | Eftersom ingen af de eksporterende producenter udviste samarbejdsvilje, bygger følgende konklusioner hovedsagelig på oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger fra EU-erhvervsgrenen i løbet af undersøgelsen, evt. krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom ingen af de eksporterende producenter udviste samarbejdsvilje, bygger følgende konklusioner hovedsagelig på oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger fra EU-erhvervsgrenen i løbet af undersøgelsen, evt. krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger.

| (50) | På dette grundlag blev Kinas produktionskapacitet af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) anslået til mellem 600 mio. og 850 mio. vareenheder. Dette svarer nogenlunde til den produktionskapacitet, der blev anslået i den tidligere udløbsundersøgelse (7) (600 mio. til 700 mio. vareenheder). |
| --- | --- |

(50)

På dette grundlag blev Kinas produktionskapacitet af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) anslået til mellem 600 mio. og 850 mio. vareenheder. Dette svarer nogenlunde til den produktionskapacitet, der blev anslået i den tidligere udløbsundersøgelse (7) (600 mio. til 700 mio. vareenheder).

7

| (51) | Hertil kommer, at Kinas produktionskapacitet af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), som allerede konstateret i den tidligere udløbsundersøgelse (8), på grund af den arbejdskraftintensive fremstillingsproces i Kina uden vanskeligheder kan forhøjes, bl.a. gennem en udvidelse af arbejdsstyrken og kun med begrænset investering i materiel. |
| --- | --- |

(51)

Hertil kommer, at Kinas produktionskapacitet af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), som allerede konstateret i den tidligere udløbsundersøgelse (8), på grund af den arbejdskraftintensive fremstillingsproces i Kina uden vanskeligheder kan forhøjes, bl.a. gennem en udvidelse af arbejdsstyrken og kun med begrænset investering i materiel.

8

| (52) | Kinas produktionskapacitet er derfor ca. 240 % til 340 % højere end EU's forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode og væsentligt højere end EU-produktionen i samme periode. |
| --- | --- |

(52)

Kinas produktionskapacitet er derfor ca. 240 % til 340 % højere end EU's forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode og væsentligt højere end EU-produktionen i samme periode.

| (53) | I anmodningen om fornyet undersøgelse blev Kinas produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) anslået til ca. 350 mio. vareenheder, og derfor er det forsigtige skøn over uudnyttet kapacitet anslået til over 260 mio. vareenheder. Denne uudnyttede kapacitet svarer nogenlunde til det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(53)

I anmodningen om fornyet undersøgelse blev Kinas produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) anslået til ca. 350 mio. vareenheder, og derfor er det forsigtige skøn over uudnyttet kapacitet anslået til over 260 mio. vareenheder. Denne uudnyttede kapacitet svarer nogenlunde til det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (54) | Ud fra ovenstående kan det rimeligvis konkluderes, at Kina har en anselig uudnyttet kapacitet. Som forklaret i betragtning 49-53 er der stor sandsynlighed for, at denne uudnyttede kapacitet vil blive rettet mod EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(54)

Ud fra ovenstående kan det rimeligvis konkluderes, at Kina har en anselig uudnyttet kapacitet. Som forklaret i betragtning 49-53 er der stor sandsynlighed for, at denne uudnyttede kapacitet vil blive rettet mod EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

3.4.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (55) | Trods det faldende forbrug af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på EU-markedet er efterspørgslen efter bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen fortsat stor og tegner sig for ca. 45 % af verdensmarkedet. EU-markedet er stadig verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). |
| --- | --- |

(55)

Trods det faldende forbrug af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på EU-markedet er efterspørgslen efter bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen fortsat stor og tegner sig for ca. 45 % af verdensmarkedet. EU-markedet er stadig verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel).

| (56) | Der er kun et fåtal andre markeder, hvor der anvendes bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). Disse markeder er desuden meget mindre end EU-markedet og kan derfor ikke absorbere Kinas store uudnyttede kapacitet. Hertil kommer, at Kina ifølge de foreliggende oplysninger har et meget lavt forbrug af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), og at dette forbrug ikke forventes at stige væsentligt. |
| --- | --- |

(56)

Der er kun et fåtal andre markeder, hvor der anvendes bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). Disse markeder er desuden meget mindre end EU-markedet og kan derfor ikke absorbere Kinas store uudnyttede kapacitet. Hertil kommer, at Kina ifølge de foreliggende oplysninger har et meget lavt forbrug af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), og at dette forbrug ikke forventes at stige væsentligt.

| (57) | Som anført i betragtning 48 viste en sammenligning mellem priserne ved eksport fra Kina til tredjelande og priserne på EU-markedet, at prisniveauet generelt var højere på EU-markedet. Dette gør EU-markedet mere attraktivt for denne type lavprisimport, idet der kan genereres større overskud. |
| --- | --- |

(57)

Som anført i betragtning 48 viste en sammenligning mellem priserne ved eksport fra Kina til tredjelande og priserne på EU-markedet, at prisniveauet generelt var højere på EU-markedet. Dette gør EU-markedet mere attraktivt for denne type lavprisimport, idet der kan genereres større overskud.

| (58) | Det blev derfor konkluderet, at EU-markedet vil være et attraktivt marked for de kinesiske eksportører, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(58)

Det blev derfor konkluderet, at EU-markedet vil være et attraktivt marked for de kinesiske eksportører, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

| (59) | Ud fra disse betragtninger er der sandsynlighed for, at Kinas eksport af den undersøgte vare vil blive rettet mod EU-markedet i store mængder, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. Som det fremgår af betragtning 34-48, vil denne import efter al sandsynlighed finde sted til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(59)

Ud fra disse betragtninger er der sandsynlighed for, at Kinas eksport af den undersøgte vare vil blive rettet mod EU-markedet i store mængder, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. Som det fremgår af betragtning 34-48, vil denne import efter al sandsynlighed finde sted til dumpingpriser.

3.4.3.   Konklusion

Konklusion

| (60) | I lyset af Kinas store overkapacitet, det kinesiske hjemmemarkeds ringe størrelse samt EU-markedets tiltrækningskraft blev det konkluderet, at importen af den undersøgte vare fra Kina til Unionen vil stige betydeligt, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. Kommissionen fandt desuden, at denne import sandsynligvis ville finde sted til dumpingpriser. Der er således stor sandsynlighed for fornyet dumping. |
| --- | --- |

(60)

I lyset af Kinas store overkapacitet, det kinesiske hjemmemarkeds ringe størrelse samt EU-markedets tiltrækningskraft blev det konkluderet, at importen af den undersøgte vare fra Kina til Unionen vil stige betydeligt, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. Kommissionen fandt desuden, at denne import sandsynligvis ville finde sted til dumpingpriser. Der er således stor sandsynlighed for fornyet dumping.

4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (61) | Bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) blev i den betragtede periode fremstillet i Unionen af seks kendte producenter. Tre af disse producenter er repræsenteret af ansøgeren. Disse seks EU-producenter udgør »EU-erhvervsgrenen« jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De tre EU-producenter, der er repræsenteret af ansøgeren, blev udtaget til stikprøven, som beskrevet i betragtning 13-21. Stikprøven tegner sig for over 75 % af Unionens samlede produktion og salgsmængde, som beskrevet i betragtning 13. |
| --- | --- |

(61)

Bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) blev i den betragtede periode fremstillet i Unionen af seks kendte producenter. Tre af disse producenter er repræsenteret af ansøgeren. Disse seks EU-producenter udgør »EU-erhvervsgrenen« jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De tre EU-producenter, der er repræsenteret af ansøgeren, blev udtaget til stikprøven, som beskrevet i betragtning 13-21. Stikprøven tegner sig for over 75 % af Unionens samlede produktion og salgsmængde, som beskrevet i betragtning 13.

| (62) | Én af de producenter, der ikke indgik i stikprøven, Mi.me.ca. Srl, Italien, blev erklæret konkurs i januar 2017 (9), dvs. under den nuværende undersøgelsesperiode. To andre EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, EJA International, Nederlandene, og Technosteel, Italien, indstillede produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i 2018, dvs. efter den betragtede periode. |
| --- | --- |

(62)

Én af de producenter, der ikke indgik i stikprøven, Mi.me.ca. Srl, Italien, blev erklæret konkurs i januar 2017 (9), dvs. under den nuværende undersøgelsesperiode. To andre EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, EJA International, Nederlandene, og Technosteel, Italien, indstillede produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i 2018, dvs. efter den betragtede periode.

9

| (63) | I betragtning af at to ud af de tre stikprøveudtagne virksomheder er forretningsmæssigt forbundne, er de oplysninger, der anvendes til skadesanalysen, indekseret i denne forordning med henblik på at bevare fortroligheden af forretningsmæssigt følsomme oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(63)

I betragtning af at to ud af de tre stikprøveudtagne virksomheder er forretningsmæssigt forbundne, er de oplysninger, der anvendes til skadesanalysen, indekseret i denne forordning med henblik på at bevare fortroligheden af forretningsmæssigt følsomme oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 19.

| (64) | Unionens samlede produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til mellem 270 mio. og 330 mio. vareenheder på grundlag af den dokumentation, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, yderligere data fra ansøgeren samt spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(64)

Unionens samlede produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastsat til mellem 270 mio. og 330 mio. vareenheder på grundlag af den dokumentation, der var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse, yderligere data fra ansøgeren samt spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (65) | Kommissionen anslog på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, importmængden af den undersøgte vare fra Kina i den betragtede periode ved at anvende en omregningsfaktor på den samlede mængde i kilogram. Kommissionen anvendte også denne omregningsfaktor i den tidligere udløbsundersøgelse til at omregne importstatistikkerne (angivet i kilogram) til vareenheder ved at fastsætte omregningen ud fra gennemsnitsvægten for den mest repræsentative type. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen anslog på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, importmængden af den undersøgte vare fra Kina i den betragtede periode ved at anvende en omregningsfaktor på den samlede mængde i kilogram. Kommissionen anvendte også denne omregningsfaktor i den tidligere udløbsundersøgelse til at omregne importstatistikkerne (angivet i kilogram) til vareenheder ved at fastsætte omregningen ud fra gennemsnitsvægten for den mest repræsentative type.

| (66) | Ansøgeren foreslog at anvende en anden omregningsfaktor, der var lidt lavere end den, der var blevet anvendt i den tidligere udløbsundersøgelse. Dette afslog Kommissionen med den begrundelse, at der ikke var fremlagt bevis for en mulig ændring af importtendenserne og/eller EU-forbruget. Følgelig har Kommissionen bibeholdt den omregningsfaktor, der blev anvendt i den tidligere udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(66)

Ansøgeren foreslog at anvende en anden omregningsfaktor, der var lidt lavere end den, der var blevet anvendt i den tidligere udløbsundersøgelse. Dette afslog Kommissionen med den begrundelse, at der ikke var fremlagt bevis for en mulig ændring af importtendenserne og/eller EU-forbruget. Følgelig har Kommissionen bibeholdt den omregningsfaktor, der blev anvendt i den tidligere udløbsundersøgelse.

4.2.   EU-forbrug

EU-forbrug

| (67) | EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra tredjelande til Unionen ud fra data, som medlemsstaterne havde indberettet til Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(67)

EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra tredjelande til Unionen ud fra data, som medlemsstaterne havde indberettet til Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.

| (68) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet var baseret på oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, samt efterprøvede oplysninger fra de tre stikprøveudtagne EU-producenters spørgeskemabesvarelser. |
| --- | --- |

(68)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet var baseret på oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, samt efterprøvede oplysninger fra de tre stikprøveudtagne EU-producenters spørgeskemabesvarelser.

| (69) | Som anført i betragtning 63 kan fortrolige oplysninger fra de tre stikprøveudtagne virksomheder ikke offentliggøres i følgende tabeller. Derfor er der efter behov anvendt indeksering for at vise udviklingen i den betragtede periode.

  Tabel 1


  EU-forbrug | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 91 | 93 | 89 |
| Kilder: Oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, samt efterprøvede oplysninger fra EU-producenternes spørgeskemabesvarelser. |

(69)

Som anført i betragtning 63 kan fortrolige oplysninger fra de tre stikprøveudtagne virksomheder ikke offentliggøres i følgende tabeller. Derfor er der efter behov anvendt indeksering for at vise udviklingen i den betragtede periode.

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbrug

EU-forbrug

2014

2015

2016

NUP

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

91

91

93

93

89

89

Kilder: Oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, samt efterprøvede oplysninger fra EU-producenternes spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (70) | Som det fremgår af tabel 1, faldt EU-forbruget i den betragtede periode med 11 %, hvilket beror på den fortsatte digitalisering af kontorforvaltning og elektronisk arkivering, som har ført til mindre papirarkivering og dermed faldende forbrug af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(70)

Som det fremgår af tabel 1, faldt EU-forbruget i den betragtede periode med 11 %, hvilket beror på den fortsatte digitalisering af kontorforvaltning og elektronisk arkivering, som har ført til mindre papirarkivering og dermed faldende forbrug af den undersøgte vare.

4.3.   Import fra Kina

Import fra Kina

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra Kina

Mængde og markedsandel for importen fra Kina

| (71) | Som beskrevet i betragtning 67 fastsatte Kommissionen importmængden fra Kina i den betragtede periode på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.
  Heraf fremkom det, at importen til Unionen fra Kina og den tilsvarende markedsandel udviklede sig som angivet i tabel 2:

  Tabel 2


  Mængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret fra Kina samt Kinas markedsandel | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Kina — indeks (2014 = 100) | 100 | 55 | 15 | 0,13 |
| Markedsandel for importen fra Kina til EU-markedet | 5,6 % | 3,2 % | 0,9 % | 0,0 % |
| Kilder: Oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, samt efterprøvede oplysninger fra EU-producenternes spørgeskemabesvarelser. |

(71)

Som beskrevet i betragtning 67 fastsatte Kommissionen importmængden fra Kina i den betragtede periode på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Heraf fremkom det, at importen til Unionen fra Kina og den tilsvarende markedsandel udviklede sig som angivet i tabel 2:

Tabel 2

Tabel 2

Mængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret fra Kina samt Kinas markedsandel

Mængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret fra Kina samt Kinas markedsandel

2014

2015

2016

NUP

Import fra Kina — indeks (2014 = 100)

Import fra Kina — indeks (2014 = 100)

100

100

55

55

15

15

0,13

0,13

Markedsandel for importen fra Kina til EU-markedet

5,6 %

3,2 %

0,9 %

0,0 %

Kilder: Oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, samt efterprøvede oplysninger fra EU-producenternes spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (72) | Mængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret fra Kina faldt betydeligt fra år til år den betragtede periode, og ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode var importen nået ned på et ubetydeligt niveau. Importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina faldt i 2015 med 45 % og i det efterfølgende år med over 70 %. I den nuværende undersøgelsesperiode var importmængden til slut faldet til blot nogle få tusinde vareenheder. |
| --- | --- |

(72)

Mængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret fra Kina faldt betydeligt fra år til år den betragtede periode, og ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode var importen nået ned på et ubetydeligt niveau. Importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina faldt i 2015 med 45 % og i det efterfølgende år med over 70 %. I den nuværende undersøgelsesperiode var importmængden til slut faldet til blot nogle få tusinde vareenheder.

| (73) | Som følge heraf faldt Kinas markedsandel også betydeligt i den betragtede periode. Andelen faldt fra 5,6 % i 2014 ned til næsten 0 % ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(73)

Som følge heraf faldt Kinas markedsandel også betydeligt i den betragtede periode. Andelen faldt fra 5,6 % i 2014 ned til næsten 0 % ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode.

4.3.2.   Udvikling i priserne på importen fra Kina og prisunderbuddet

Udvikling i priserne på importen fra Kina og prisunderbuddet

| (74) | På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina og manglen på alternative informationskilder var det ikke muligt at fastsætte en nøjagtig importpris. Dette skyldes, at statistikkerne, jf. betragtning 29, blev fundet uegnede, idet en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de øvrige kilder ikke gav mulighed for at sammenligne eksportpriserne med EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype. |
| --- | --- |

(74)

På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina og manglen på alternative informationskilder var det ikke muligt at fastsætte en nøjagtig importpris. Dette skyldes, at statistikkerne, jf. betragtning 29, blev fundet uegnede, idet en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de øvrige kilder ikke gav mulighed for at sammenligne eksportpriserne med EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype.

| (75) | Ikke desto mindre blev de importpriser, der er registreret i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, fundet egnede til at påvise en generel udvikling i priserne på import fra Kina. Udviklingen i priserne på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som angivet i tabel 3:

  Tabel 3


  Gennemsnitsprisen på import af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 113 | 109 | 157 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(75)

Ikke desto mindre blev de importpriser, der er registreret i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, fundet egnede til at påvise en generel udvikling i priserne på import fra Kina. Udviklingen i priserne på importen til Unionen fra Kina udviklede sig som angivet i tabel 3:

Tabel 3

Tabel 3

Gennemsnitsprisen på import af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina

Gennemsnitsprisen på import af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina

2014

2015

2016

NUP

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

113

113

109

109

157

157

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (76) | Som det fremgår af tabel 3, steg importpriserne med 13 % i 2015 og faldt derefter med 3,5 % i 2016. Prisniveauet steg i den nuværende undersøgelsesperiode med 46 %. Denne generelle udviklingstendens bør imidlertid vurderes i forhold til den meget ringe importmængde i den nuværende undersøgelsesperiode, som ikke kan anses for at være repræsentativ for prisniveauerne, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(76)

Som det fremgår af tabel 3, steg importpriserne med 13 % i 2015 og faldt derefter med 3,5 % i 2016. Prisniveauet steg i den nuværende undersøgelsesperiode med 46 %. Denne generelle udviklingstendens bør imidlertid vurderes i forhold til den meget ringe importmængde i den nuværende undersøgelsesperiode, som ikke kan anses for at være repræsentativ for prisniveauerne, hvis foranstaltningerne bortfalder.

| (77) | På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina og manglen på alternative informationskilder var det ikke muligt at beregne en underbudsmargen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(77)

På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenter i Kina og manglen på alternative informationskilder var det ikke muligt at beregne en underbudsmargen i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.4.   Import fra andre tredjelande end Kina

Import fra andre tredjelande end Kina

| (78) | Importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra andre tredjelande end Kina kom hovedsagelig fra Indien. Der blev desuden importeret mindre mængder fra Egypten, Israel, Japan, Serbien, Schweiz, Taiwan, Ukraine og USA. |
| --- | --- |

(78)

Importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra andre tredjelande end Kina kom hovedsagelig fra Indien. Der blev desuden importeret mindre mængder fra Egypten, Israel, Japan, Serbien, Schweiz, Taiwan, Ukraine og USA.

| (79) | Den samlede importmængde til Unionen samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) til Unionen fra andre tredjelande fremgår af tabel 4.

  Tabel 4


  Import fra andre tredjelande end Kina | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import — indeks (2014 = 100) | 100 | 121 | 122 | 149 |
| Markedsandel | 3,8 % | 5,0 % | 5,0 % | 6,3 % |
| Gennemsnitspris — indeks (2014 = 100) | 100 | 140 | 165 | 148 |
| Kilder: Oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, samt efterprøvede oplysninger fra EU-producenternes spørgeskemabesvarelser. |

(79)

Den samlede importmængde til Unionen samt markedsandelen og prisudviklingen for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) til Unionen fra andre tredjelande fremgår af tabel 4.

Tabel 4

Tabel 4

Import fra andre tredjelande end Kina

Import fra andre tredjelande end Kina

2014

2015

2016

NUP

Import — indeks (2014 = 100)

Import — indeks (2014 = 100)

100

100

121

121

122

122

149

149

Markedsandel

3,8 %

5,0 %

5,0 %

6,3 %

Gennemsnitspris — indeks (2014 = 100)

Gennemsnitspris — indeks (2014 = 100)

100

100

140

140

165

165

148

148

Kilder: Oplysninger, som EU-producenterne havde indsendt inden indledningen af undersøgelsen, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, samt efterprøvede oplysninger fra EU-producenternes spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (80) | Samlet set steg importmængden fra de andre tredjelande betydeligt (49 %) i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(80)

Samlet set steg importmængden fra de andre tredjelande betydeligt (49 %) i den betragtede periode.

| (81) | Da det samlede EU-forbrug faldt i den betragtede periode, gav denne stigning sig udslag i en svag stigning i landenes markedsandel i den samme periode fra 3,8 % i 2014 til 6,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(81)

Da det samlede EU-forbrug faldt i den betragtede periode, gav denne stigning sig udslag i en svag stigning i landenes markedsandel i den samme periode fra 3,8 % i 2014 til 6,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (82) | Som forklaret i betragtning 29 var de foreliggende statistiske data ikke egnede til at fastsætte eksportpriserne til Unionen. Ligesom for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina kunne der således kun fastsættes en generel trend i prisudviklingen for importen fra andre tredjelande. Gennemsnitsprisen for import af varen fra andre tredjelande steg igennem hele den betragtede periode. Den mest markante stigning fandt sted i 2015, hvor priserne steg med 40 %. I 2016 steg priserne med 17,5 % og faldt derefter med 10,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set steg priserne med 48 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(82)

Som forklaret i betragtning 29 var de foreliggende statistiske data ikke egnede til at fastsætte eksportpriserne til Unionen. Ligesom for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina kunne der således kun fastsættes en generel trend i prisudviklingen for importen fra andre tredjelande. Gennemsnitsprisen for import af varen fra andre tredjelande steg igennem hele den betragtede periode. Den mest markante stigning fandt sted i 2015, hvor priserne steg med 40 %. I 2016 steg priserne med 17,5 % og faldt derefter med 10,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set steg priserne med 48 % i den betragtede periode.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (83) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(83)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (84) | I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer for hele EU-erhvervsgrenen ud fra oplysninger fra ansøgeren, som blev krydstjekket med oplysninger fra en række EU-producenter i perioden inden undersøgelsen og de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra efterprøvede oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det skal bemærkes, at de stikprøveudtagne EU-producenter som anført i betragtning 61 tegnede sig for en væsentlig del af Unionens produktion. |
| --- | --- |

(84)

I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer for hele EU-erhvervsgrenen ud fra oplysninger fra ansøgeren, som blev krydstjekket med oplysninger fra en række EU-producenter i perioden inden undersøgelsen og de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra efterprøvede oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det skal bemærkes, at de stikprøveudtagne EU-producenter som anført i betragtning 61 tegnede sig for en væsentlig del af Unionens produktion.

| (85) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenens størrelse. |
| --- | --- |

(85)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenens størrelse.

| (86) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, gennemsnitlige enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(86)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, gennemsnitlige enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

| (87) | Som nævnt i betragtning 63 er dataene i tabel 5, i betragtning af at to ud af de tre stikprøveudtagne virksomheder er forretningsmæssigt forbundne, indekseret med henblik på at bevare fortroligheden af forretningsmæssigt følsomme oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(87)

Som nævnt i betragtning 63 er dataene i tabel 5, i betragtning af at to ud af de tre stikprøveudtagne virksomheder er forretningsmæssigt forbundne, indekseret med henblik på at bevare fortroligheden af forretningsmæssigt følsomme oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 19.

4.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.5.2.1.   Unionens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Unionens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (88) | Tabel 5 viser Unionens samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode:

  Tabel 5


  Unionens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion — indeks (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Produktionskapacitet — indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse — indeks (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Kilder: Ansøgeren, oplysninger i perioden inden undersøgelsen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(88)

Tabel 5 viser Unionens samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode:

Tabel 5

Tabel 5

Unionens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

Unionens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

2014

2015

2016

NUP

Produktion — indeks (2014 = 100)

Produktion — indeks (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Produktionskapacitet — indeks (2014 = 100)

Produktionskapacitet — indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsudnyttelse — indeks (2014 = 100)

Kapacitetsudnyttelse — indeks (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Kilder: Ansøgeren, oplysninger i perioden inden undersøgelsen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (89) | Unionens samlede produktionsmængde steg kun svagt i den betragtede periode og nåede i den nuværende undersøgelsesperiode op på et niveau, der var 2 % højere. |
| --- | --- |

(89)

Unionens samlede produktionsmængde steg kun svagt i den betragtede periode og nåede i den nuværende undersøgelsesperiode op på et niveau, der var 2 % højere.

| (90) | Unionens produktionskapacitet forblev stabil i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(90)

Unionens produktionskapacitet forblev stabil i den betragtede periode.

| (91) | Unionens kapacitetsudnyttelse fulgte dermed samme udviklingstendens som produktionsmængden i den betragtede periode. Samlet set steg kapacitetsudnyttelsen med 2 % i den betragtede periode, ligesom produktionsmængden også steg med 2 %. |
| --- | --- |

(91)

Unionens kapacitetsudnyttelse fulgte dermed samme udviklingstendens som produktionsmængden i den betragtede periode. Samlet set steg kapacitetsudnyttelsen med 2 % i den betragtede periode, ligesom produktionsmængden også steg med 2 %.

4.5.2.2.   Unionens salgsmængde og markedsandel

Unionens salgsmængde og markedsandel

| (92) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som angivet i tabel 6:

  Tabel 6


  EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel i Unionen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde — indeks (2014 = 100) | 100 | 91 | 95 | 91 |
| Markedsandel | 91,9 % | 92,3 % | 94,3 % | 93,6 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 103 | 102 |
| Kilder: Ansøgeren, oplysninger i perioden inden undersøgelsen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(92)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som angivet i tabel 6:

Tabel 6

Tabel 6

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel i Unionen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel i Unionen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

2014

2015

2016

NUP

Salgsmængde — indeks (2014 = 100)

Salgsmængde — indeks (2014 = 100)

100

100

91

91

95

95

91

91

Markedsandel

91,9 %

92,3 %

94,3 %

93,6 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

103

103

102

102

Kilder: Ansøgeren, oplysninger i perioden inden undersøgelsen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (93) | Mens EU-producenternes produktionsmængde forblev forholdsvis stabil, som det fremgår af tabel 5, faldt deres salgsmængde på EU-markedet med 9 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg imidlertid med 2 %, hovedsagelig som følge af det faldende EU-forbrug og faldet i importen fra Kina. |
| --- | --- |

(93)

Mens EU-producenternes produktionsmængde forblev forholdsvis stabil, som det fremgår af tabel 5, faldt deres salgsmængde på EU-markedet med 9 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg imidlertid med 2 %, hovedsagelig som følge af det faldende EU-forbrug og faldet i importen fra Kina.

4.5.2.3.   Vækst

Vækst

| (94) | EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode med 2 %, men som nævnt i betragtning 70 og 93 faldt EU-forbruget med 11 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 9 %. Stigningen i produktionen beror på EU-producenternes øgede eksportsalg. |
| --- | --- |

(94)

EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode med 2 %, men som nævnt i betragtning 70 og 93 faldt EU-forbruget med 11 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 9 %. Stigningen i produktionen beror på EU-producenternes øgede eksportsalg.

4.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (95) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Beskæftigelse og produktivitet i EU-erhvervsgrenen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte — indeks (2014 = 100) | 100 | 97 | 99 | 102 |
| Produktivitet — indeks (2014 = 100) | 100 | 101 | 103 | 100 |
| Kilder: Ansøgeren, oplysninger i perioden inden undersøgelsen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(95)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse og produktivitet i EU-erhvervsgrenen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

Beskæftigelse og produktivitet i EU-erhvervsgrenen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

2014

2015

2016

NUP

Antal ansatte — indeks (2014 = 100)

Antal ansatte — indeks (2014 = 100)

100

100

97

97

99

99

102

102

Produktivitet — indeks (2014 = 100)

Produktivitet — indeks (2014 = 100)

100

100

101

101

103

103

100

100

Kilder: Ansøgeren, oplysninger i perioden inden undersøgelsen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (96) | Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen steg i den betragtede periode en anelse (2 %) og produktiviteten forblev stabil. |
| --- | --- |

(96)

Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen steg i den betragtede periode en anelse (2 %) og produktiviteten forblev stabil.

4.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (97) | Som forklaret i betragtning 31 var det ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(97)

Som forklaret i betragtning 31 var det ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

| (98) | I den tidligere udløbsundersøgelse viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. I den betragtede periode for den nuværende undersøgelse fortsatte den økonomiske genrejsning, hvilket fremgår af den positive tendens for EU-erhvervsgrenen inden for de vigtigste skadesindikatorer. Endvidere blev en lavere efterspørgsel på EU-markedet, der medførte, at forbruget faldt med 11 % i den betragtede periode (se tabel 1), udlignet af en stigning i eksportsalget som nævnt i betragtning 94. |
| --- | --- |

(98)

I den tidligere udløbsundersøgelse viste EU-erhvervsgrenen tegn på genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. I den betragtede periode for den nuværende undersøgelse fortsatte den økonomiske genrejsning, hvilket fremgår af den positive tendens for EU-erhvervsgrenen inden for de vigtigste skadesindikatorer. Endvidere blev en lavere efterspørgsel på EU-markedet, der medførte, at forbruget faldt med 11 % i den betragtede periode (se tabel 1), udlignet af en stigning i eksportsalget som nævnt i betragtning 94.

4.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.5.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (99) | EU-producenternes gennemsnitspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige salgspriser og enhedsomkostninger i Unionen | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — Indeks (2014 = 100) | 100 | 97 | 96 | 95 |
| Enhedsproduktionsomkostninger i Unionen — Indeks (2014 = 100) | 100 | 97 | 93 | 96 |
| Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(99)

EU-producenternes gennemsnitspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige salgspriser og enhedsomkostninger i Unionen

Gennemsnitlige salgspriser og enhedsomkostninger i Unionen

2014

2015

2016

NUP

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — Indeks (2014 = 100)

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — Indeks (2014 = 100)

100

100

97

97

96

96

95

95

Enhedsproduktionsomkostninger i Unionen — Indeks (2014 = 100)

Enhedsproduktionsomkostninger i Unionen — Indeks (2014 = 100)

100

100

97

97

93

93

96

96

Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (100) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt i den betragtede periode med 5 %. |
| --- | --- |

(100)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt i den betragtede periode med 5 %.

| (101) | I samme periode faldt de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger med 4 %. |
| --- | --- |

(101)

I samme periode faldt de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger med 4 %.

4.5.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (102) | EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arbejdsomkostninger pr. ansat — Indeks (2014 = 100) | 100 | 99 | 102 | 104 |
| Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(102)

EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen med hensyn til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

2014

2015

2016

NUP

Arbejdsomkostninger pr. ansat — Indeks (2014 = 100)

Arbejdsomkostninger pr. ansat — Indeks (2014 = 100)

100

100

99

99

102

102

104

104

Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (103) | Samlet set steg EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdsomkostninger i den betragtede periode med 4 %. |
| --- | --- |

(103)

Samlet set steg EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdsomkostninger i den betragtede periode med 4 %.

4.5.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (104) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som angivet i tabel 10:

  Tabel 10


  EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre — Indeks (2014 = 100) | 100 | 109 | 111 | 185 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 7,4 % | 8,3 % | 8,1 % | 13,5 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 112 | 108 | 182 |
| Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(104)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som angivet i tabel 10:

Tabel 10

Tabel 10

EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel)

2014

2015

2016

NUP

Slutlagre — Indeks (2014 = 100)

Slutlagre — Indeks (2014 = 100)

100

100

109

109

111

111

185

185

Slutlagre i procent af produktionen

7,4 %

8,3 %

8,1 %

13,5 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

112

112

108

108

182

182

Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (105) | Lagerbeholdningerne voksede med 8 % frem til 2016 og med 82 % i den betragtede periode. Denne kraftige opgang i lagerbeholdninger ved udgangen af den betragtede periode beror ifølge EU-erhvervsgrenen på sæsonudsving i salget, hvilket alene skyldtes den omstændighed, at den nuværende undersøgelsesperiode udløber i juli, idet salget af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) normalt kulminerer i december måned, hvorimod produktionen forbliver stabil hele året igennem. |
| --- | --- |

(105)

Lagerbeholdningerne voksede med 8 % frem til 2016 og med 82 % i den betragtede periode. Denne kraftige opgang i lagerbeholdninger ved udgangen af den betragtede periode beror ifølge EU-erhvervsgrenen på sæsonudsving i salget, hvilket alene skyldtes den omstændighed, at den nuværende undersøgelsesperiode udløber i juli, idet salget af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) normalt kulminerer i december måned, hvorimod produktionen forbliver stabil hele året igennem.

4.5.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (106) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved det samlede salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder — Indeks (2014 = 100) | 100 | 105 | 134 | 90 |
| Likviditet — indeks (2014 = 100) | 100 | 107 | 120 | 42 |
| Investeringer — indeks (2014 = 100) | 100 | 87 | 91 | 103 |
| Investeringsafkast | 42 % | 47 % | 63 % | 36 % |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 113 | 151 | 87 |
| Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(106)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2014

2015

2016

NUP

Rentabilitet ved det samlede salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder — Indeks (2014 = 100)

Rentabilitet ved det samlede salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder — Indeks (2014 = 100)

100

100

105

105

134

134

90

90

Likviditet — indeks (2014 = 100)

Likviditet — indeks (2014 = 100)

100

100

107

107

120

120

42

42

Investeringer — indeks (2014 = 100)

Investeringer — indeks (2014 = 100)

100

100

87

87

91

91

103

103

Investeringsafkast

42 %

47 %

63 %

36 %

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

113

113

151

151

87

87

Kilder: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilder:

| (107) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet steg i løbet af de første to år med 34 % og faldt derefter markant i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set faldt rentabiliteten med 10 % i den betragtede periode, men forblev over målfortjenesten, som i den tidligere udløbsundersøgelse var blevet fastsat til 5 %. |
| --- | --- |

(107)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet steg i løbet af de første to år med 34 % og faldt derefter markant i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set faldt rentabiliteten med 10 % i den betragtede periode, men forblev over målfortjenesten, som i den tidligere udløbsundersøgelse var blevet fastsat til 5 %.

| (108) | Den steg fra 2014 til 2016 med 20 % og faldt derefter markant i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set faldt likviditeten med 58 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(108)

Den steg fra 2014 til 2016 med 20 % og faldt derefter markant i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set faldt likviditeten med 58 % i den betragtede periode.

| (109) | EU-erhvervsgrenens investeringer i produktion af samme vare faldt i 2015 med 13 % og steg derefter svagt med 4 % i 2016 og med yderligere 12 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set indebærer dette en beskeden stigning på 3 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(109)

EU-erhvervsgrenens investeringer i produktion af samme vare faldt i 2015 med 13 % og steg derefter svagt med 4 % i 2016 og med yderligere 12 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set indebærer dette en beskeden stigning på 3 % i den betragtede periode.

| (110) | Investeringsafkastet måler fortjenesten eller tabet på en investering i forhold til, hvor mange penge der investeres. I den betragtede periode var investeringsafkastet indledningsvist på 42 % og steg på to år med 51 % frem til 2016. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt investeringsafkastet dog til 36 %, hvilket er lavere end i begyndelsen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(110)

Investeringsafkastet måler fortjenesten eller tabet på en investering i forhold til, hvor mange penge der investeres. I den betragtede periode var investeringsafkastet indledningsvist på 42 % og steg på to år med 51 % frem til 2016. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt investeringsafkastet dog til 36 %, hvilket er lavere end i begyndelsen af den betragtede periode.

4.5.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (111) | Det fremgik af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen takket være den gældende antidumpingtold har formået at fortsætte med at genrejse sig i den betragtede periode efter tidligere forvoldt skade. Samtlige skadesindikatorer (såsom produktion, kapacitetsudnyttelse og markedsandel) opviste positive tendenser, og rentabiliteten lå i hele perioden over målfortjenesten. Dette gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at investere i produktivitetsforøgende foranstaltninger for at nedbringe enhedsproduktionsomkostningerne, mens de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg. |
| --- | --- |

(111)

Det fremgik af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen takket være den gældende antidumpingtold har formået at fortsætte med at genrejse sig i den betragtede periode efter tidligere forvoldt skade. Samtlige skadesindikatorer (såsom produktion, kapacitetsudnyttelse og markedsandel) opviste positive tendenser, og rentabiliteten lå i hele perioden over målfortjenesten. Dette gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at investere i produktivitetsforøgende foranstaltninger for at nedbringe enhedsproduktionsomkostningerne, mens de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg.

| (112) | Importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina i den betragtede periode havde kun en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Som følge af de gældende foranstaltninger var deres markedsandel lav igennem hele perioden. Ikke desto mindre fortsatte importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til EU-markedet, undtagen i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket tyder på fortsat interesse. |
| --- | --- |

(112)

Importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina i den betragtede periode havde kun en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Som følge af de gældende foranstaltninger var deres markedsandel lav igennem hele perioden. Ikke desto mindre fortsatte importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til EU-markedet, undtagen i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket tyder på fortsat interesse.

| (113) | Kommissionen konkluderer derfor, at EU-erhvervsgrenen har draget fordel af de gældende antidumpingforanstaltninger, idet den har fortsat sin genrejsning fra virkningerne af tidligere skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen konkluderer derfor, at EU-erhvervsgrenen har draget fordel af de gældende antidumpingforanstaltninger, idet den har fortsat sin genrejsning fra virkningerne af tidligere skadevoldende dumping.

4.6.   Sandsynlighed for fornyet skade

Sandsynlighed for fornyet skade

4.6.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (114) | Som anført i betragtning 31 var det ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Det blev imidlertid konkluderet, at der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe (jf. betragtning 60). |
| --- | --- |

(114)

Som anført i betragtning 31 var det ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Det blev imidlertid konkluderet, at der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe (jf. betragtning 60).

| (115) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen derfor, om der vil blive forvoldt fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne over for Kina får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(115)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen derfor, om der vil blive forvoldt fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne over for Kina får lov at udløbe.

| (116) | For at fastslå sandsynligheden for fornyet skade blev følgende elementer analyseret: i) Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, ii) de mulige prisniveauer for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, iii) de kinesiske eksporterende producenters adfærd i andre tredjelande, iv) EU-markedets tiltrækningskraft og v) virkningerne af den kinesiske import på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(116)

For at fastslå sandsynligheden for fornyet skade blev følgende elementer analyseret: i) Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, ii) de mulige prisniveauer for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, iii) de kinesiske eksporterende producenters adfærd i andre tredjelande, iv) EU-markedets tiltrækningskraft og v) virkningerne af den kinesiske import på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

4.6.1.1.   Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet

Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet

| (117) | Som forklaret i betragtning 52 og 53 har de kinesiske producenter en betydelig produktionskapacitet i Kina og som følge heraf en uudnyttet kapacitet, som langt overstiger det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(117)

Som forklaret i betragtning 52 og 53 har de kinesiske producenter en betydelig produktionskapacitet i Kina og som følge heraf en uudnyttet kapacitet, som langt overstiger det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (118) | Hertil kommer, at der ikke blev konstateret nogen tegn på en væsentlig stigning i forbruget af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på Kinas hjemmemarked eller på andre tredjelandes markeder i den nærmeste fremtid. I betragtning af EU-markedets faldende forbrug af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i den betragtede periode konkluderede Kommissionen, at efterspørgslen på Kinas hjemmemarked eller på andre tredjelandes markeder ikke vil kunne absorbere den uudnyttede kapacitet. |
| --- | --- |

(118)

Hertil kommer, at der ikke blev konstateret nogen tegn på en væsentlig stigning i forbruget af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på Kinas hjemmemarked eller på andre tredjelandes markeder i den nærmeste fremtid. I betragtning af EU-markedets faldende forbrug af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i den betragtede periode konkluderede Kommissionen, at efterspørgslen på Kinas hjemmemarked eller på andre tredjelandes markeder ikke vil kunne absorbere den uudnyttede kapacitet.

4.6.1.2.   Mulige prisniveauer for importen fra Kina

Mulige prisniveauer for importen fra Kina

| (119) | Som nævnt i betragtning 47 var der ingen eksporterende producenter i Kina, der udviste samarbejdsvilje. Det bedst egnede grundlag for at fastsætte de mulige prisniveauer for den kinesiske import var således de priser ved eksport fra Kina til tredjelande, som var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(119)

Som nævnt i betragtning 47 var der ingen eksporterende producenter i Kina, der udviste samarbejdsvilje. Det bedst egnede grundlag for at fastsætte de mulige prisniveauer for den kinesiske import var således de priser ved eksport fra Kina til tredjelande, som var indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse.

| (120) | Prisniveauerne for denne eksport blev også anset for at være et rimeligt skøn over mulige fremtidige prisniveauer ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(120)

Prisniveauerne for denne eksport blev også anset for at være et rimeligt skøn over mulige fremtidige prisniveauer ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (121) | Som forklaret i betragtning 42 og 48 var de kinesiske priser ved eksport til tredjelande mellem 22,1 % og 32,2 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev desuden konstateret, at underbudsmargenerne lå på mellem 8,9 % og 17,8 %. |
| --- | --- |

(121)

Som forklaret i betragtning 42 og 48 var de kinesiske priser ved eksport til tredjelande mellem 22,1 % og 32,2 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev desuden konstateret, at underbudsmargenerne lå på mellem 8,9 % og 17,8 %.

| (122) | På dette grundlag konkluderes det, at importen fra Kina højst sandsynligt vil udøve et højt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(122)

På dette grundlag konkluderes det, at importen fra Kina højst sandsynligt vil udøve et højt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

4.6.1.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (123) | Som nævnt i betragtning 55-57 udgør EU-markedet verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), og dets priser er attraktive for de kinesiske producenter. Der findes ingen andre store eksportmarkeder til at absorbere Kinas store uudnyttede kapacitet, idet bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kun anvendes på et fåtal markeder. De kinesiske eksporterende producenter har således et stort incitament til at omdirigere deres eksport til Unionen, hvor de kan opnå højere priser og samtidig underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt. De vil desuden have et incitament til at eksportere i det mindste en del af deres uudnyttede kapacitet til lave priser til EU-markedet. |
| --- | --- |

(123)

Som nævnt i betragtning 55-57 udgør EU-markedet verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), og dets priser er attraktive for de kinesiske producenter. Der findes ingen andre store eksportmarkeder til at absorbere Kinas store uudnyttede kapacitet, idet bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kun anvendes på et fåtal markeder. De kinesiske eksporterende producenter har således et stort incitament til at omdirigere deres eksport til Unionen, hvor de kan opnå højere priser og samtidig underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt. De vil desuden have et incitament til at eksportere i det mindste en del af deres uudnyttede kapacitet til lave priser til EU-markedet.

| (124) | Det konkluderes derfor, at de eksporterende producenter i Kina har potentialet og incitamentet til i væsentlig grad at øge eksporten af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) til Unionen til dumpingpriser, der i betydelig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(124)

Det konkluderes derfor, at de eksporterende producenter i Kina har potentialet og incitamentet til i væsentlig grad at øge eksporten af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) til Unionen til dumpingpriser, der i betydelig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.

4.6.2.   Virkning på EU-erhvervsgrenen

Virkning på EU-erhvervsgrenen

| (125) | En øget lavprisimport vil skabe et betydeligt pristryk på EU-markedet, som er et prisfølsomt marked. Såfremt EU-erhvervsgrenen bibeholder sit nuværende prisniveau, vil den ikke være i stand til at opretholde sin salgsmængde og markedsandel over for lavprisimporten fra Kina. Der er stor sandsynlighed for, at den kinesiske markedsandel vil stige hurtigt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Dette vil højst sandsynligt ske på EU-erhvervsgrenens bekostning. Hvis EU-erhvervsgrenen påføres et salgstab, vil dette føre til lavere kapacitetsudnyttelse og højere gennemsnitlige produktionsomkostninger. Dette vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation og et fald i dens rentabilitet, som lå over målfortjenesten igennem hele den betragtede periode, men som ikke desto mindre faldt med over 40 % mellem 2016 og undersøgelsesperioden. I dette scenarie vil enhver stigning i omkostningerne føre til, at rentabiliteten hurtigt vil falde til under målfortjenesten, hvilket vil modvirke EU-erhvervsgrenens tidligere bestræbelser på genrejsning, der hidtil har gjort den i stand til at opretholde det investeringsniveau, der kræves for at bibeholde konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(125)

En øget lavprisimport vil skabe et betydeligt pristryk på EU-markedet, som er et prisfølsomt marked. Såfremt EU-erhvervsgrenen bibeholder sit nuværende prisniveau, vil den ikke være i stand til at opretholde sin salgsmængde og markedsandel over for lavprisimporten fra Kina. Der er stor sandsynlighed for, at den kinesiske markedsandel vil stige hurtigt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Dette vil højst sandsynligt ske på EU-erhvervsgrenens bekostning. Hvis EU-erhvervsgrenen påføres et salgstab, vil dette føre til lavere kapacitetsudnyttelse og højere gennemsnitlige produktionsomkostninger. Dette vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation og et fald i dens rentabilitet, som lå over målfortjenesten igennem hele den betragtede periode, men som ikke desto mindre faldt med over 40 % mellem 2016 og undersøgelsesperioden. I dette scenarie vil enhver stigning i omkostningerne føre til, at rentabiliteten hurtigt vil falde til under målfortjenesten, hvilket vil modvirke EU-erhvervsgrenens tidligere bestræbelser på genrejsning, der hidtil har gjort den i stand til at opretholde det investeringsniveau, der kræves for at bibeholde konkurrenceevnen.

| (126) | Hvis EU-erhvervsgrenen derimod beslutter sig for at sænke priserne i et forsøg på at opretholde sin salgsmængde og markedsandel, vil dens finansielle situation næsten øjeblikkeligt blive forværret. Hvis EU-erhvervsgrenen bliver nødsaget til at sænke sine salgspriser på EU-markedet med 8,9 % (som er det laveste konstaterede prisunderbud, jf. betragtning 121) for at tilpasse dem til prisen på de importerede kinesiske produkter, vil den øjeblikkeligt blive tabsgivende. |
| --- | --- |

(126)

Hvis EU-erhvervsgrenen derimod beslutter sig for at sænke priserne i et forsøg på at opretholde sin salgsmængde og markedsandel, vil dens finansielle situation næsten øjeblikkeligt blive forværret. Hvis EU-erhvervsgrenen bliver nødsaget til at sænke sine salgspriser på EU-markedet med 8,9 % (som er det laveste konstaterede prisunderbud, jf. betragtning 121) for at tilpasse dem til prisen på de importerede kinesiske produkter, vil den øjeblikkeligt blive tabsgivende.

| (127) | I dette scenarie vil foranstaltningernes udløb sandsynligvis få en umiddelbar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, fordi den vil blive tabsgivende. På mellemlang sigt vil dette være uholdbart og føre til lukning af produktionsanlæg og i sidste ende til, at EU-erhvervsgrenen forsvinder. Det bør bemærkes, at antallet EU-producenter allerede i den betragtede periode fald fra seks til tre. |
| --- | --- |

(127)

I dette scenarie vil foranstaltningernes udløb sandsynligvis få en umiddelbar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, fordi den vil blive tabsgivende. På mellemlang sigt vil dette være uholdbart og føre til lukning af produktionsanlæg og i sidste ende til, at EU-erhvervsgrenen forsvinder. Det bør bemærkes, at antallet EU-producenter allerede i den betragtede periode fald fra seks til tre.

| (128) | Det kan derfor konkluderes, at der er stor sandsynlighed for, at de nuværende foranstaltningers udløb vil føre til fornyet skade som følge af importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina, og at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation sandsynligvis vil blive forværret og føre til væsentlig skade. |
| --- | --- |

(128)

Det kan derfor konkluderes, at der er stor sandsynlighed for, at de nuværende foranstaltningers udløb vil føre til fornyet skade som følge af importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina, og at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation sandsynligvis vil blive forværret og føre til væsentlig skade.

| (129) | Det forhold, at importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til EU-markedet i øjeblikket pågår i meget mindre omfang end før indførelsen af de nuværende foranstaltninger, viser, at antidumpingtolden reelt har bidraget til at genetablere lige konkurrencevilkår mellem de kinesiske eksportører af den undersøgte vare og EU-erhvervsgrenen. Som anført i betragtning 128 og 130 har Kommissionen imidlertid konkluderet, at der er stor sandsynlighed for, at udløbet af foranstaltningerne vil føre til fornyet skade. |
| --- | --- |

(129)

Det forhold, at importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til EU-markedet i øjeblikket pågår i meget mindre omfang end før indførelsen af de nuværende foranstaltninger, viser, at antidumpingtolden reelt har bidraget til at genetablere lige konkurrencevilkår mellem de kinesiske eksportører af den undersøgte vare og EU-erhvervsgrenen. Som anført i betragtning 128 og 130 har Kommissionen imidlertid konkluderet, at der er stor sandsynlighed for, at udløbet af foranstaltningerne vil føre til fornyet skade.

4.6.3.   Konklusion

Konklusion

| (130) | Kommissionen konkluderer, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvilket vil føre til en tilbagevenden af den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen led under, da foranstaltningerne i første omgang blev indført. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens levedygtighed være alvorligt truet. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen konkluderer, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvilket vil føre til en tilbagevenden af den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen led under, da foranstaltningerne i første omgang blev indført. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens levedygtighed være alvorligt truet.

5.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (131) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(131)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

| (132) | Samtlige interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(132)

Samtlige interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

| (133) | Det bør erindres, at det i den tidligere udløbsundersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da denne undersøgelse er en udløbsundersøgelse og dermed analyserer en situation, hvor der allerede har været indført antidumpingforanstaltninger, giver dette desuden mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle urimelige negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(133)

Det bør erindres, at det i den tidligere udløbsundersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da denne undersøgelse er en udløbsundersøgelse og dermed analyserer en situation, hvor der allerede har været indført antidumpingforanstaltninger, giver dette desuden mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle urimelige negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (134) | På dette grundlag blev det undersøgt, hvorvidt der til trods for konklusionerne om sandsynligheden for fornyet dumping og fornyet skade forelå nogen tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i netop dette tilfælde. |
| --- | --- |

(134)

På dette grundlag blev det undersøgt, hvorvidt der til trods for konklusionerne om sandsynligheden for fornyet dumping og fornyet skade forelå nogen tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i netop dette tilfælde.

5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (135) | Undersøgelsen har vist, at hvis foranstaltningerne udløber, vil dette sandsynligvis få en betydelig negativ virkning på EU-erhvervsgrenen. Dette ville inden længe føre til faldende rentabilitet og endog til en tabsgivende situation for EU-erhvervsgrenen og endvidere få en negativ indvirkning på andre skadesindikatorer, såsom produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, investeringer og beskæftigelse. På længere sigt vil en sådan situation være uholdbar, hvilket vil tvinge EU-producenterne til at indstille deres aktiviteter på EU-markedet. |
| --- | --- |

(135)

Undersøgelsen har vist, at hvis foranstaltningerne udløber, vil dette sandsynligvis få en betydelig negativ virkning på EU-erhvervsgrenen. Dette ville inden længe føre til faldende rentabilitet og endog til en tabsgivende situation for EU-erhvervsgrenen og endvidere få en negativ indvirkning på andre skadesindikatorer, såsom produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, investeringer og beskæftigelse. På længere sigt vil en sådan situation være uholdbar, hvilket vil tvinge EU-producenterne til at indstille deres aktiviteter på EU-markedet.

| (136) | EU-erhvervsgrenen har tidligere vist sig at være en levedygtig erhvervsgren med positive økonomiske og finansielle resultater. Uden nogen nævneværdig dumpingimport fra Kina har EU-erhvervsgrenen formået at forblive rentabel med en fortjeneste over målfortjenesten. |
| --- | --- |

(136)

EU-erhvervsgrenen har tidligere vist sig at være en levedygtig erhvervsgren med positive økonomiske og finansielle resultater. Uden nogen nævneværdig dumpingimport fra Kina har EU-erhvervsgrenen formået at forblive rentabel med en fortjeneste over målfortjenesten.

| (137) | Det vil derfor være i EU-erhvervsgrenens interesse at antidumpingforanstaltningerne opretholdes. |
| --- | --- |

(137)

Det vil derfor være i EU-erhvervsgrenens interesse at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.

5.2.   Importørernes interesser

Importørernes interesser

| (138) | Der var som anført i betragtning 16 ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse eller indgav de udbedte oplysninger. Det skal erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville få omfattende virkninger. Da der ikke foreligger beviser, der tyder på det modsatte, kan det følgelig bekræftes, at de gældende foranstaltninger ikke har haft en væsentlig negativ indvirkning på deres økonomiske situation, og at videreførelsen af foranstaltninger ikke vil påvirke importørerne i urimelig grad. |
| --- | --- |

(138)

Der var som anført i betragtning 16 ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse eller indgav de udbedte oplysninger. Det skal erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville få omfattende virkninger. Da der ikke foreligger beviser, der tyder på det modsatte, kan det følgelig bekræftes, at de gældende foranstaltninger ikke har haft en væsentlig negativ indvirkning på deres økonomiske situation, og at videreførelsen af foranstaltninger ikke vil påvirke importørerne i urimelig grad.

5.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (139) | Importørerne af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er normalt også selv brugere af denne vare, idet de importerer varen med henblik på at fremstille ringbind. Som nævnt i betragtning 15 blev 26 kendte importører/brugere kontaktet ved indledningen af undersøgelsen, men ingen af disse besvarede stikprøveskemaet eller fremsatte bemærkninger. |
| --- | --- |

(139)

Importørerne af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er normalt også selv brugere af denne vare, idet de importerer varen med henblik på at fremstille ringbind. Som nævnt i betragtning 15 blev 26 kendte importører/brugere kontaktet ved indledningen af undersøgelsen, men ingen af disse besvarede stikprøveskemaet eller fremsatte bemærkninger.

| (140) | Det er i tidligere undersøgelser blevet fastslået, at omkostningerne til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kun udgjorde en meget lille procentdel af detailprisen på ringbind, og at virkningerne af en eventuel pålagt told derfor ikke kunne anses som væsentlig. |
| --- | --- |

(140)

Det er i tidligere undersøgelser blevet fastslået, at omkostningerne til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kun udgjorde en meget lille procentdel af detailprisen på ringbind, og at virkningerne af en eventuel pålagt told derfor ikke kunne anses som væsentlig.

| (141) | Derudover har undersøgelsen vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen ville miste en stor del af sin tilstedeværelse på markedet og på længere sigt helt forsvinde, hvis der ikke var antidumpingforanstaltninger. Dette ville med sikkerhed medføre, at producenterne af ringbind bliver afhængige af import, og føre til væsentligt mindre konkurrence på EU-markedet. |
| --- | --- |

(141)

Derudover har undersøgelsen vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen ville miste en stor del af sin tilstedeværelse på markedet og på længere sigt helt forsvinde, hvis der ikke var antidumpingforanstaltninger. Dette ville med sikkerhed medføre, at producenterne af ringbind bliver afhængige af import, og føre til væsentligt mindre konkurrence på EU-markedet.

| (142) | Det kan på dette grundlag konkluderes, at foranstaltningerne vedrørende bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) ikke er i strid med Unionens overordnede interesser. |
| --- | --- |

(142)

Det kan på dette grundlag konkluderes, at foranstaltningerne vedrørende bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) ikke er i strid med Unionens overordnede interesser.

5.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (143) | Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke foreligger nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke foreligger nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina.

6.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

6.1.   Foranstaltninger

Foranstaltninger

| (144) | Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der som lå til grund for beslutningen om at anbefale, at de nuværende foranstaltninger på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(144)

Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der som lå til grund for beslutningen om at anbefale, at de nuværende foranstaltninger på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil.

| (145) | I lyset af Domstolens seneste praksis (10) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling af endelig told, fordi de relevante gældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de økonomiske aktører, alt efter hvilken medlemsstat der vælges til toldklareringen. |
| --- | --- |

(145)

I lyset af Domstolens seneste praksis (10) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling af endelig told, fordi de relevante gældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de økonomiske aktører, alt efter hvilken medlemsstat der vælges til toldklareringen.

10

| (146) | Det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) 2016/1036, artikel 15, stk. 1, afgav ikke nogen udtalelse om foranstaltningerne i nærværende forordning — |
| --- | --- |

(146)

Det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) 2016/1036, artikel 15, stk. 1, afgav ikke nogen udtalelse om foranstaltningerne i nærværende forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:

| Fabrikant | Antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd | 27,1 % | A729 |
| Alle andre virksomheder | 47,4 % | A999 |

Fabrikant

Antidumpingtold

Taric-tillægskode

DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd

27,1 %

A729

Alle andre virksomheder

47,4 %

A999

Artikel 2

1.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

2.   De morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling, der giver ret til betaling af morarenter, er den sats, der anvendes af Den Europæiske Centralbank til dennes vigtigste refinansieringstransaktioner, som offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, der er gældende den første kalenderdag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med ét procentpoint.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1136/2006 af 24. juli 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 205 af 27.7.2006, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51).

3

(4)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 796/2012 af 30. august 2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 238 af 4.9.2012, s. 5).

4

(5)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 466 af 14.12.2016, s. 20).

5

(6)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af bueformede ringmekanismer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 290 af 1.9.2017, s. 3).

6

(7)  Betragtning 40 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 796/2012.

7

(8)  Betragtning 41 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 796/2012.

8

(9)  Kilde: http://www.portalecreditori.it/procedura?id=6rKz4dlB2Y; senest tilgået den 16. august 2018.

9

(10)  Domstolens dom af 18. januar 2017, Wortmann mod Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, præmis 35-39.

10

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/33

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1685

af 8. november 2018

om ensartede betingelser for meddelelse af tidsrækker for den nye regionale opdeling i henhold til forordning (EF) nr. 1059/2003

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (1), særlig artikel 5, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1059/2003 udgør retsgrundlaget for den regionale nomenklatur med henblik på at muliggøre indsamling, udarbejdelse og formidling af harmoniseret regionalstatistik i Unionen. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1059/2003 udgør retsgrundlaget for den regionale nomenklatur med henblik på at muliggøre indsamling, udarbejdelse og formidling af harmoniseret regionalstatistik i Unionen.

| (2) | Kommissionen har ændret den fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder (NUTS) ved forordning (EU) 2016/2066 (2), der trådte i kraft den 1. januar 2018. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har ændret den fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder (NUTS) ved forordning (EU) 2016/2066 (2), der trådte i kraft den 1. januar 2018.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen tidsrækkerne for den nye regionale opdeling, jf. bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EU) 2017/2391 (EUT L 350 af 29.12.2017, s. 1).

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) 2016/2066 af 21. november 2016 om ændring af bilagene til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 322 af 29.11.2016, s. 1).

2

---

BILAG

År, hvor indberetningen skal påbegyndes, opdelt efter statistisk område

| Område | NUTS 2-niveau | NUTS 3-niveau |
| --- | --- | --- |
| Landbrug | 2013 | |
| Demografi — befolkning, levende fødsler, dødsfald | 1990 (1) | 1990 (1) |
| Arbejdsmarked — beskæftigelse, arbejdsløshed | 2013 | 2013 (2) |
| Uddannelse | 2013 | |
| Miljø — affaldsbehandlingsanlæg | 2014 | |
| Sundhed — dødsårsager | 1997 (3) | |
| Sundhed — infrastruktur | 1996 (2) | |
| Sundhed — patienter | 2003 (2) | |
| Informationssamfundet | 2013 (2) | |
| Regionalregnskaber: husholdningernes konti | 2000 | |
| Regionalregnskaber — regionale konti | 2000 | 2000 |
| Videnskab og teknologi — FoU-udgifter og FoU-personale | 2015 | |
| Turisme | 2015 | |

Område

NUTS 2-niveau

NUTS 3-niveau

Landbrug

2013

Demografi — befolkning, levende fødsler, dødsfald

1990 (1)

1990 (1)

Arbejdsmarked — beskæftigelse, arbejdsløshed

2013

2013 (2)

Uddannelse

2013

Miljø — affaldsbehandlingsanlæg

2014

Sundhed — dødsårsager

1997 (3)

Sundhed — infrastruktur

1996 (2)

Sundhed — patienter

2003 (2)

Informationssamfundet

2013 (2)

Regionalregnskaber: husholdningernes konti

2000

Regionalregnskaber — regionale konti

2000

2000

Videnskab og teknologi — FoU-udgifter og FoU-personale

2015

Turisme

2015

---

(1)  Indberetning er ikke obligatorisk for referenceårene 1990-2012.

(2)  Indberetning er ikke obligatorisk.

(3)  Indberetning er ikke obligatorisk for referenceårene 1997-2011.

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/35

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1686

af 8. november 2018

om minimumssalgsprisen for skummetmælkspulver i forbindelse med den 27. dellicitation i den licitationsprocedure, der blev indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1240 af 18. maj 2016 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår offentlig intervention og støtte til privat oplagring (2), særlig artikel 32, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 (3) indledes der en procedure for salg af skummetmælkspulver ved licitation. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 (3) indledes der en procedure for salg af skummetmælkspulver ved licitation.

| (2) | På grundlag af de bud, der er modtaget i forbindelse med den 27. dellicitation, bør der fastsættes en minimumssalgspris. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af de bud, der er modtaget i forbindelse med den 27. dellicitation, bør der fastsættes en minimumssalgspris.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter— |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter—

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den 27. dellicitation for salg af skummetmælkspulver inden for rammerne af den licitationsprocedure, der er indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080, og hvortil fristen for indgivelse af bud udløb den 6. november 2018, fastsættes minimumssalgsprisen til 125,10 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2018.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 206 af 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2080 af 25. november 2016 om indledning af en licitationsprocedure for salg af skummetmælkspulver (EUT L 321 af 29.11.2016, s. 45).

3

---

AFGØRELSER

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/36

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/1687

af 7. november 2018

om ændring af beslutning 2007/25/EF om visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med højpatogen aviær influenza og transport af fugle holdt som selskabsdyr, der ledsager deres ejere, til Fællesskabet, for så vidt angår dens anvendelsesperiode

(meddelt under nummer C(2018) 7240)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 576/2013 af 12. juni 2013 om ikke-kommerciel flytning af selskabsdyr og om ophævelse af forordning (EF) nr. 998/2003 (1), særlig artikel 36, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2007/25/EF (2) er der fastsat visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med højpatogen aviær influenza (HPAI) og flytning af fugle holdt som selskabsdyr, der ledsager deres ejere, til Unionen. Beslutningen blev vedtaget som en reaktion på udbrud af HPAI af subtype H5N1 med henblik på at beskytte dyrs og menneskers sundhed i Unionen. Den gælder indtil den 31. december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2007/25/EF (2) er der fastsat visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med højpatogen aviær influenza (HPAI) og flytning af fugle holdt som selskabsdyr, der ledsager deres ejere, til Unionen. Beslutningen blev vedtaget som en reaktion på udbrud af HPAI af subtype H5N1 med henblik på at beskytte dyrs og menneskers sundhed i Unionen. Den gælder indtil den 31. december 2018.

| (2) | Rundt om i verden forekommer der stadig udbrud af HPAI af forskellige H5-subtyper og sjældnere af subtype H7 hos fjerkræ og andre fugle i fangenskab. HPAI er blevet endemisk i flere tredjelande og er nået til andre tredjelande for første gang. Der er trussel om indslæbning af HPAI-virus til Unionen via flytning af fugle holdt som selskabsdyr fra tredjelande, og derfor bør de risikobegrænsende foranstaltninger i beslutning 2007/25/EF opretholdes. |
| --- | --- |

(2)

Rundt om i verden forekommer der stadig udbrud af HPAI af forskellige H5-subtyper og sjældnere af subtype H7 hos fjerkræ og andre fugle i fangenskab. HPAI er blevet endemisk i flere tredjelande og er nået til andre tredjelande for første gang. Der er trussel om indslæbning af HPAI-virus til Unionen via flytning af fugle holdt som selskabsdyr fra tredjelande, og derfor bør de risikobegrænsende foranstaltninger i beslutning 2007/25/EF opretholdes.

| (3) | Desuden er et antal delegerede retsakter, som fastlægger regler om indførsel til Unionen af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, for øjeblikket under udarbejdelse inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (3). Reglerne i disse delegerede retsakter vil afgøre, hvilken tilgang der skal anvendes vedrørende visse risici i forbindelse med sygdomme hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, samt hvilke dyresundhedsmæssige garantier der er påkrævet i forbindelse med fugle, der holdes som selskabsdyr. Reglerne i disse delegerede retsakter vil også tage hensyn til anbefalingerne i den videnskabelige udtalelse om aviær influenza, som blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 14. september 2017 (4). |
| --- | --- |

(3)

Desuden er et antal delegerede retsakter, som fastlægger regler om indførsel til Unionen af fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, for øjeblikket under udarbejdelse inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 (3). Reglerne i disse delegerede retsakter vil afgøre, hvilken tilgang der skal anvendes vedrørende visse risici i forbindelse med sygdomme hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, samt hvilke dyresundhedsmæssige garantier der er påkrævet i forbindelse med fugle, der holdes som selskabsdyr. Reglerne i disse delegerede retsakter vil også tage hensyn til anbefalingerne i den videnskabelige udtalelse om aviær influenza, som blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 14. september 2017 (4).

| (4) | I lyset af den globale den epidemiologiske situation med hensyn til HPAI og indtil vedtagelsen af de delegerede retsakter vedrørende indførsel til Unionen af fjerkræ og andre fugle i fangenskab er det nødvendigt at forlænge anvendelsesperioden for beslutning 2007/25/EF indtil 31. december 2019. |
| --- | --- |

(4)

I lyset af den globale den epidemiologiske situation med hensyn til HPAI og indtil vedtagelsen af de delegerede retsakter vedrørende indførsel til Unionen af fjerkræ og andre fugle i fangenskab er det nødvendigt at forlænge anvendelsesperioden for beslutning 2007/25/EF indtil 31. december 2019.

| (5) | Beslutning 2007/25/EF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 2007/25/EF bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 6 i beslutning 2007/25/EF ændres »31. december 2018« til »31. december 2019«.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2018.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 178 af 28.6.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2007/25/EF af 22. december 2006 om visse beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med højpatogen aviær influenza og transport af fugle holdt som selskabsdyr, der ledsager deres ejere, til Fællesskabet (EUT L 8 af 13.1.2007, s. 29).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal (2017);15(10):4991.

4

EFSA Journal

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/38

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/1688

af 7. november 2018

om indrømmelse af undtagelser for Slovakiet for så vidt angår indberetning af statistikker i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 om energistatistik

(meddelt under nummer C(2018) 7304)

(Kun den slovakiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 af 22. oktober 2008 om energistatistik (1), særlig artikel 5, stk. 4, og artikel 10, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Slovakiet har anmodet om at opnå undtagelser fra forpligtelsen til at indberette de nationale statistikker, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1099/2008, til Kommissionen (Eurostat). Denne anmodning vedrørte indberetning af statistikker om den vedvarende del af industriaffald og omgivende varme. |
| --- | --- |

(1)

Slovakiet har anmodet om at opnå undtagelser fra forpligtelsen til at indberette de nationale statistikker, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1099/2008, til Kommissionen (Eurostat). Denne anmodning vedrørte indberetning af statistikker om den vedvarende del af industriaffald og omgivende varme.

| (2) | De af Slovakiet forelagte oplysninger bekræfter, at indsamlingen af sådanne statistikker ville medføre for stor en byrde for respondenterne i denne medlemsstat, især fordi det er nødvendigt at tilpasse de nye klassificeringer og udvikle en ny metodologi i de nationale statistikker for at mindske den byrde for respondenterne, der er forbundet med indsamling og udarbejdelse af de krævede data. Der bør derfor indrømmes undtagelser. |
| --- | --- |

(2)

De af Slovakiet forelagte oplysninger bekræfter, at indsamlingen af sådanne statistikker ville medføre for stor en byrde for respondenterne i denne medlemsstat, især fordi det er nødvendigt at tilpasse de nye klassificeringer og udvikle en ny metodologi i de nationale statistikker for at mindske den byrde for respondenterne, der er forbundet med indsamling og udarbejdelse af de krævede data. Der bør derfor indrømmes undtagelser.

| (3) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Europæiske Statistiske System —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Slovakiet indrømmes følgende undtagelser fra bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1099/2008:

| a) | fremlæggelse af resultater for referenceåret 2017 for punkt 5.2.11.6 i bilag B om statistikker om vedvarende energi |
| --- | --- |

a)

fremlæggelse af resultater for referenceåret 2017 for punkt 5.2.11.6 i bilag B om statistikker om vedvarende energi

| b) | fremlæggelse af resultater for referenceårene 2017, 2018 og 2019 for punkt 5.2.3, 5.2.6, 5.2.8.1, 5.2.8.2 og 5.2.8.5 i bilag B om statistikker om vedvarende energi (omfatter alle aggregater af de produkter, der er defineret i punkt 3.5.8.1.7 »Den vedvarende del af industriaffald« og punkt 3.5.9 »Omgivende varme« i bilag A). |
| --- | --- |

b)

fremlæggelse af resultater for referenceårene 2017, 2018 og 2019 for punkt 5.2.3, 5.2.6, 5.2.8.1, 5.2.8.2 og 5.2.8.5 i bilag B om statistikker om vedvarende energi (omfatter alle aggregater af de produkter, der er defineret i punkt 3.5.8.1.7 »Den vedvarende del af industriaffald« og punkt 3.5.9 »Omgivende varme« i bilag A).

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Slovakiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2018.

På Kommissionens vegne

Marianne THYSSEN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 304 af 14.11.2008, s. 1.

1

---

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/39

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/1689

af 8. november 2018

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2018) 7511)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag nu afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1635 (5) som følge af nylige tilfælde af afrikansk svinepest i Bulgarien og Rumænien. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag nu afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1635 (5) som følge af nylige tilfælde af afrikansk svinepest i Bulgarien og Rumænien.

| (2) | Risikoen for spredning af afrikansk svinepest blandt vildtlevende dyr hænger sammen med den naturlige langsomme spredning af sygdommen blandt populationer af vildtlevende svin samt de risici, der hænger sammen med menneskelig aktivitet, således som det fremgår af den nylige epidemiologiske udvikling i sygdommen i Unionen, og som dokumenteret af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »EFSA«) i den videnskabelige udtalelse fra Ekspertpanelet for Dyrs Sundhed og Velfærd, som blev offentliggjort den 14. juli 2015, i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 23. marts 2017, og i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 8. november 2017 (6). |
| --- | --- |

(2)

Risikoen for spredning af afrikansk svinepest blandt vildtlevende dyr hænger sammen med den naturlige langsomme spredning af sygdommen blandt populationer af vildtlevende svin samt de risici, der hænger sammen med menneskelig aktivitet, således som det fremgår af den nylige epidemiologiske udvikling i sygdommen i Unionen, og som dokumenteret af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »EFSA«) i den videnskabelige udtalelse fra Ekspertpanelet for Dyrs Sundhed og Velfærd, som blev offentliggjort den 14. juli 2015, i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 23. marts 2017, og i EFSA's videnskabelige rapport om epidemiologiske analyser af afrikansk svinepest i de baltiske lande og Polen, som blev offentliggjort den 8. november 2017 (6).

| (3) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1635 har den epidemiologiske situation i Unionen udviklet sig for så vidt angår afrikansk svinepest, og der har været yderligere tilfælde af denne sygdom, der skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1635 har den epidemiologiske situation i Unionen udviklet sig for så vidt angår afrikansk svinepest, og der har været yderligere tilfælde af denne sygdom, der skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU.

| (4) | Der blev i oktober 2018 konstateret ét tilfælde af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i kraśnick amt i Polen. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette område i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i nævnte bilags del II. |
| --- | --- |

(4)

Der blev i oktober 2018 konstateret ét tilfælde af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin i kraśnick amt i Polen. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos et vildtlevende svin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette område i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i nævnte bilags del II.

| (5) | Der blev i oktober og november 2018 konstateret nogle få udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Dolj og Argeș amter i Rumænien. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse områder i Rumænien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres i nævnte bilags del III i stedet for i del I. Da de områder, hvor situationen fortsat udvikler sig og er dynamisk, er opført i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, bør der altid tages særligt hensyn til virkningen på de omkringliggende områder, når der opføres områder i nævnte del. |
| --- | --- |

(5)

Der blev i oktober og november 2018 konstateret nogle få udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Dolj og Argeș amter i Rumænien. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse områder i Rumænien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres i nævnte bilags del III i stedet for i del I. Da de områder, hvor situationen fortsat udvikler sig og er dynamisk, er opført i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, bør der altid tages særligt hensyn til virkningen på de omkringliggende områder, når der opføres områder i nævnte del.

| (6) | For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polens og Rumæniens vedkommende afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I, II og III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

For at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polens og Rumæniens vedkommende afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I, II og III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. november 2018.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU af 9. oktober 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1635 af 30. oktober 2018 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater (EUT L 272 af 31.10.2018, s. 38).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163, EFSA Journal 2017;15(3):4732 og EFSA Journal 2017;15(11):5068.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

BILAG

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU affattes således:

»BILAG

DEL I

1.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| in Silistra region:





  within municipality of Alfatar:





  Bistra, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Alfatar:

Bistra,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| within municipality of Dulovo:





  Kolobar, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Kolobar,

| Varbina, |
| --- |

Varbina,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Cherkovna, |
| --- |

Cherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Chernik, |
| --- |

Chernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Chernolik, |
| --- |

Chernolik,

| within municipality of Sitovo:





  Sitovo, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Sitovo,

| Yastrebno, |
| --- |

Yastrebno,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Silistra:





  Bradvari, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Bradvari,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Tzenovich, |
| --- |

Tzenovich,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| in Dobrich region:





  within municipality of General Toshevo:





  Rosen, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of General Toshevo:

Rosen,

| Krasen, |
| --- |

Krasen,

| Zhiten, |
| --- |

Zhiten,

| Snop, |
| --- |

Snop,

| Gradini, |
| --- |

Gradini,

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Krushartzi, |
| --- |

Krushartzi,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| within municipality of Tervel:





  Onogur, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Onogur,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Аngelariy, |
| --- |

Аngelariy,

| Sarnetz, |
| --- |

Sarnetz,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Mali Izvor, |
| --- |

Mali Izvor,

| Тervel, |
| --- |

Тervel,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Chestimensko, |
| --- |

Chestimensko,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Glavantzi, |
| --- |

Glavantzi,

| Nova kamena, |
| --- |

Nova kamena,

| Kladentzi, |
| --- |

Kladentzi,

| Gradnitza, |
| --- |

Gradnitza,

| within municipality of Dobrich:





  Kragulevo, |
| --- |

within municipality of Dobrich:

Kragulevo,

| Dobrevo, |
| --- |

Dobrevo,

| Cherna, |
| --- |

Cherna,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Zhitnitza, |
| --- |

Zhitnitza,

| Polkovnik Ivanovo, |
| --- |

Polkovnik Ivanovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Feldfebel Denkovo (Dyankovo), |
| --- |

Feldfebel Denkovo (Dyankovo),

| Podslon, |
| --- |

Podslon,

| Geshanovo. |
| --- |

Geshanovo.

2.   Tjekkiet

Følgende områder i Tjekkiet:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

3.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

6.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivalybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Ruciane — Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane — Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin — Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin — Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim. |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim. |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim.

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz — na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików — na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz — na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików — na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim. |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim.

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Județul Alba cu următoarea delimitare:






  — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Alba cu următoarea delimitare:

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Arad cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Macea, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Arad cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Macea,

| — | Șiria, |
| --- | --- |

—

Șiria,

| — | Bârzava, |
| --- | --- |

—

Bârzava,

| — | Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Bistrița, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Brănișca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Brănișca,

| — | Municipiul Deva, |
| --- | --- |

—

Municipiul Deva,

| — | Turdaș, |
| --- | --- |

—

Turdaș,

| — | Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Bistrița Nasaud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Nasaud,

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș. |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș.

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj. |
| --- | --- |

—

Județul Gorj.

DEL II

1.   Bulgarien

Følgende områder i Bulgarien:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polk. Cholakovo, |
| --- |

Polk. Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi. |
| --- |

Kolartzi.

2.   Tjekkiet

Følgende områder i Tjekkiet:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

3.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungarn

Følgende områder i Ungarn:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim, |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński |
| --- |

powiat sejneński

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec — Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec — Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno — wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno — wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy — wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy — wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno — wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno — wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim;. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim;.

DEL III

1.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Polen

Følgende områder i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gmina Młynary w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno — wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno — wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim, |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim,

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno — wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno — wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny — zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny — zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim;

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz — na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików — na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz — na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików — na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim.

4.   Rumænien

Følgende områder i Rumænien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj. |
| --- | --- |

—

Județul Dolj.

DEL IV

Italien

Følgende områder i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Berigtigelser

| 9.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 279/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 279/65

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) 2018/1628 af 30. oktober 2018 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2018/120, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i andre farvande

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 272 af 31. oktober 2018
  )

Side 10:

I stedet for:

| »TAC przezornościowy
  Stosuje się art. 6 niniejszego rozporządzenia.« |
| --- |

»TAC przezornościowy

Stosuje się art. 6 niniejszego rozporządzenia.«

læses:

| »Analytisk TAC
  Artikel 6 i denne forordning anvendes.« |
| --- |

»Analytisk TAC

Artikel 6 i denne forordning anvendes.«

---