# Eiropas Savienības L 250/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 250 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 4. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 250

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 4. oktobris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1475 (2018. gada 2. oktobris), ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1475 (2018. gada 2. oktobris), ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 4.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/1475

(2018. gada 2. oktobris),

ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Solidaritāte starp Savienības pilsoņiem un dalībvalstīm ir viena no vispārējām vērtībām, uz kurām balstās Savienība. Šī kopīgā vērtība nosaka Savienības rīcību un nodrošina tai nepieciešamo vienotību, risinot pašreizējās un turpmākās sabiedrības problēmas, kuru novēršanā Eiropas jaunieši vēlas sniegt ieguldījumu, praksē apliecinot savu solidaritāti. Solidaritāte veicina arī jauniešu interesi par Eiropas kopīgo projektu. Solidaritātes princips ir ietverts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas preambulā. |
| --- | --- |

(1)

Solidaritāte starp Savienības pilsoņiem un dalībvalstīm ir viena no vispārējām vērtībām, uz kurām balstās Savienība. Šī kopīgā vērtība nosaka Savienības rīcību un nodrošina tai nepieciešamo vienotību, risinot pašreizējās un turpmākās sabiedrības problēmas, kuru novēršanā Eiropas jaunieši vēlas sniegt ieguldījumu, praksē apliecinot savu solidaritāti. Solidaritāte veicina arī jauniešu interesi par Eiropas kopīgo projektu. Solidaritātes princips ir ietverts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas preambulā.

| (2) | 2016. gada 14. septembra runā par stāvokli Savienībā tika uzsvērta vajadzība ieguldīt jauniešos un tika paziņots par Eiropas Solidaritātes korpusa izveidošanu, lai visā Savienībā jauniešiem radītu iespējas sniegt nozīmīgu ieguldījumu sabiedrībai, paust solidaritāti un pilnveidot prasmes, kompetences un zināšanas, tādējādi iegūstot nenovērtējamu cilvēcisko pieredzi, kam arī ir izšķiroša nozīme, lai veidotos aktīva un uzņēmīga Savienības pilsoniskā nostāja. |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 14. septembra runā par stāvokli Savienībā tika uzsvērta vajadzība ieguldīt jauniešos un tika paziņots par Eiropas Solidaritātes korpusa izveidošanu, lai visā Savienībā jauniešiem radītu iespējas sniegt nozīmīgu ieguldījumu sabiedrībai, paust solidaritāti un pilnveidot prasmes, kompetences un zināšanas, tādējādi iegūstot nenovērtējamu cilvēcisko pieredzi, kam arī ir izšķiroša nozīme, lai veidotos aktīva un uzņēmīga Savienības pilsoniskā nostāja.

| (3) | Komisija savā 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Eiropas Solidaritātes korpuss” uzsvēra vajadzību stiprināt pamatus darbam solidaritātes jomā visā Eiropā, nodrošināt jauniešiem vairāk un labākas iespējas iesaistīties kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, aptverot virkni dažādu jomu, un atbalstīt valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku centienus pārvarēt dažādas problēmas un krīzes. Minētais paziņojums iezīmēja Eiropas Solidaritātes korpusa pirmā posma sākumu, kura gaitā ir mobilizētas astoņas dažādas Savienības programmas, lai jauniešiem visā Savienībā piedāvātu brīvprātīgā darba, stažēšanās un nodarbinātības iespējas. Minētajās aktivitātēs, neraugoties uz to, vai tās ir īstenotas pirms vai pēc šīs regulas stāšanās spēkā, arī turpmāk būtu jāpiemēro noteikumi un nosacījumi, kas ir paredzēti attiecīgajās Savienības programmās, ar kuru līdzekļiem tās ir finansētas Eiropas Solidaritātes korpusa pirmajā posmā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Eiropas Solidaritātes korpuss” uzsvēra vajadzību stiprināt pamatus darbam solidaritātes jomā visā Eiropā, nodrošināt jauniešiem vairāk un labākas iespējas iesaistīties kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, aptverot virkni dažādu jomu, un atbalstīt valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku centienus pārvarēt dažādas problēmas un krīzes. Minētais paziņojums iezīmēja Eiropas Solidaritātes korpusa pirmā posma sākumu, kura gaitā ir mobilizētas astoņas dažādas Savienības programmas, lai jauniešiem visā Savienībā piedāvātu brīvprātīgā darba, stažēšanās un nodarbinātības iespējas. Minētajās aktivitātēs, neraugoties uz to, vai tās ir īstenotas pirms vai pēc šīs regulas stāšanās spēkā, arī turpmāk būtu jāpiemēro noteikumi un nosacījumi, kas ir paredzēti attiecīgajās Savienības programmās, ar kuru līdzekļiem tās ir finansētas Eiropas Solidaritātes korpusa pirmajā posmā.

| (4) | Šīs regulas kontekstā solidaritāte var tikt uzskatīta par katras personas atbildību attiecībā uz visiem veltīt savas pūles kopējo interešu labā, kas izpaužas ar konkrētām darbībām, neparedzot saņemt pretī pakalpojumu. |
| --- | --- |

(4)

Šīs regulas kontekstā solidaritāte var tikt uzskatīta par katras personas atbildību attiecībā uz visiem veltīt savas pūles kopējo interešu labā, kas izpaužas ar konkrētām darbībām, neparedzot saņemt pretī pakalpojumu.

| (5) | Jauniešiem būtu jānodrošina viegli pieejamas iespējas iesaistīties kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, kurām ir spēcīga Eiropas dimensija, kā līdzeklis, lai palīdzētu stiprināt kohēziju, solidaritāti, sociālo iekļaušanu un demokrātiju vietējo kopienu interesēs valstīs, kuras piedalās, vienlaikus uzlabojot viņu kompetences personīgās attīstības nolūkā, tādējādi stiprinot viņu pašapziņu, autonomiju un motivāciju mācīties, sekmējot viņu izglītības, sociālo, mākslas, valodisko, kultūras, pilsonisko un profesionālo izaugsmi, kā arī veicinot viņu aktīvu pilsonisko līdzdalību, nodarbināmību un iekļaušanos darba tirgū. Minētās solidaritātes aktivitātes atbalstītu arī dalībnieku mobilitāti. |
| --- | --- |

(5)

Jauniešiem būtu jānodrošina viegli pieejamas iespējas iesaistīties kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, kurām ir spēcīga Eiropas dimensija, kā līdzeklis, lai palīdzētu stiprināt kohēziju, solidaritāti, sociālo iekļaušanu un demokrātiju vietējo kopienu interesēs valstīs, kuras piedalās, vienlaikus uzlabojot viņu kompetences personīgās attīstības nolūkā, tādējādi stiprinot viņu pašapziņu, autonomiju un motivāciju mācīties, sekmējot viņu izglītības, sociālo, mākslas, valodisko, kultūras, pilsonisko un profesionālo izaugsmi, kā arī veicinot viņu aktīvu pilsonisko līdzdalību, nodarbināmību un iekļaušanos darba tirgū. Minētās solidaritātes aktivitātes atbalstītu arī dalībnieku mobilitāti.

| (6) | Ar šo regulu tiek izveidota programma Savienības darbībai, kuras nosaukums ir Eiropas Solidaritātes korpuss un kura būtu pamats tam, lai panāktu pozitīvas izmaiņas sabiedrībā, sniedzot atbalstu tādām personu kopienām un struktūrām, kuras apņēmušās palielināt solidaritāti visā Eiropā. Līdz ar to tiek nodrošināts Savienības darbības finanšu instruments, kas izveidots, lai to piemērotu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, un arī tiek veidots pamats Eiropas Solidaritātes korpusam kā kopienai un kā iedvesmas avotam stiprākam solidaritātes garam Eiropā, lielākā mērā ietekmējot Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros veiktās aktivitātes. |
| --- | --- |

(6)

Ar šo regulu tiek izveidota programma Savienības darbībai, kuras nosaukums ir Eiropas Solidaritātes korpuss un kura būtu pamats tam, lai panāktu pozitīvas izmaiņas sabiedrībā, sniedzot atbalstu tādām personu kopienām un struktūrām, kuras apņēmušās palielināt solidaritāti visā Eiropā. Līdz ar to tiek nodrošināts Savienības darbības finanšu instruments, kas izveidots, lai to piemērotu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, un arī tiek veidots pamats Eiropas Solidaritātes korpusam kā kopienai un kā iedvesmas avotam stiprākam solidaritātes garam Eiropā, lielākā mērā ietekmējot Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros veiktās aktivitātes.

| (7) | Jauniešiem piedāvātajām solidaritātes aktivitātēm vajadzētu būt kvalitatīvām, proti, tām būtu jāpalīdz sasniegt Eiropas Solidaritātes korpusa mērķus un jāpalīdz risināt sabiedrības problēmas, vienlaikus pievēršoties vietējo kopienu vajadzībām. Solidaritātes aktivitātēm būtu jānodrošina jauniešiem iespēja iegūt noderīgas kompetences personiskās, sociālās, pilsoniskās un profesionālās attīstības nolūkā, tām būtu jāietver spēcīga mācīšanās dimensija, jābūt pieejamām visiem jauniešiem, īstenotām drošos un veselībai nekaitīgos apstākļos un pienācīgi validētām. Solidaritātes aktivitātēm nevajadzētu negatīvi ietekmēt esošās darbvietas vai stažēšanās iespējas un vajadzētu palīdzēt pastiprināt uzņēmumu sociālās atbildības saistības, tās neaizstājot. |
| --- | --- |

(7)

Jauniešiem piedāvātajām solidaritātes aktivitātēm vajadzētu būt kvalitatīvām, proti, tām būtu jāpalīdz sasniegt Eiropas Solidaritātes korpusa mērķus un jāpalīdz risināt sabiedrības problēmas, vienlaikus pievēršoties vietējo kopienu vajadzībām. Solidaritātes aktivitātēm būtu jānodrošina jauniešiem iespēja iegūt noderīgas kompetences personiskās, sociālās, pilsoniskās un profesionālās attīstības nolūkā, tām būtu jāietver spēcīga mācīšanās dimensija, jābūt pieejamām visiem jauniešiem, īstenotām drošos un veselībai nekaitīgos apstākļos un pienācīgi validētām. Solidaritātes aktivitātēm nevajadzētu negatīvi ietekmēt esošās darbvietas vai stažēšanās iespējas un vajadzētu palīdzēt pastiprināt uzņēmumu sociālās atbildības saistības, tās neaizstājot.

| (8) | Ikvienai struktūrai, kas vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, neatkarīgi no tā, vai tā tiek finansēta no Eiropas Solidaritātes korpusa budžeta, citas Savienības programmas vai finansējuma avota līdzekļiem, konkrēto prasību izpildes gadījumā būtu jāsaņem kvalitātes zīme. Prasībai saņemt kvalitātes zīmi nebūtu jāattiecas uz fiziskām personām, kas dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu savam solidaritātes projektam. Kvalitātes zīmei, kas piešķirta dalīborganizācijām, būtu jāapliecina minēto organizāciju spēja nodrošināt to piedāvāto solidaritātes aktivitāšu kvalitāti. Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrām būtu pieejamā un pārredzamā veidā jāveic process, kura rezultātā tiek piešķirta kvalitātes zīme. Piešķirtā kvalitātes zīme būtu periodiski atkārtoti jāizvērtē, un vajadzētu būt iespējai atsaukt kvalitātes zīmi, ja atkārtotās izvērtēšanas ietvaros tiek konstatēts, ka piešķiršanas nosacījumi vairs netiek pildīti. |
| --- | --- |

(8)

Ikvienai struktūrai, kas vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, neatkarīgi no tā, vai tā tiek finansēta no Eiropas Solidaritātes korpusa budžeta, citas Savienības programmas vai finansējuma avota līdzekļiem, konkrēto prasību izpildes gadījumā būtu jāsaņem kvalitātes zīme. Prasībai saņemt kvalitātes zīmi nebūtu jāattiecas uz fiziskām personām, kas dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu savam solidaritātes projektam. Kvalitātes zīmei, kas piešķirta dalīborganizācijām, būtu jāapliecina minēto organizāciju spēja nodrošināt to piedāvāto solidaritātes aktivitāšu kvalitāti. Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrām būtu pieejamā un pārredzamā veidā jāveic process, kura rezultātā tiek piešķirta kvalitātes zīme. Piešķirtā kvalitātes zīme būtu periodiski atkārtoti jāizvērtē, un vajadzētu būt iespējai atsaukt kvalitātes zīmi, ja atkārtotās izvērtēšanas ietvaros tiek konstatēts, ka piešķiršanas nosacījumi vairs netiek pildīti.

| (9) | Eiropas Solidaritātes korpuss visā Savienībā nodrošinātu vienotu galveno kontaktpunktu piekļuvei solidaritātes aktivitātēm. Būtu jānodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa saskaņotība un papildināmība ar citiem atbilstīgiem Savienības politikas virzieniem, programmām un instrumentiem. Eiropas Solidaritātes korpusa pamatā vajadzētu būt spēkā esošo un iepriekšējo programmu, jo īpaši Erasmus+ un “Jaunatne darbībā” programmu, priekšrocībām un sinerģijai. Tam arī būtu jāpapildina darbs, ko dalībvalstis veic, lai saskaņā ar tādām shēmām kā Garantija jauniešiem, kas izveidota atbilstīgi Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumam par garantijas jauniešiem izveidi (3), atbalstītu jauniešus un atvieglotu viņu pāreju no skolas uz darba dzīvi, sniedzot viņiem papildu iespējas piedalīties solidaritātes aktivitātēs, proti, piedāvājot viņiem stažēšanās vai darba iespējas viņu attiecīgajā dalībvalstī vai ārvalstīs. Būtu jānodrošina arī papildināmība ar pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kas ir saistīti ar Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros veiktajām aktivitātēm, piemēram, Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīklu, EURES un Eurodesk tīklu. Turklāt būtu jāveicina papildināmība un lojāla sadarbība starp spēkā esošajām shēmām un Eiropas Solidaritātes korpusu, jo īpaši ar jauniešiem paredzētām solidaritātes, brīvprātīgā darba, pilsoniskās iesaistes un mobilitātes shēmām, kas darbojas valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kā arī ar prioritātēm, kas saistītas ar solidaritāti un jauniešiem iesaistītajās valstīs, atkarībā no vajadzības, lai savstarpēji uzlabotu un paplašinātu šādu shēmu ietekmi un kvalitāti un tās balstītu uz labu praksi. Eiropas Solidaritātes korpusam nevajadzētu aizstāt līdzīgas valsts solidaritātes, brīvprātīgā darba, pilsoniskās iesaistes un mobilitātes shēmas. Būtu jānodrošina visiem jauniešiem vienlīdzīga piekļuve valsts solidaritātes aktivitātēm. Būtu jāveicina partnerības ar Eiropas tīkliem, kuri ir specializējušies dažu steidzamu sociālu problēmu risināšanā. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Solidaritātes korpuss visā Savienībā nodrošinātu vienotu galveno kontaktpunktu piekļuvei solidaritātes aktivitātēm. Būtu jānodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa saskaņotība un papildināmība ar citiem atbilstīgiem Savienības politikas virzieniem, programmām un instrumentiem. Eiropas Solidaritātes korpusa pamatā vajadzētu būt spēkā esošo un iepriekšējo programmu, jo īpaši Erasmus+ un “Jaunatne darbībā” programmu, priekšrocībām un sinerģijai. Tam arī būtu jāpapildina darbs, ko dalībvalstis veic, lai saskaņā ar tādām shēmām kā Garantija jauniešiem, kas izveidota atbilstīgi Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumam par garantijas jauniešiem izveidi (3), atbalstītu jauniešus un atvieglotu viņu pāreju no skolas uz darba dzīvi, sniedzot viņiem papildu iespējas piedalīties solidaritātes aktivitātēs, proti, piedāvājot viņiem stažēšanās vai darba iespējas viņu attiecīgajā dalībvalstī vai ārvalstīs. Būtu jānodrošina arī papildināmība ar pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kas ir saistīti ar Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros veiktajām aktivitātēm, piemēram, Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīklu, EURES un Eurodesk tīklu. Turklāt būtu jāveicina papildināmība un lojāla sadarbība starp spēkā esošajām shēmām un Eiropas Solidaritātes korpusu, jo īpaši ar jauniešiem paredzētām solidaritātes, brīvprātīgā darba, pilsoniskās iesaistes un mobilitātes shēmām, kas darbojas valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kā arī ar prioritātēm, kas saistītas ar solidaritāti un jauniešiem iesaistītajās valstīs, atkarībā no vajadzības, lai savstarpēji uzlabotu un paplašinātu šādu shēmu ietekmi un kvalitāti un tās balstītu uz labu praksi. Eiropas Solidaritātes korpusam nevajadzētu aizstāt līdzīgas valsts solidaritātes, brīvprātīgā darba, pilsoniskās iesaistes un mobilitātes shēmas. Būtu jānodrošina visiem jauniešiem vienlīdzīga piekļuve valsts solidaritātes aktivitātēm. Būtu jāveicina partnerības ar Eiropas tīkliem, kuri ir specializējušies dažu steidzamu sociālu problēmu risināšanā.

| (10) | Nolūkā pēc iespējas palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa ietekmi citām Savienības programmām vajadzētu spēt sekmēt Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu īstenošanu, atbalstot tā rīcības jomā ietilpstošās aktivitātes. Šis ieguldījums būtu jāfinansē saskaņā ar attiecīgo programmu atbilstošajiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu plašāku jauniešu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un lielāku esošo brīvprātīgā darba shēmu pārstāvību dalībvalstīs. Pēc tam, kad dalīborganizācijas būs ieguvušas derīgu Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi, tām būtu jāsniedz piekļuve Eiropas Solidaritātes korpusa portālam un jāgūst labums no atbilstoši nodrošinātās solidaritātes aktivitātes veidam sniegtiem kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Nolūkā pēc iespējas palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa ietekmi citām Savienības programmām vajadzētu spēt sekmēt Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu īstenošanu, atbalstot tā rīcības jomā ietilpstošās aktivitātes. Šis ieguldījums būtu jāfinansē saskaņā ar attiecīgo programmu atbilstošajiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu plašāku jauniešu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un lielāku esošo brīvprātīgā darba shēmu pārstāvību dalībvalstīs. Pēc tam, kad dalīborganizācijas būs ieguvušas derīgu Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīmi, tām būtu jāsniedz piekļuve Eiropas Solidaritātes korpusa portālam un jāgūst labums no atbilstoši nodrošinātās solidaritātes aktivitātes veidam sniegtiem kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem.

| (11) | Eiropas Solidaritātes korpusam būtu jāsniedz jauniešiem jaunas iespējas veikt brīvprātīgo darbu, stažēties vai strādāt, kā arī pēc savas iniciatīvas izstrādāt un attīstīt solidaritātes projektus ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību. Minētajām iespējām būtu jāpalīdz reaģēt uz neatrisinātām sociālām vajadzībām un jādod ieguldījums kopienu stiprināšanā un jauniešu personīgās, ar izglītības ieguvi saistītās, sociālās, pilsoniskās un profesionālās attīstības veicināšanā. Eiropas Solidaritātes korpusam arī būtu jāatbalsta tā dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētas tīklošanās aktivitātes, kā arī pasākumi atbalstīto aktivitāšu kvalitātes nodrošināšanai un tajās gūto mācību rezultātu uzlabotai atzīšanai. Tam būtu jādod ieguldījums arī to organizāciju atbalstīšanā un stiprināšanā, kuras veic solidaritātes darbības. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Solidaritātes korpusam būtu jāsniedz jauniešiem jaunas iespējas veikt brīvprātīgo darbu, stažēties vai strādāt, kā arī pēc savas iniciatīvas izstrādāt un attīstīt solidaritātes projektus ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību. Minētajām iespējām būtu jāpalīdz reaģēt uz neatrisinātām sociālām vajadzībām un jādod ieguldījums kopienu stiprināšanā un jauniešu personīgās, ar izglītības ieguvi saistītās, sociālās, pilsoniskās un profesionālās attīstības veicināšanā. Eiropas Solidaritātes korpusam arī būtu jāatbalsta tā dalībniekiem un dalīborganizācijām paredzētas tīklošanās aktivitātes, kā arī pasākumi atbalstīto aktivitāšu kvalitātes nodrošināšanai un tajās gūto mācību rezultātu uzlabotai atzīšanai. Tam būtu jādod ieguldījums arī to organizāciju atbalstīšanā un stiprināšanā, kuras veic solidaritātes darbības.

| (12) | Brīvprātīgais darbs sniedz bagātīgu pieredzi formālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā, un šī pieredze veicina jauniešu personīgo, sociālizglītojošo un profesionālo attīstību, nodarbināmību un aktīvu pilsonisko līdzdalību. Ar brīvprātīgo darbu nevajadzētu aizstāt stažēšanos vai darbu, un to vajadzētu balstīt uz rakstisku vienošanos par brīvprātīgo darbu. Komisija un dalībvalstis sadarbojas attiecībā uz brīvprātīgā darba politiku jaunatnes jomā, izmantojot atvērto koordinācijas metodi. |
| --- | --- |

(12)

Brīvprātīgais darbs sniedz bagātīgu pieredzi formālās un ikdienējās mācīšanās kontekstā, un šī pieredze veicina jauniešu personīgo, sociālizglītojošo un profesionālo attīstību, nodarbināmību un aktīvu pilsonisko līdzdalību. Ar brīvprātīgo darbu nevajadzētu aizstāt stažēšanos vai darbu, un to vajadzētu balstīt uz rakstisku vienošanos par brīvprātīgo darbu. Komisija un dalībvalstis sadarbojas attiecībā uz brīvprātīgā darba politiku jaunatnes jomā, izmantojot atvērto koordinācijas metodi.

| (13) | Stažēšanās un darbs būtu skaidri jānošķir no brīvprātīgā darba gan no finansiālā, gan organizatoriskā viedokļa. Stažēšanos nedrīkstētu uzskatīt par darbvietu aizstājēju. Apmaksātu stažēšanos un darbu tomēr var uzskatīt par pamudinājuma faktoru nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem un jauniešiem ar ierobežotām iespējām piedalīties ar solidaritāti saistītās aktivitātēs, kurās līdzdarboties viņi pretējā gadījumā nevarētu. Stažēšanās var atvieglot jauniešu pāreju no izglītības uz nodarbinātību un veicināt viņu nodarbināmības iespējas, kas ir galvenais nosacījums, lai nodrošinātu viņu ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū. Stažēšanās un darbs Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros vienmēr būtu jāapmaksā dalīborganizācijai, kura uzņem vai nodarbina dalībnieku. Stažēšanās pamatā attiecīgā gadījumā būtu jābūt rakstiskam stažēšanās līgumam saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu valstī, kurā notiek stažēšanās, kā arī būtu jāievēro principi, kas izklāstīti Padomes 2014. gada 10. marta ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu (4).
  Darba pamatā vajadzētu būt darba līgumam saskaņā ar tiesisko regulējumu vai piemērojamajiem koplīgumiem vai abiem, kas ir spēkā iesaistītajā valstī, kurā darbs tiek veikts. Finanšu atbalstu dalīborganizācijām, kuras piedāvā darbu, nevajadzētu sniegt ilgāk par divpadsmit mēnešiem. Stažēšanās un darbs būtu jāpapildina ar dalībnieka atbilstošu sagatavošanu dalībai, ar mācībām darba vietā un atbalstu pēc norīkojuma beigām. Pārrobežu aktivitāšu gadījumā stažēšanos un darbu varētu atvieglot attiecīgie darba tirgus dalībnieki, jo īpaši valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības palātas, kā arī EURES dalīborganizācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/589 (5) 7. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Stažēšanās un darbs būtu skaidri jānošķir no brīvprātīgā darba gan no finansiālā, gan organizatoriskā viedokļa. Stažēšanos nedrīkstētu uzskatīt par darbvietu aizstājēju. Apmaksātu stažēšanos un darbu tomēr var uzskatīt par pamudinājuma faktoru nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem un jauniešiem ar ierobežotām iespējām piedalīties ar solidaritāti saistītās aktivitātēs, kurās līdzdarboties viņi pretējā gadījumā nevarētu. Stažēšanās var atvieglot jauniešu pāreju no izglītības uz nodarbinātību un veicināt viņu nodarbināmības iespējas, kas ir galvenais nosacījums, lai nodrošinātu viņu ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū. Stažēšanās un darbs Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros vienmēr būtu jāapmaksā dalīborganizācijai, kura uzņem vai nodarbina dalībnieku. Stažēšanās pamatā attiecīgā gadījumā būtu jābūt rakstiskam stažēšanās līgumam saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu valstī, kurā notiek stažēšanās, kā arī būtu jāievēro principi, kas izklāstīti Padomes 2014. gada 10. marta ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu (4).

Darba pamatā vajadzētu būt darba līgumam saskaņā ar tiesisko regulējumu vai piemērojamajiem koplīgumiem vai abiem, kas ir spēkā iesaistītajā valstī, kurā darbs tiek veikts. Finanšu atbalstu dalīborganizācijām, kuras piedāvā darbu, nevajadzētu sniegt ilgāk par divpadsmit mēnešiem. Stažēšanās un darbs būtu jāpapildina ar dalībnieka atbilstošu sagatavošanu dalībai, ar mācībām darba vietā un atbalstu pēc norīkojuma beigām. Pārrobežu aktivitāšu gadījumā stažēšanos un darbu varētu atvieglot attiecīgie darba tirgus dalībnieki, jo īpaši valsts un privātie nodarbinātības dienesti, sociālie partneri un tirdzniecības palātas, kā arī EURES dalīborganizācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/589 (5) 7. pantu.

| (14) | Jauniešu iniciatīvas gars un viņu aktīva pilsoniskā līdzdalība ir svarīgas sabiedrības vērtības. Eiropas Solidaritātes korpusam būtu jāsekmē šis aspekts, piedāvājot jauniešiem iespējas izstrādāt un īstenot savus projektus, kam ir skaidra pievienotā vērtība un kas ir vērsti uz būtisku problēmu risināšanu, sniedzot ieguvumus vietējām kopienām, jo īpaši kopienām, kas atrodas lauku apvidos, izolētās vai marginalizētās teritorijās. Minētajiem projektiem būtu jāsniedz iespēja jauniešiem izstrādāt inovatīvus risinājumus un ilgtspējīgā veidā izmēģināt idejas, un gūt pieredzi kā solidaritātes aktivitāšu virzītājiem. Šie projekti arī varētu kalpot kā platforma turpmākai līdzdalībai solidaritātes darbībās, un tie varētu būt pirmais solis, ar kura palīdzību mudināt dalībniekus pievērsties sociālajai uzņēmējdarbībai vai darboties kā brīvprātīgajiem apvienībās, nevalstiskajās organizācijās (NVO), jaunatnes organizācijās vai citās struktūrās, kas darbojas solidaritātes, bezpeļņas un ar jaunatni saistītās jomās, un izveidot pašiem savas apvienības. Atbalsta pēc norīkojuma beigām mērķis būs atbalstīt jauniešus saglabāt iesaisti un aktīvi līdzdarboties solidaritātes nozarē, tostarp iesaistoties apvienībās, kooperatīvos, sociālajos uzņēmumos, jauniešu organizācijās un kopienu centros. |
| --- | --- |

(14)

Jauniešu iniciatīvas gars un viņu aktīva pilsoniskā līdzdalība ir svarīgas sabiedrības vērtības. Eiropas Solidaritātes korpusam būtu jāsekmē šis aspekts, piedāvājot jauniešiem iespējas izstrādāt un īstenot savus projektus, kam ir skaidra pievienotā vērtība un kas ir vērsti uz būtisku problēmu risināšanu, sniedzot ieguvumus vietējām kopienām, jo īpaši kopienām, kas atrodas lauku apvidos, izolētās vai marginalizētās teritorijās. Minētajiem projektiem būtu jāsniedz iespēja jauniešiem izstrādāt inovatīvus risinājumus un ilgtspējīgā veidā izmēģināt idejas, un gūt pieredzi kā solidaritātes aktivitāšu virzītājiem. Šie projekti arī varētu kalpot kā platforma turpmākai līdzdalībai solidaritātes darbībās, un tie varētu būt pirmais solis, ar kura palīdzību mudināt dalībniekus pievērsties sociālajai uzņēmējdarbībai vai darboties kā brīvprātīgajiem apvienībās, nevalstiskajās organizācijās (NVO), jaunatnes organizācijās vai citās struktūrās, kas darbojas solidaritātes, bezpeļņas un ar jaunatni saistītās jomās, un izveidot pašiem savas apvienības. Atbalsta pēc norīkojuma beigām mērķis būs atbalstīt jauniešus saglabāt iesaisti un aktīvi līdzdarboties solidaritātes nozarē, tostarp iesaistoties apvienībās, kooperatīvos, sociālajos uzņēmumos, jauniešu organizācijās un kopienu centros.

| (15) | Brīvprātīgā darba un solidaritātes projektu ietvaros būtu jāsedz dalībnieku izdevumi, ko rada dalība šādās solidaritātes aktivitātēs, taču nebūtu jānodrošina dalībniekiem algas vai ekonomiski ieguvumi. |
| --- | --- |

(15)

Brīvprātīgā darba un solidaritātes projektu ietvaros būtu jāsedz dalībnieku izdevumi, ko rada dalība šādās solidaritātes aktivitātēs, taču nebūtu jānodrošina dalībniekiem algas vai ekonomiski ieguvumi.

| (16) | Dalībniekiem un dalīborganizācijām būtu jājūtas kā daļai no personu kopienas un struktūrām, kas ir apņēmušās stiprināt solidaritāti visā Eiropā un ārpus tās. Tajā pašā laikā dalīborganizācijām ir vajadzīgs atbalsts, lai tās uzlabotu savas spējas piedāvāt augstas kvalitātes solidaritātes aktivitātes arvien lielākam skaitam dalībnieku un piesaistītu jaunpienācējus. Eiropas Solidaritātes korpusam būtu jāatbalsta tīklošanās aktivitātes, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu un dalīborganizāciju līdzdalību šajā kopienā, veicināt Eiropas Solidaritātes korpusa garu, kā arī sekmēt noderīgu solidaritātes prakšu un pieredzes apmaiņu, vajadzības gadījumā arī izmantojot civilās aizsardzības jomā gūto pieredzi. Tīklošanās aktivitātēm arī būtu jāveicina valsts un privātā sektora struktūru informētības uzlabošana par Eiropas Solidaritātes korpusu, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanā iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju atsauksmju apkopošana. |
| --- | --- |

(16)

Dalībniekiem un dalīborganizācijām būtu jājūtas kā daļai no personu kopienas un struktūrām, kas ir apņēmušās stiprināt solidaritāti visā Eiropā un ārpus tās. Tajā pašā laikā dalīborganizācijām ir vajadzīgs atbalsts, lai tās uzlabotu savas spējas piedāvāt augstas kvalitātes solidaritātes aktivitātes arvien lielākam skaitam dalībnieku un piesaistītu jaunpienācējus. Eiropas Solidaritātes korpusam būtu jāatbalsta tīklošanās aktivitātes, kuru mērķis ir stiprināt jauniešu un dalīborganizāciju līdzdalību šajā kopienā, veicināt Eiropas Solidaritātes korpusa garu, kā arī sekmēt noderīgu solidaritātes prakšu un pieredzes apmaiņu, vajadzības gadījumā arī izmantojot civilās aizsardzības jomā gūto pieredzi. Tīklošanās aktivitātēm arī būtu jāveicina valsts un privātā sektora struktūru informētības uzlabošana par Eiropas Solidaritātes korpusu, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanā iesaistīto dalībnieku un dalīborganizāciju atsauksmju apkopošana.

| (17) | Īpaša uzmanība būtu jāvelta solidaritātes aktivitāšu un citu Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros sniegto iespēju kvalitātes nodrošināšanai, jo īpaši piedāvājot dalībniekiem tiešsaistes un klātienes mācības un valodas atbalstu veidā, kas ievēro daudzvalodības principu, apdrošināšanu, administratīvo atbalstu un atbalstu pirms vai pēc solidaritātes aktivitātes vai kā pirms, tā pēc solidaritātes aktivitātes, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa sniegtās pieredzes laikā gūto kompetenču validēšanu. Minētie atbalsta pasākumi būtu jāizstrādā un jānodrošina sadarbībā ar jauniešu organizācijām un citām bezpeļņas un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai izmantotu viņu zinātību šajā jomā. Nosakot minētos atbalsta pasākumus, būtu jāņem vērā vide un dalībnieku veikto aktivitāšu veids, īpašu uzmanību pievēršot jebkādiem iespējamiem riskiem. |
| --- | --- |

(17)

Īpaša uzmanība būtu jāvelta solidaritātes aktivitāšu un citu Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros sniegto iespēju kvalitātes nodrošināšanai, jo īpaši piedāvājot dalībniekiem tiešsaistes un klātienes mācības un valodas atbalstu veidā, kas ievēro daudzvalodības principu, apdrošināšanu, administratīvo atbalstu un atbalstu pirms vai pēc solidaritātes aktivitātes vai kā pirms, tā pēc solidaritātes aktivitātes, kā arī Eiropas Solidaritātes korpusa sniegtās pieredzes laikā gūto kompetenču validēšanu. Minētie atbalsta pasākumi būtu jāizstrādā un jānodrošina sadarbībā ar jauniešu organizācijām un citām bezpeļņas un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai izmantotu viņu zinātību šajā jomā. Nosakot minētos atbalsta pasākumus, būtu jāņem vērā vide un dalībnieku veikto aktivitāšu veids, īpašu uzmanību pievēršot jebkādiem iespējamiem riskiem.

| (18) | Lai nodrošinātu Eiropas Solidaritātes korpusa aktivitāšu ietekmi uz dalībnieku personīgo, ar izglītības ieguvi saistīto, māksliniecisko sociālo, pilsonisko un profesionālo attīstību, būtu pienācīgi jānosaka un jādokumentē kompetences, kas ir solidaritātes aktivitāšu mācīšanās rezultāti, atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām, kā ieteikts Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumā par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (6). Minētajā sakarībā būtu jāveicina, lai attiecīgā gadījumā Savienības un valstu līmenī tiktu izmantoti efektīvi instrumenti neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai, piemēram, Youthpass un Europass. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu Eiropas Solidaritātes korpusa aktivitāšu ietekmi uz dalībnieku personīgo, ar izglītības ieguvi saistīto, māksliniecisko sociālo, pilsonisko un profesionālo attīstību, būtu pienācīgi jānosaka un jādokumentē kompetences, kas ir solidaritātes aktivitāšu mācīšanās rezultāti, atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām, kā ieteikts Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumā par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (6). Minētajā sakarībā būtu jāveicina, lai attiecīgā gadījumā Savienības un valstu līmenī tiktu izmantoti efektīvi instrumenti neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanai, piemēram, Youthpass un Europass.

| (19) | Jebkurai publiskai un privātai struktūrai, tostarp starptautiskām organizācijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jauniešu organizācijām un sociāliem uzņēmumiem būtu jāspēj pieteikties kvalitātes zīmes saņemšanai. Attiecībā uz brīvprātīgo darbu, stažēšanos un darbu būtu jāievieš atsevišķas kvalitātes zīmes, lai nodrošinātu efektīvu un nepārtrauktu dalīborganizāciju atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem visos solidaritātes pieredzes gūšanas posmos. Kvalitātes zīmes iegūšanai būtu jābūt dalības priekšnosacījumam, bet nebūtu automātiski jānodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršana. |
| --- | --- |

(19)

Jebkurai publiskai un privātai struktūrai, tostarp starptautiskām organizācijām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jauniešu organizācijām un sociāliem uzņēmumiem būtu jāspēj pieteikties kvalitātes zīmes saņemšanai. Attiecībā uz brīvprātīgo darbu, stažēšanos un darbu būtu jāievieš atsevišķas kvalitātes zīmes, lai nodrošinātu efektīvu un nepārtrauktu dalīborganizāciju atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa principiem un prasībām attiecībā uz organizāciju tiesībām un pienākumiem visos solidaritātes pieredzes gūšanas posmos. Kvalitātes zīmes iegūšanai būtu jābūt dalības priekšnosacījumam, bet nebūtu automātiski jānodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršana.

| (20) | Dalīborganizācijas Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros var pildīt vairākas funkcijas. Īstenojot uzņemšanas funkciju, tās veiks aktivitātes, kas saistītas ar dalībnieku uzņemšanu, tostarp vajadzības gadījumā organizējot aktivitātes un sniedzot konsultācijas un atbalstu dalībniekiem solidaritātes aktivitātes laikā. Īstenojot atbalsta funkciju, tās veiks aktivitātes, kas saistītas ar dalībnieku nosūtīšanu un sagatavošanu pirms aizbraukšanas un solidaritātes aktivitātes laikā un pēc tās, tostarp vietējo organizāciju dalībnieku mācīšanu un konsultēšanu pēc solidaritātes aktivitātes beigām. |
| --- | --- |

(20)

Dalīborganizācijas Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros var pildīt vairākas funkcijas. Īstenojot uzņemšanas funkciju, tās veiks aktivitātes, kas saistītas ar dalībnieku uzņemšanu, tostarp vajadzības gadījumā organizējot aktivitātes un sniedzot konsultācijas un atbalstu dalībniekiem solidaritātes aktivitātes laikā. Īstenojot atbalsta funkciju, tās veiks aktivitātes, kas saistītas ar dalībnieku nosūtīšanu un sagatavošanu pirms aizbraukšanas un solidaritātes aktivitātes laikā un pēc tās, tostarp vietējo organizāciju dalībnieku mācīšanu un konsultēšanu pēc solidaritātes aktivitātes beigām.

| (21) | Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centriem būtu jāsniedz atbalsts īstenošanas struktūrām, dalīborganizācijām un dalībniekiem, lai uzlabotu solidaritātes aktivitāšu un to īstenošanas kvalitāti, kā arī sekmētu solidaritātes aktivitātēs gūto kompetenču noteikšanu un atzīšanu, tostarp izsniedzot Youthpass. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas Solidaritātes korpusa resursu centriem būtu jāsniedz atbalsts īstenošanas struktūrām, dalīborganizācijām un dalībniekiem, lai uzlabotu solidaritātes aktivitāšu un to īstenošanas kvalitāti, kā arī sekmētu solidaritātes aktivitātēs gūto kompetenču noteikšanu un atzīšanu, tostarp izsniedzot Youthpass.

| (22) | Būtu pastāvīgi jāpilnveido Eiropas Solidaritātes korpusa portāls, lai garantētu vienkāršu piekļuvi Eiropas Solidaritātes korpusam un gan ieinteresētajām personām, gan organizācijām nodrošinātu vienotu kontaktpunktu, tostarp reģistrācijas veikšanai, identifikācijai, profilu un iespēju atbilsmes noteikšanai, tīklošanās darbībām un virtuālai saziņai, mācībām tiešsaistē, valodas atbalstam un jebkādam citam atbalstam pirms vai pēc solidaritātes darbības vai kā pirms, tā pēc solidaritātes darbības, kā arī citām noderīgām funkcijām, kas varētu tikt ieviestas nākotnē. |
| --- | --- |

(22)

Būtu pastāvīgi jāpilnveido Eiropas Solidaritātes korpusa portāls, lai garantētu vienkāršu piekļuvi Eiropas Solidaritātes korpusam un gan ieinteresētajām personām, gan organizācijām nodrošinātu vienotu kontaktpunktu, tostarp reģistrācijas veikšanai, identifikācijai, profilu un iespēju atbilsmes noteikšanai, tīklošanās darbībām un virtuālai saziņai, mācībām tiešsaistē, valodas atbalstam un jebkādam citam atbalstam pirms vai pēc solidaritātes darbības vai kā pirms, tā pēc solidaritātes darbības, kā arī citām noderīgām funkcijām, kas varētu tikt ieviestas nākotnē.

| (23) | Īstenošanas struktūras veiks nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka reģistrētajiem kandidātiem tiek piedāvātas brīvprātīgā darba, stažēšanās un darba iespējas saprātīgā un salīdzinoši paredzamā laikposmā. Turklāt tiks ieviestas regulāras informācijas un komunikācijas un tīklošanās aktivitātes, lai veicinātu reģistrētu kandidātu iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(23)

Īstenošanas struktūras veiks nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka reģistrētajiem kandidātiem tiek piedāvātas brīvprātīgā darba, stažēšanās un darba iespējas saprātīgā un salīdzinoši paredzamā laikposmā. Turklāt tiks ieviestas regulāras informācijas un komunikācijas un tīklošanās aktivitātes, lai veicinātu reģistrētu kandidātu iesaistīšanos.

| (24) | Ar šo regulu nosaka finansējumu 2018.–2020. gada periodam, kas veidos vispārējo budžetu Eiropas Parlamenta un Padomes ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2 decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punkta (7) nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Ar šo regulu nosaka finansējumu 2018.–2020. gada periodam, kas veidos vispārējo budžetu Eiropas Parlamenta un Padomes ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2 decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punkta (7) nozīmē.

| (25) | Lai nodrošinātu to aktivitāšu nepārtrauktību, kas saņem atbalstu no programmām, kuras sniedz ieguldījumu Eiropas Solidaritātes korpusā, finansiālajam atbalstam solidaritātes aktivitātēm vajadzētu orientējoši būt 90 % brīvprātīgajam darbam un solidaritātes projektiem, no vienas puses, un 10 % vai nu stažēšanās vai darba projektiem, vai abiem, no otras puses, nosakot 20 % maksimālo apjomu iekšzemes aktivitātēm. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu to aktivitāšu nepārtrauktību, kas saņem atbalstu no programmām, kuras sniedz ieguldījumu Eiropas Solidaritātes korpusā, finansiālajam atbalstam solidaritātes aktivitātēm vajadzētu orientējoši būt 90 % brīvprātīgajam darbam un solidaritātes projektiem, no vienas puses, un 10 % vai nu stažēšanās vai darba projektiem, vai abiem, no otras puses, nosakot 20 % maksimālo apjomu iekšzemes aktivitātēm.

| (26) | Nolūkā pēc iespējas palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa ietekmi, būtu jāparedz nosacījumi, lai ļautu iesaistītajām valstīm darīt pieejamu papildu valsts, reģionālo vai vietējo finansējumu atbilstīgi Eiropas Solidaritātes korpusa noteikumiem. |
| --- | --- |

(26)

Nolūkā pēc iespējas palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa ietekmi, būtu jāparedz nosacījumi, lai ļautu iesaistītajām valstīm darīt pieejamu papildu valsts, reģionālo vai vietējo finansējumu atbilstīgi Eiropas Solidaritātes korpusa noteikumiem.

| (27) | Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas vai vienotas likmes finansējums. |
| --- | --- |

(27)

Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto vienreizēji maksājumi, vienības izmaksas vai vienotas likmes finansējums.

| (28) | Dalībvalstīm būtu jāspēj piedalīties brīvprātīgā darba, stažēšanās, darba, solidaritātes projektos un tīklošanās aktivitātēs. Turklāt tāpat kā Eiropas Brīvprātīgo dienesta gadījumā brīvprātīgajam darbam, solidaritātes projektiem un tīklošanās aktivitātēm vajadzētu būt atvērtiem arī citu valstu dalībai, īpašu uzmanību pievēršot Savienības kaimiņvalstīm. Minētās dalības pamatā vajadzības gadījumos būtu jābūt papildu apropriācijām, kuras dara pieejamas saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstīm būtu jāspēj piedalīties brīvprātīgā darba, stažēšanās, darba, solidaritātes projektos un tīklošanās aktivitātēs. Turklāt tāpat kā Eiropas Brīvprātīgo dienesta gadījumā brīvprātīgajam darbam, solidaritātes projektiem un tīklošanās aktivitātēm vajadzētu būt atvērtiem arī citu valstu dalībai, īpašu uzmanību pievēršot Savienības kaimiņvalstīm. Minētās dalības pamatā vajadzības gadījumos būtu jābūt papildu apropriācijām, kuras dara pieejamas saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar attiecīgajām valstīm.

| (29) | Dalībai Eiropas Solidaritātes korpusā vajadzētu būt pieejamai jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Lai varētu piedalīties solidaritātes aktivitātēs, vispirms būtu jāreģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, kas ir pieejams visām personām vecumā no 17 līdz 30 gadiem. |
| --- | --- |

(29)

Dalībai Eiropas Solidaritātes korpusā vajadzētu būt pieejamai jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Lai varētu piedalīties solidaritātes aktivitātēs, vispirms būtu jāreģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, kas ir pieejams visām personām vecumā no 17 līdz 30 gadiem.

| (30) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai Eiropas Solidaritātes korpusa atbalstītās aktivitātes būtu pieejamas visiem jauniešiem, jo īpaši jauniešiem ar ierobežotām iespējām, kā sīkāk izklāstīts iekļaušanas un dažādības stratēģijā, kura ir izstrādāta un piemērota saistībā ar programmu Erasmus+ jaunatnes jomā. Tāpēc būtu jāievieš īpaši pasākumi, piemēram, atbilstīgi solidaritātes aktivitāšu formāti un individuālas konsultācijas, lai veicinātu sociālo iekļaušanu un nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu līdzdalību, kā arī ņemtu vērā ierobežojumus, ko nošķirtība rada Savienības tālākajiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/755/ES (8). Iesaistītajām valstīm arī būtu jācenšas veikt visus piemērotos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus pienācīgai Eiropas Solidaritātes korpusa darbībai. Minētie pasākumi, ja iespējams un neskarot Šengenas acquis un Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ietver jebkuru administratīvo problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu. |
| --- | --- |

(30)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai Eiropas Solidaritātes korpusa atbalstītās aktivitātes būtu pieejamas visiem jauniešiem, jo īpaši jauniešiem ar ierobežotām iespējām, kā sīkāk izklāstīts iekļaušanas un dažādības stratēģijā, kura ir izstrādāta un piemērota saistībā ar programmu Erasmus+ jaunatnes jomā. Tāpēc būtu jāievieš īpaši pasākumi, piemēram, atbilstīgi solidaritātes aktivitāšu formāti un individuālas konsultācijas, lai veicinātu sociālo iekļaušanu un nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu līdzdalību, kā arī ņemtu vērā ierobežojumus, ko nošķirtība rada Savienības tālākajiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/755/ES (8). Iesaistītajām valstīm arī būtu jācenšas veikt visus piemērotos pasākumus, lai novērstu juridiskos un administratīvos šķēršļus pienācīgai Eiropas Solidaritātes korpusa darbībai. Minētie pasākumi, ja iespējams un neskarot Šengenas acquis un Savienības tiesību aktus par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem, ietver jebkuru administratīvo problēmu, kas apgrūtina vīzu un uzturēšanās atļauju saņemšanu, novēršanu.

| (31) | Jebkurai struktūrai, kas vēlas pieteikties finansējuma saņemšanai, lai Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros piedāvātu solidaritātes aktivitātes, vispirms būtu jāizpilda priekšnosacījums, proti, būtu jāsaņem kvalitātes zīme pieejamā un pārredzamā veidā. Šai prasībai nebūtu jāattiecas uz fiziskām personām, kas dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu solidaritātes projektam. Kompetentajām īstenošanas iestādēm būtu jāveic kvalitātes pārbaudes, lai pārliecinātos par to, ka minētās fiziskās personas ievēro Eiropas Solidaritātes korpusa prasības. |
| --- | --- |

(31)

Jebkurai struktūrai, kas vēlas pieteikties finansējuma saņemšanai, lai Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros piedāvātu solidaritātes aktivitātes, vispirms būtu jāizpilda priekšnosacījums, proti, būtu jāsaņem kvalitātes zīme pieejamā un pārredzamā veidā. Šai prasībai nebūtu jāattiecas uz fiziskām personām, kas dalībnieku neformālas grupas vārdā vēlas iegūt finansiālu atbalstu solidaritātes projektam. Kompetentajām īstenošanas iestādēm būtu jāveic kvalitātes pārbaudes, lai pārliecinātos par to, ka minētās fiziskās personas ievēro Eiropas Solidaritātes korpusa prasības.

| (32) | Vietējo kopienu vajadzībām un vēlmēm vajadzētu būt svarīgam kritērijam projektu kvalitātes novērtēšanā. Ņemot to vērā, būtu jāizstrādā attiecīgi rādītāji. |
| --- | --- |

(32)

Vietējo kopienu vajadzībām un vēlmēm vajadzētu būt svarīgam kritērijam projektu kvalitātes novērtēšanā. Ņemot to vērā, būtu jāizstrādā attiecīgi rādītāji.

| (33) | Efektīvai sasniegumu pārvaldībai, tostarp novērtēšanai un pārraudzībai, ir jāizstrādā īpašs, mērāms un reālistisks kvalitatīvu un kvantitatīvu darbības rādītāju kopums, ko iespējams izmērīt laika gaitā un kas atspoguļo intervences loģiku. |
| --- | --- |

(33)

Efektīvai sasniegumu pārvaldībai, tostarp novērtēšanai un pārraudzībai, ir jāizstrādā īpašs, mērāms un reālistisks kvalitatīvu un kvantitatīvu darbības rādītāju kopums, ko iespējams izmērīt laika gaitā un kas atspoguļo intervences loģiku.

| (34) | Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī būtu jānodrošina pienācīga iepazīstināšana ar Eiropas Solidaritātes korpusa atbalstīto aktivitāšu sniegtajām iespējām un rezultātiem, kā arī jānodrošina to publicitāte un informācijas izplatīšanas darbības. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, mudinot tos atbalstīt Eiropas Solidaritātes korpusa aktivitātes. Iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas aktivitātes, nepalielinot administratīvo slogu, būtu jānodrošina visām Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrām, tostarp attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no citām galvenajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(34)

Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī būtu jānodrošina pienācīga iepazīstināšana ar Eiropas Solidaritātes korpusa atbalstīto aktivitāšu sniegtajām iespējām un rezultātiem, kā arī jānodrošina to publicitāte un informācijas izplatīšanas darbības. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem uzņēmumiem, mudinot tos atbalstīt Eiropas Solidaritātes korpusa aktivitātes. Iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas aktivitātes, nepalielinot administratīvo slogu, būtu jānodrošina visām Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūrām, tostarp attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no citām galvenajām ieinteresētajām personām.

| (35) | Lai labāk sasniegtu Eiropas Solidaritātes korpusa mērķus, Komisijai, dalībvalstīm un valstu aģentūrām būtu vēlams cieši sadarboties partnerībā ar NVO, jauniešu organizācijām un vietējām ieinteresētajām personām, kas pārzina solidaritātes darbības. |
| --- | --- |

(35)

Lai labāk sasniegtu Eiropas Solidaritātes korpusa mērķus, Komisijai, dalībvalstīm un valstu aģentūrām būtu vēlams cieši sadarboties partnerībā ar NVO, jauniešu organizācijām un vietējām ieinteresētajām personām, kas pārzina solidaritātes darbības.

| (36) | Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu un efektīvu īstenošanu, Eiropas Solidaritātes korpusam pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto jau programmā Erasmus+ spēkā esošas pārvaldības procedūras. Tādēļ Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošana būtu jāuztic jau pastāvošām struktūrām, tādām kā Komisijai, Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai un valstu aģentūrām, kas ir norīkotas pārvaldīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1288/2013 (9), III nodaļā minētās darbības. Skaidras un sīki izstrādātas procedūras dalībniekiem un dalīborganizācijām tiks noteiktas visiem solidaritātes darbības posmiem attiecīgajos programmas dokumentos, piemēram, gada darba programmā un programmas norādījumos. Komisijai būtu regulāri jāapspriežas ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp dalīborganizācijām, par Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu un efektīvu īstenošanu, Eiropas Solidaritātes korpusam pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto jau programmā Erasmus+ spēkā esošas pārvaldības procedūras. Tādēļ Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošana būtu jāuztic jau pastāvošām struktūrām, tādām kā Komisijai, Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai un valstu aģentūrām, kas ir norīkotas pārvaldīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1288/2013 (9), III nodaļā minētās darbības. Skaidras un sīki izstrādātas procedūras dalībniekiem un dalīborganizācijām tiks noteiktas visiem solidaritātes darbības posmiem attiecīgajos programmas dokumentos, piemēram, gada darba programmā un programmas norādījumos. Komisijai būtu regulāri jāapspriežas ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp dalīborganizācijām, par Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu.

| (37) | Lai valsts līmenī nodrošinātu no finansiālā viedokļa pareizu Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu un tā stingru pārraudzību, ir svarīgi izmantot jau esošās valstu aģentūras, kas ir norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētās darbības. |
| --- | --- |

(37)

Lai valsts līmenī nodrošinātu no finansiālā viedokļa pareizu Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu un tā stingru pārraudzību, ir svarīgi izmantot jau esošās valstu aģentūras, kas ir norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētās darbības.

| (38) | Valsts iestādēm, kas ir norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētās darbības, būtu jādarbojas kā valsts iestādēm arī šīs regulas nolūkos. Tomēr tam nevajadzētu liegt saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, kā paredzēts minētās regulas 27. panta 1. punktā, norīkot vairāk nekā vienu valsts iestādi. Ja iesaistītā valsts vēlas Eiropas Solidaritātes korpusa darbības laikā nomainīt tās valsts iestādi, būtu jāpiemēro minētās regulas 27. panta 2. punktā minētās procedūras. |
| --- | --- |

(38)

Valsts iestādēm, kas ir norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētās darbības, būtu jādarbojas kā valsts iestādēm arī šīs regulas nolūkos. Tomēr tam nevajadzētu liegt saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, kā paredzēts minētās regulas 27. panta 1. punktā, norīkot vairāk nekā vienu valsts iestādi. Ja iesaistītā valsts vēlas Eiropas Solidaritātes korpusa darbības laikā nomainīt tās valsts iestādi, būtu jāpiemēro minētās regulas 27. panta 2. punktā minētās procedūras.

| (39) | Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, neatkarīgā revīzijas iestāde varētu būt tā pati struktūra, kas ir norīkota saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētajām darbībām. |
| --- | --- |

(39)

Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, neatkarīgā revīzijas iestāde varētu būt tā pati struktūra, kas ir norīkota saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētajām darbībām.

| (40) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizstāv, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp novēršot, nosakot un izmeklējot pārkāpumus, atgūstot zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus un vajadzības gadījumā piemērojot sodus. |
| --- | --- |

(40)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizstāv, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp novēršot, nosakot un izmeklējot pārkāpumus, atgūstot zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus un vajadzības gadījumā piemērojot sodus.

| (41) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10).

| (42) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (11), Komisijai būtu jāpieņem darba programmas un par tām jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Darba programmās būtu jāparedz pasākumi, kas vajadzīgi šo darba programmu īstenošanai saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa vispārējiem un konkrētajiem mērķiem, atlases un dotāciju piešķiršanas kritēriji, kā arī visi pārējie vajadzīgie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (11), Komisijai būtu jāpieņem darba programmas un par tām jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Darba programmās būtu jāparedz pasākumi, kas vajadzīgi šo darba programmu īstenošanai saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa vispārējiem un konkrētajiem mērķiem, atlases un dotāciju piešķiršanas kritēriji, kā arī visi pārējie vajadzīgie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar pārbaudes procedūru.

| (43) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Eiropas Solidaritātes korpusu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot Eiropas Solidaritātes korpusu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai.

| (44) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013 izveidotajai komitejai ar efektivitāti un lietderību saistītu iemeslu dēļ būtu jāsniedz Komisijai atbalsts arī šīs regulas īstenošanā. Saistībā ar Eiropas Solidaritātes korpusu minētajai komitejai būtu jāsanāk noteiktā sastāvā, un tās pilnvaras būtu jāpielāgo jauno pienākumu veikšanai. Iesaistītajām valstīm būtu jāieceļ atbilstoši pārstāvji dalībai šajās sanāksmēs, ņemot vērā Eiropas Solidaritātes korpusa priekšmetu, uzdevumu, mērķus un darbības. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013 izveidotajai komitejai ar efektivitāti un lietderību saistītu iemeslu dēļ būtu jāsniedz Komisijai atbalsts arī šīs regulas īstenošanā. Saistībā ar Eiropas Solidaritātes korpusu minētajai komitejai būtu jāsanāk noteiktā sastāvā, un tās pilnvaras būtu jāpielāgo jauno pienākumu veikšanai. Iesaistītajām valstīm būtu jāieceļ atbilstoši pārstāvji dalībai šajās sanāksmēs, ņemot vērā Eiropas Solidaritātes korpusa priekšmetu, uzdevumu, mērķus un darbības.

| (45) | Regula (ES) Nr. 1288/2013 būtu jāgroza, lai ņemtu vērā Eiropas Brīvprātīgo dienestā ieviestās izmaiņās, kas izriet no brīvprātīgā darba saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(45)

Regula (ES) Nr. 1288/2013 būtu jāgroza, lai ņemtu vērā Eiropas Brīvprātīgo dienestā ieviestās izmaiņās, kas izriet no brīvprātīgā darba saskaņā ar šo regulu.

| (46) | Eiropas Solidaritātes korpusa finansējums daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas ietvaros balstās arī uz līdzekļiem, kas ir pārvietoti no programmas Erasmus+. Minētajiem līdzekļiem būtu jānāk tikai no apropriācijām, kas ir paredzētas to Eiropas Brīvprātīgo dienesta aktivitāšu finansēšanai, kuras ietilpst brīvprātīgajā darbā saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(46)

Eiropas Solidaritātes korpusa finansējums daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas ietvaros balstās arī uz līdzekļiem, kas ir pārvietoti no programmas Erasmus+. Minētajiem līdzekļiem būtu jānāk tikai no apropriācijām, kas ir paredzētas to Eiropas Brīvprātīgo dienesta aktivitāšu finansēšanai, kuras ietilpst brīvprātīgajā darbā saskaņā ar šo regulu.

| (47) | Eiropas Solidaritātes korpusa finansējums daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas ietvaros būtu jāpapildina ar finanšu iemaksām no citām programmām un izdevumu kategorijām, un tas rada vajadzību veikt grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1293/2013 (12), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1313/2013/ES (13). |
| --- | --- |

(47)

Eiropas Solidaritātes korpusa finansējums daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas ietvaros būtu jāpapildina ar finanšu iemaksām no citām programmām un izdevumu kategorijām, un tas rada vajadzību veikt grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1293/2013 (12), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1313/2013/ES (13).

| (48) | Šī regula būtu jāpiemēro no tās spēkā stāšanās dienas. Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(48)

Šī regula būtu jāpiemēro no tās spēkā stāšanās dienas. Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu nosaka tiesisko regulējumu Eiropas Solidaritātes korpusam, kas palielina jauniešu un organizāciju iesaisti pieejamās un kvalitatīvās solidaritātes aktivitātēs, lai veicinātu kohēzijas, solidaritātes un demokrātijas stiprināšanu Eiropā, jo īpaši cenšoties sekmēt sociālo iekļaušanu.

2.   Eiropas Solidaritātes korpuss savus mērķus īsteno ar solidaritātes aktivitātēm, kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumiem. Solidaritātes aktivitātes īsteno saskaņā ar konkrētām prasībām, kas noteiktas katram Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros īstenotajam solidaritātes aktivitātes veidam, kā arī saskaņā ar iesaistītajās valstīs piemērojamo tiesisko regulējumu.

3.   Eiropas Solidaritātes korpuss atbalsta solidaritātes aktivitātes, kuras sniedz skaidru Eiropas pievienoto vērtību un kuras raksturo, piemēram, to:

| a) | transnacionālais raksturs, jo īpaši attiecībā uz mobilitāti mācību nolūkos un sadarbību; |
| --- | --- |

a)

transnacionālais raksturs, jo īpaši attiecībā uz mobilitāti mācību nolūkos un sadarbību;

| b) | spēja papildināt citas vietējās, reģionālās, valstu, Savienības un starptautiskās programmas un politikas virzienus; |
| --- | --- |

b)

spēja papildināt citas vietējās, reģionālās, valstu, Savienības un starptautiskās programmas un politikas virzienus;

| c) | Eiropas dimensija attiecībā uz minēto solidaritātes aktivitāšu tematiem, mērķiem, pieejām, gaidītajiem rezultātiem un citiem aspektiem; |
| --- | --- |

c)

Eiropas dimensija attiecībā uz minēto solidaritātes aktivitāšu tematiem, mērķiem, pieejām, gaidītajiem rezultātiem un citiem aspektiem;

| d) | pieeja, kas vērsta uz to, lai iesaistītu jauniešus ar dažādu izcelsmi; |
| --- | --- |

d)

pieeja, kas vērsta uz to, lai iesaistītu jauniešus ar dažādu izcelsmi;

| e) | ieguldījums Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu efektīvā izmantošanā. |
| --- | --- |

e)

ieguldījums Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumentu efektīvā izmantošanā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “solidaritātes aktivitāte” ir kvalitatīva laikā ierobežota aktivitāte, kas neietekmē darba tirgus darbību; ar ko tiek risinātas būtiskas sociālas problēmas kopienas vai visas sabiedrības labā, tādējādi sekmējot Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu sasniegšanu; kas izpaužas kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes dažādās jomās; kas nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un veselības un drošības noteikumu ievērošanu, ietver spēcīgu mācīšanās dimensiju, izmantojot attiecīgas aktivitātes, ko dalībniekiem var piedāvāt pirms aktivitātes, tās laikā un pēc aktivitātes; kas notiek ļoti dažādās jomās, piemēram, vides aizsardzības, klimata pārmaiņu seku mazināšanas un plašākas sociālās iekļaušanas jomā, bet neietver aktivitātes, kas ir daļa no formālās izglītības programmas, profesionālās izglītības sistēmām un aktivitātēm ārkārtas situāciju novēršanai; |
| --- | --- |

1)

“solidaritātes aktivitāte” ir kvalitatīva laikā ierobežota aktivitāte, kas neietekmē darba tirgus darbību; ar ko tiek risinātas būtiskas sociālas problēmas kopienas vai visas sabiedrības labā, tādējādi sekmējot Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu sasniegšanu; kas izpaužas kā brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes dažādās jomās; kas nodrošina Eiropas pievienoto vērtību un veselības un drošības noteikumu ievērošanu, ietver spēcīgu mācīšanās dimensiju, izmantojot attiecīgas aktivitātes, ko dalībniekiem var piedāvāt pirms aktivitātes, tās laikā un pēc aktivitātes; kas notiek ļoti dažādās jomās, piemēram, vides aizsardzības, klimata pārmaiņu seku mazināšanas un plašākas sociālās iekļaušanas jomā, bet neietver aktivitātes, kas ir daļa no formālās izglītības programmas, profesionālās izglītības sistēmām un aktivitātēm ārkārtas situāciju novēršanai;

| 2) | “reģistrēts kandidāts” ir persona vecumā no17 līdz 30 gadiem, kas legāli dzīvo iesaistītajā valstī un ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, lai paustu interesi iesaistīties solidaritātes aktivitātē, bet kas vēl nepiedalās solidaritātes aktivitātē; |
| --- | --- |

2)

“reģistrēts kandidāts” ir persona vecumā no17 līdz 30 gadiem, kas legāli dzīvo iesaistītajā valstī un ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā, lai paustu interesi iesaistīties solidaritātes aktivitātē, bet kas vēl nepiedalās solidaritātes aktivitātē;

| 3) | “dalībnieks” ir persona vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kas legāli dzīvo iesaistītajā valstī, ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā un piedalās solidaritātes aktivitātē; |
| --- | --- |

3)

“dalībnieks” ir persona vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kas legāli dzīvo iesaistītajā valstī, ir reģistrējusies Eiropas Solidaritātes korpusa portālā un piedalās solidaritātes aktivitātē;

| 4) | “jaunieši ar ierobežotām iespējām” ir personas vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kam ir nepieciešams papildu atbalsts, ņemot vērā viņu nelabvēlīgāko situāciju salīdzinājumā ar vienaudžiem dažādu šķēršļu dēļ, piemēram, invaliditāte, veselības problēmas, ar izglītības ieguvi saistītas grūtības, kultūras atšķirības vai ekonomiski, sociāli vai ģeogrāfiski šķēršļi, tostarp jaunieši no marginalizētas kopienas vai jaunieši, ko apdraud diskriminācija jebkura Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā minēta motīva dēļ; |
| --- | --- |

4)

“jaunieši ar ierobežotām iespējām” ir personas vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kam ir nepieciešams papildu atbalsts, ņemot vērā viņu nelabvēlīgāko situāciju salīdzinājumā ar vienaudžiem dažādu šķēršļu dēļ, piemēram, invaliditāte, veselības problēmas, ar izglītības ieguvi saistītas grūtības, kultūras atšķirības vai ekonomiski, sociāli vai ģeogrāfiski šķēršļi, tostarp jaunieši no marginalizētas kopienas vai jaunieši, ko apdraud diskriminācija jebkura Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā minēta motīva dēļ;

| 5) | “dalīborganizācija” ir jebkura valsts vai privāta struktūra – bezpeļņas vai peļņas, vietēja, reģionāla, valsts vai starptautiska –, kurai ir piešķirta kvalitātes zīme, kā uzņēmēja organizācija vai kā organizācija, kas veic atbalsta funkcijas, tostarp nosūtīšanas funkciju, vai abas, kas garantē, ka šī struktūra spēj īstenot solidaritātes aktivitātes saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa mērķiem, un kas dalībniekam piedāvā brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba iespējas vai īsteno un atbalsta citas aktivitātes Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros; |
| --- | --- |

5)

“dalīborganizācija” ir jebkura valsts vai privāta struktūra – bezpeļņas vai peļņas, vietēja, reģionāla, valsts vai starptautiska –, kurai ir piešķirta kvalitātes zīme, kā uzņēmēja organizācija vai kā organizācija, kas veic atbalsta funkcijas, tostarp nosūtīšanas funkciju, vai abas, kas garantē, ka šī struktūra spēj īstenot solidaritātes aktivitātes saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa mērķiem, un kas dalībniekam piedāvā brīvprātīgā darba, stažēšanās vai darba iespējas vai īsteno un atbalsta citas aktivitātes Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros;

| 6) | “brīvprātīgais darbs” ir solidaritātes aktivitāte, kas ir brīvprātīga neapmaksāta aktivitāte laikposmā līdz 12 mēnešiem; kas jauniešiem nodrošina iespēju sniegt ieguldījumu organizāciju ikdienas darbā, ar solidaritātes aktivitātēm sniedzot labumu kopienām, kurās tiek veiktas aktivitātes; kas notiek vai nu valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu aktivitāte), vai dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes aktivitāte); kas neaizstāj stažēšanos vai darbu un ko tāpēc nekādā gadījumā nevar pielīdzināt nodarbinātībai, un kuras pamatā ir rakstiska vienošanās par brīvprātīgo darbu; |
| --- | --- |

6)

“brīvprātīgais darbs” ir solidaritātes aktivitāte, kas ir brīvprātīga neapmaksāta aktivitāte laikposmā līdz 12 mēnešiem; kas jauniešiem nodrošina iespēju sniegt ieguldījumu organizāciju ikdienas darbā, ar solidaritātes aktivitātēm sniedzot labumu kopienām, kurās tiek veiktas aktivitātes; kas notiek vai nu valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu aktivitāte), vai dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes aktivitāte); kas neaizstāj stažēšanos vai darbu un ko tāpēc nekādā gadījumā nevar pielīdzināt nodarbinātībai, un kuras pamatā ir rakstiska vienošanās par brīvprātīgo darbu;

| 7) | “brīvprātīgo grupu īstenotas aktivitātes” ir brīvprātīgais darbs, kas dalībnieku grupām no dažādām iesaistītajām valstīm sniedz iespēju kopā veikt brīvprātīgo darbu laikposmā no divām nedēļām līdz diviem mēnešiem un kas sevišķi veicina jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušanu Eiropas Solidaritātes korpusā, vai kas ir pamatotas to specifisko mērķu dēļ, vai abējādi; |
| --- | --- |

7)

“brīvprātīgo grupu īstenotas aktivitātes” ir brīvprātīgais darbs, kas dalībnieku grupām no dažādām iesaistītajām valstīm sniedz iespēju kopā veikt brīvprātīgo darbu laikposmā no divām nedēļām līdz diviem mēnešiem un kas sevišķi veicina jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušanu Eiropas Solidaritātes korpusā, vai kas ir pamatotas to specifisko mērķu dēļ, vai abējādi;

| 8) | “stažēšanās” ir solidaritātes aktivitāte, kas ir darba prakse laikposmā no diviem līdz sešiem mēnešiem, kuru var atjaunot vienreiz un kuras ilgums vienā dalīborganizācijā nepārsniedz divpadsmit mēnešus; kuru piedāvā un par kuru maksā dalīborganizācija, kas uzņem dalībnieku, vai nu valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu aktivitāte), vai dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes aktivitāte); kas ietver mācīšanās elementu, lai palīdzētu dalībniekiem gūt attiecīgu pieredzi ar mērķi attīstīt kompetences, kas ir noderīgas dalībnieka personīgajai, ar izglītību saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai attīstībai; kuras pamatā ir rakstisks stažēšanās līgums, kas noslēgts prakses sākumā saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu valstī, kurā notiek stažēšanās, vajadzības gadījumā norādot izglītības mērķus, darba apstākļus, prakses ilgumu, dalībnieka atalgojumu un iesaistīto pušu tiesības un pienākumus un ņemot vērā stažēšanās kvalitātes sistēmas principus, un kas neaizstāj darbu; |
| --- | --- |

8)

“stažēšanās” ir solidaritātes aktivitāte, kas ir darba prakse laikposmā no diviem līdz sešiem mēnešiem, kuru var atjaunot vienreiz un kuras ilgums vienā dalīborganizācijā nepārsniedz divpadsmit mēnešus; kuru piedāvā un par kuru maksā dalīborganizācija, kas uzņem dalībnieku, vai nu valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu aktivitāte), vai dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes aktivitāte); kas ietver mācīšanās elementu, lai palīdzētu dalībniekiem gūt attiecīgu pieredzi ar mērķi attīstīt kompetences, kas ir noderīgas dalībnieka personīgajai, ar izglītību saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai attīstībai; kuras pamatā ir rakstisks stažēšanās līgums, kas noslēgts prakses sākumā saskaņā ar piemērojamo tiesisko regulējumu valstī, kurā notiek stažēšanās, vajadzības gadījumā norādot izglītības mērķus, darba apstākļus, prakses ilgumu, dalībnieka atalgojumu un iesaistīto pušu tiesības un pienākumus un ņemot vērā stažēšanās kvalitātes sistēmas principus, un kas neaizstāj darbu;

| 9) | “darbs” ir solidaritātes aktivitāte laikposmā no trim līdz divpadsmit mēnešiem, par kuru maksā dalīborganizācija, kura nodarbina dalībnieku, vai nu valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu aktivitāte), vai dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes aktivitāte). Finanšu atbalsts dalīborganizācijām, kas piedāvā darbu, nedrīkst pārsniegt 12 mēnešus, ja darba līguma ilgums pārsniedz 12 mēnešus. Šāds darbs ietver mācību un prasmju apguves komponentu, un tā pamatā ir darba līgums, kurā tiek ievēroti visi tās valsts tiesību aktos, koplīgumos vai abos paredzētie noteikumi un nosacījumi, kurā darbs tiek veikts; |
| --- | --- |

9)

“darbs” ir solidaritātes aktivitāte laikposmā no trim līdz divpadsmit mēnešiem, par kuru maksā dalīborganizācija, kura nodarbina dalībnieku, vai nu valstī, kas nav dalībnieka dzīvesvietas valsts (pārrobežu aktivitāte), vai dalībnieka dzīvesvietas valstī (iekšzemes aktivitāte). Finanšu atbalsts dalīborganizācijām, kas piedāvā darbu, nedrīkst pārsniegt 12 mēnešus, ja darba līguma ilgums pārsniedz 12 mēnešus. Šāds darbs ietver mācību un prasmju apguves komponentu, un tā pamatā ir darba līgums, kurā tiek ievēroti visi tās valsts tiesību aktos, koplīgumos vai abos paredzētie noteikumi un nosacījumi, kurā darbs tiek veikts;

| 10) | “solidaritātes projekts” ir laikposmā no diviem līdz divpadsmit mēnešiem ilga neapmaksāta iekšzemes solidaritātes aktivitāte, ko izstrādā un īsteno grupas, kurās piedalās vismaz pieci dalībnieki, lai risinātu svarīgas dalībnieku kopienu problēmas, vienlaikus sniedzot nepārprotamu Eiropas mēroga pievienoto vērtību, un kas neaizstāj stažēšanos vai darbu; |
| --- | --- |

10)

“solidaritātes projekts” ir laikposmā no diviem līdz divpadsmit mēnešiem ilga neapmaksāta iekšzemes solidaritātes aktivitāte, ko izstrādā un īsteno grupas, kurās piedalās vismaz pieci dalībnieki, lai risinātu svarīgas dalībnieku kopienu problēmas, vienlaikus sniedzot nepārprotamu Eiropas mēroga pievienoto vērtību, un kas neaizstāj stažēšanos vai darbu;

| 11) | “tīklošanās aktivitātes” ir iekšzemes vai pārrobežu solidaritātes aktivitātes, kuru mērķis ir pastiprināt dalīborganizāciju spējas piedāvāt kvalitatīvus projektus aizvien lielākam dalībnieku skaitam, piesaistīt jaunus dalībniekus – kā jauniešus, tā arī dalīborganizācijas – un radīt iespējas nodrošināt atgriezenisko saiti par solidaritātes aktivitātēm, kas var arī veicināt pieredzes apmaiņu un stiprināt piederības sajūtu dalībnieku un dalīborganizāciju vidū un tādējādi sekmē Eiropas Solidaritātes korpusa pozitīvās ietekmes paplašināšanos; |
| --- | --- |

11)

“tīklošanās aktivitātes” ir iekšzemes vai pārrobežu solidaritātes aktivitātes, kuru mērķis ir pastiprināt dalīborganizāciju spējas piedāvāt kvalitatīvus projektus aizvien lielākam dalībnieku skaitam, piesaistīt jaunus dalībniekus – kā jauniešus, tā arī dalīborganizācijas – un radīt iespējas nodrošināt atgriezenisko saiti par solidaritātes aktivitātēm, kas var arī veicināt pieredzes apmaiņu un stiprināt piederības sajūtu dalībnieku un dalīborganizāciju vidū un tādējādi sekmē Eiropas Solidaritātes korpusa pozitīvās ietekmes paplašināšanos;

| 12) | “kvalitātes zīme” ir sertifikāts, ko piešķir organizācijai, kura vēlas nodrošināt solidaritātes aktivitātes, pildot uzņēmējas organizācijas vai atbalsta, ieskaitot nosūtīšanu, vai abas funkcijas, un kas apliecina, ka organizācija spēj nodrošināt solidaritātes aktivitāšu kvalitāti saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa principiem un mērķiem, un ko piešķir saskaņā ar atšķirīgām konkrētām prasībām atkarībā no solidaritātes aktivitātes veida un organizācijas funkcijas; |
| --- | --- |

12)

“kvalitātes zīme” ir sertifikāts, ko piešķir organizācijai, kura vēlas nodrošināt solidaritātes aktivitātes, pildot uzņēmējas organizācijas vai atbalsta, ieskaitot nosūtīšanu, vai abas funkcijas, un kas apliecina, ka organizācija spēj nodrošināt solidaritātes aktivitāšu kvalitāti saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa principiem un mērķiem, un ko piešķir saskaņā ar atšķirīgām konkrētām prasībām atkarībā no solidaritātes aktivitātes veida un organizācijas funkcijas;

| 13) | “Eiropas Solidaritātes korpusa Resursu centri” ir papildu funkcijas, kuras veic norīkotās valsts aģentūras, lai atbalstītu darbību izstrādi, īstenošanu un kvalitāti Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, kā arī dalībnieku solidaritātes aktivitātēs, tostarp saistītās mācīšanās aktivitātēs, iegūto kompetenču noteikšanu; |
| --- | --- |

13)

“Eiropas Solidaritātes korpusa Resursu centri” ir papildu funkcijas, kuras veic norīkotās valsts aģentūras, lai atbalstītu darbību izstrādi, īstenošanu un kvalitāti Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, kā arī dalībnieku solidaritātes aktivitātēs, tostarp saistītās mācīšanās aktivitātēs, iegūto kompetenču noteikšanu;

| 14) | “Eiropas Solidaritātes korpusa portāls” ir interaktīvs tīmekļa rīks visās Savienības oficiālajās valodās, par kura pārvaldību ir atbildīga Komisija un kurš nodrošina attiecīgus tiešsaistes pakalpojumus, lai palīdzētu kvalitatīvi īstenot Eiropas Solidaritātes korpusu, papildinot dalīborganizāciju aktivitātes, tostarp sniegt informāciju par Eiropas Solidaritātes korpusu, veikt dalībnieku reģistrāciju, meklēt dalībniekus, reklamēt un meklēt solidaritātes aktivitātes, meklēt iespējamus projekta partnerus, sniegt atbalstu kontaktu veidošanai un ar solidaritātes aktivitātēm saistītiem piedāvājumiem, mācībām, komunikācijas un tīklošanās aktivitātēm, informēšanai un paziņošanai par iespējām, nodrošinot atgriezeniskās saites mehānismu attiecībā uz solidaritātes aktivitāšu kvalitāti, kā arī citām attiecīgām ar Eiropas Solidaritātes korpusu saistītām norisēm; |
| --- | --- |

14)

“Eiropas Solidaritātes korpusa portāls” ir interaktīvs tīmekļa rīks visās Savienības oficiālajās valodās, par kura pārvaldību ir atbildīga Komisija un kurš nodrošina attiecīgus tiešsaistes pakalpojumus, lai palīdzētu kvalitatīvi īstenot Eiropas Solidaritātes korpusu, papildinot dalīborganizāciju aktivitātes, tostarp sniegt informāciju par Eiropas Solidaritātes korpusu, veikt dalībnieku reģistrāciju, meklēt dalībniekus, reklamēt un meklēt solidaritātes aktivitātes, meklēt iespējamus projekta partnerus, sniegt atbalstu kontaktu veidošanai un ar solidaritātes aktivitātēm saistītiem piedāvājumiem, mācībām, komunikācijas un tīklošanās aktivitātēm, informēšanai un paziņošanai par iespējām, nodrošinot atgriezeniskās saites mehānismu attiecībā uz solidaritātes aktivitāšu kvalitāti, kā arī citām attiecīgām ar Eiropas Solidaritātes korpusu saistītām norisēm;

| 15) | “Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumenti” ir instrumenti, kuri palīdz ieinteresētajām personām saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātus visā Savienībā. |
| --- | --- |

15)

“Savienības pārredzamības un atzīšanas instrumenti” ir instrumenti, kuri palīdz ieinteresētajām personām saprast, novērtēt un attiecīgā gadījumā atzīt neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātus visā Savienībā.

3. pants

Vispārējais mērķis

Eiropas Solidaritātes korpusa vispārējais mērķis ir veicināt solidaritāti kā vērtību, galvenokārt veicot brīvprātīgo darbu, un veicināt jauniešu un organizāciju iesaistīšanos kvalitatīvās un pieejamās solidaritātes aktivitātēs, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu kohēzijas, solidaritātes, demokrātijas un pilsoniskuma stiprināšanā Eiropā, vienlaikus arī reaģējot uz neatrisinātajām sabiedrības vajadzībām un stiprinot kopienas, īpašu uzmanību veltot sociālās iekļaušanas veicināšanai. Eiropas Solidaritātes korpuss arī veicina Eiropas sadarbību attiecībā uz jauniešiem.

4. pants

Konkrētie mērķi

Eiropas Solidaritātes korpuss tiecas īstenot šādus konkrētos mērķus:

| a) | ar dalīborganizāciju atbalstu nodrošināt jauniešiem viegli pieejamas iespējas iesaistīties solidaritātes aktivitātēs, kas veicinātu pozitīvas sociālās izmaiņas, vienlaikus uzlabojot viņu prasmes un kompetences personīgajai, ar izglītības ieguvi saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai, kultūras un profesionālajai attīstībai, sekmējot viņu aktīvu pilsonisko līdzdalību, nodarbināmību un pāreju uz darba tirgu, tostarp atbalstot jauno brīvprātīgo, stažieru un darba ņēmēju mobilitāti; |
| --- | --- |

a)

ar dalīborganizāciju atbalstu nodrošināt jauniešiem viegli pieejamas iespējas iesaistīties solidaritātes aktivitātēs, kas veicinātu pozitīvas sociālās izmaiņas, vienlaikus uzlabojot viņu prasmes un kompetences personīgajai, ar izglītības ieguvi saistītajai, sociālajai, pilsoniskajai, kultūras un profesionālajai attīstībai, sekmējot viņu aktīvu pilsonisko līdzdalību, nodarbināmību un pāreju uz darba tirgu, tostarp atbalstot jauno brīvprātīgo, stažieru un darba ņēmēju mobilitāti;

| b) | nodrošināt, lai Eiropas Solidaritātes korpusa dalībniekiem piedāvātās solidaritātes aktivitātes būtu kvalitatīvas, pienācīgi atzītas un ievērotu 13. panta 2. punktā minētos Eiropas Solidaritātes korpusa principus; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai Eiropas Solidaritātes korpusa dalībniekiem piedāvātās solidaritātes aktivitātes būtu kvalitatīvas, pienācīgi atzītas un ievērotu 13. panta 2. punktā minētos Eiropas Solidaritātes korpusa principus;

| c) | nodrošināt, lai tiktu veikti īpaši pasākumi sociālās iekļaušanas un vienlīdzīgu iespēju veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz jauniešu ar ierobežotām iespējām dalību, veicot virkni īpašu pasākumu, kā piemēram, solidaritātes aktivitāšu piemērotus veidus un individuālu atbalstu; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, lai tiktu veikti īpaši pasākumi sociālās iekļaušanas un vienlīdzīgu iespēju veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz jauniešu ar ierobežotām iespējām dalību, veicot virkni īpašu pasākumu, kā piemēram, solidaritātes aktivitāšu piemērotus veidus un individuālu atbalstu;

| d) | veicināt Eiropas sadarbību attiecībā uz jauniešiem un uzlabot informētību par tās pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

d)

veicināt Eiropas sadarbību attiecībā uz jauniešiem un uzlabot informētību par tās pozitīvo ietekmi.

5. pants

Savienības rīcības saskaņotība un papildināmība

1.   Eiropas Solidaritātes korpusa darbības papildina un ir saskanīgas ar attiecīgajiem Savienības līmeņa politikas virzieniem, programmām un instrumentiem, kā arī pastāvošajiem Savienības līmeņa tīkliem, kuri attiecas uz Eiropas Solidaritātes korpusa aktivitātēm.

2.   Eiropas Solidaritātes korpusa darbības arī papildina un ir saskanīgas ar attiecīgajiem valsts līmeņa politikas virzieniem, programmām un instrumentiem iesaistītajās valstīs. Minētajā nolūkā Komisija, valsts iestādes un valsts aģentūras veic informācijas apmaiņu par esošajām valstu shēmām un prioritātēm, kas ir saistītas ar solidaritāti un jaunatni, no vienas puses, un darbībām Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, no otras puses, lai pamatotos uz atbilstīgu labo praksi un panāktu efektivitāti un lietderību.

3.   Citas Savienības programmas arī var sekmēt Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu īstenošanu, atbalstot tā darbības jomā ietilpstošās aktivitātes. Šo ieguldījumu finansē saskaņā ar attiecīgo programmu atbilstīgajiem pamataktiem.

II NODAĻA

EIROPAS SOLIDARITĀTES KORPUSA DARBĪBAS

6. pants

Eiropas Solidaritātes korpusa darbības

Eiropas Solidaritātes fonds tiecas sasniegt savus mērķus ar šāda veida darbībām:

| a) | brīvprātīgais darbs; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgais darbs;

| b) | stažēšanās un darbs; |
| --- | --- |

b)

stažēšanās un darbs;

| c) | solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes; un |
| --- | --- |

c)

solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes; un

| d) | kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi. |
| --- | --- |

d)

kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi.

7. pants

Solidaritātes aktivitātes

1.   Ar 6. panta a), b) un c) apakšpunktos minētajām darbībām atbalsta šāda veida solidaritātes aktivitātes:

| a) | brīvprātīgo darbu, stažēšanos un darbu, tostarp gan individuālas pārrobežu, gan iekšzemes aktivitātes. Attiecībā uz brīvprātīgo darbu atbalsta arī aktivitātes, kurās piedalās dalībnieku grupas no dažādām iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgo darbu, stažēšanos un darbu, tostarp gan individuālas pārrobežu, gan iekšzemes aktivitātes. Attiecībā uz brīvprātīgo darbu atbalsta arī aktivitātes, kurās piedalās dalībnieku grupas no dažādām iesaistītajām valstīm;

| b) | solidaritātes projektus, kuru pamatā ir dalībnieku iniciatīva; |
| --- | --- |

b)

solidaritātes projektus, kuru pamatā ir dalībnieku iniciatīva;

| c) | dalībnieku un dalīborganizāciju tīklošanās aktivitātes. |
| --- | --- |

c)

dalībnieku un dalīborganizāciju tīklošanās aktivitātes.

2.   Brīvprātīgo darbu Eiropas Brīvprātīgo dienesta ietvaros turpina veikt gan saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013, gan arī – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar šo regulu. Savienības tiesību aktos, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/801 (14), sniegtās atsauces uz Eiropas Brīvprātīgo dienestu uzskata par atsaucēm, kas ietver brīvprātīgo darbu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1288/2013 un arī šo regulu.

8. pants

Kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi

Ar 6. panta d) apakšpunktā minēto darbību atbalsta:

| a) | pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt brīvprātīgā darba, stažēšanās, darba vai solidaritātes projektu kvalitāti un pieejamību un vienlīdzīgas iespējas visiem jauniešiem visās dalībvalstīs, tostarp mācības gan tiešsaistē, gan ārpus tās, valodu apguves atbalstu, administratīvo atbalstu dalībniekiem un dalīborganizācijām, papildu apdrošināšanu, palīdzību pirms un, ja nepieciešams, pēc solidaritātes aktivitātes, kā arī turpmāku Youthpass izmantošanu, lai noteiktu un dokumentētu solidaritātes aktivitāšu laikā iegūtās kompetences; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt brīvprātīgā darba, stažēšanās, darba vai solidaritātes projektu kvalitāti un pieejamību un vienlīdzīgas iespējas visiem jauniešiem visās dalībvalstīs, tostarp mācības gan tiešsaistē, gan ārpus tās, valodu apguves atbalstu, administratīvo atbalstu dalībniekiem un dalīborganizācijām, papildu apdrošināšanu, palīdzību pirms un, ja nepieciešams, pēc solidaritātes aktivitātes, kā arī turpmāku Youthpass izmantošanu, lai noteiktu un dokumentētu solidaritātes aktivitāšu laikā iegūtās kompetences;

Youthpass

| b) | struktūrām, kas Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros vēlas piedāvāt attiecīgi brīvprātīgo darbu vai stažēšanos un darbvietas, paredzētu atsevišķu kvalitātes zīmju izstrādi un uzturēšanu, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa principiem un prasībām; |
| --- | --- |

b)

struktūrām, kas Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros vēlas piedāvāt attiecīgi brīvprātīgo darbu vai stažēšanos un darbvietas, paredzētu atsevišķu kvalitātes zīmju izstrādi un uzturēšanu, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Solidaritātes korpusa principiem un prasībām;

| c) | Eiropas Solidaritātes korpusa Resursu centra aktivitātes, lai nodrošinātu atbalstu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanai un uzlabotu to kvalitāti, kā arī sekmētu to rezultātu atzīšanu; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Solidaritātes korpusa Resursu centra aktivitātes, lai nodrošinātu atbalstu Eiropas Solidaritātes korpusa darbību īstenošanai un uzlabotu to kvalitāti, kā arī sekmētu to rezultātu atzīšanu;

| d) | Eiropas Solidaritātes korpusa portāla un citu atbilstošu tiešsaistes pakalpojumu izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu, kā arī nepieciešamās IT atbalsta sistēmas un tīmekļa rīkus, ņemot vērā nepieciešamību pārvarēt digitālo plaisu. |
| --- | --- |

d)

Eiropas Solidaritātes korpusa portāla un citu atbilstošu tiešsaistes pakalpojumu izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu, kā arī nepieciešamās IT atbalsta sistēmas un tīmekļa rīkus, ņemot vērā nepieciešamību pārvarēt digitālo plaisu.

III NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

9. pants

Budžets

1.   Kopējais Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanai pieejamais budžets laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir 375 600 000 EUR pašreizējās cenās.

2.   No finanšu atbalsta solidaritātes aktivitātēm, kas minētas 7. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, orientējoši 90 % paredz brīvprātīgā darba un solidaritātes projektiem; un 10 % vai nu stažēšanās darbībām vai darbam, vai abiem, nosakot maksimālo apjomu, proti, 20 %, iekšzemes aktivitātēm.

3.   Finanšu piešķīrums var segt arī izdevumus, kas ir saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas aktivitātēm, kas nepieciešamas Eiropas Solidaritātes korpusa pārvaldībai un tā mērķu īstenošanai, jo īpaši izdevumus par pētījumiem, sanāksmēm ar ekspertiem, informācijas un komunikācijas pasākumiem, Eiropas Solidaritātes portāla un vajadzīgo IT atbalsta sistēmu izveidi, uzturēšanu un atjaunināšanu, kā arī visus pārējos tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumus, kas Komisijai rodas saistībā ar Eiropas Solidaritātes korpusa pārvaldību.

4.   Vajadzības gadījumā apropriācijas līdzīgu izdevumu segšanai var iekļaut budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību pārvaldību.

5.   Iesaistītā valsts atbalsta saņēmējiem var darīt pieejamus valsts līdzekļus, kas jāpārvalda saskaņā ar Eiropas Solidaritātes korpusa noteikumiem, un šajā nolūkā izmantot Eiropas Solidaritātes korpusa decentralizētās struktūras, nodrošinot šīm struktūrām proporcionālu papildu finansējumu.

10. pants

Savienības finansējuma formas

1.   Eiropas Solidaritātes korpusa finansējumu var nodrošināt vienā vai vairākās Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 paredzētajās formās, jo īpaši dotāciju, iepirkuma un godalgu veidā.

2.   Lai vienkāršotu atbalsta saņēmējiem noteiktās prasības, pēc iespējas vairāk izmanto vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas un vienotas likmes finansējumu.

3.   Komisija var izpildīt Eiropas Solidaritātes korpusa budžetu netieši saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

IV NODAĻA

DALĪBA EIROPAS SOLIDARITĀTES KORPUSĀ

11. pants

Iesaistītās valstis

1.   Eiropas Solidaritātes korpuss ir atvērts šādu valstu (“iesaistītās valstis”) dalībai:

| a) | brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes ir atvērtas dalībvalstu dalībai; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgais darbs, stažēšanās, darbs, solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes ir atvērtas dalībvalstu dalībai;

| b) | brīvprātīgais darbs, solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes ir atvērtas arī šādu valstu dalībai:






  i) | valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kas gūst labumu no pirmsiestāšanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz minēto valstu piedalīšanos Savienības programmās, kuri ir noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos; |
| --- | --- | --- |

b)

brīvprātīgais darbs, solidaritātes projekti un tīklošanās aktivitātes ir atvērtas arī šādu valstu dalībai:

i)

valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kas gūst labumu no pirmsiestāšanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz minēto valstu piedalīšanos Savienības programmās, kuri ir noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos;

| ii) | tām EBTA valstīm, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

ii)

tām EBTA valstīm, kas ir EEZ līguma dalībvalstis, saskaņā ar minētā līguma noteikumiem;

| iii) | Šveices Konfederācijai, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kas noslēdzams ar minēto valsti; |
| --- | --- |

iii)

Šveices Konfederācijai, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kas noslēdzams ar minēto valsti;

| iv) | valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika un kas ir noslēgušas nolīgumus ar Savienību, kuri paredz tām iespēju piedalīties Savienības programmās, ja ir noslēgts divpusējs nolīgums ar Savienību par nosacījumiem to līdzdalībai Eiropas Solidaritātes korpusā. |
| --- | --- |

iv)

valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika un kas ir noslēgušas nolīgumus ar Savienību, kuri paredz tām iespēju piedalīties Savienības programmās, ja ir noslēgts divpusējs nolīgums ar Savienību par nosacījumiem to līdzdalībai Eiropas Solidaritātes korpusā.

2.   Uz 1. punkta b) apakšpunktā uzskaitītajām valstīm attiecas visas saistības un uzdevumi, kuri šajā regulā paredzēti attiecībā uz dalībvalstīm.

3.   Eiropas Solidaritātes korpuss atbalsta sadarbību ar partnervalstīm, jo īpaši ar Eiropas kaimiņvalstīm, 2. panta 6) un 11) punktā minētajās aktivitātēs.

12. pants

Personu dalība

1.   Jaunieši vecumā no 17 līdz 30 gadiem, kuri vēlas piedalīties Eiropas Solidaritātes korpusā, reģistrējas Eiropas Solidaritātes korpusa portālā vai saņem atbalstu, lai to izdarītu. Tomēr brīvprātīgā darba, stažēšanās, darba vai solidaritātes projekta uzsākšanas brīdī jaunietis ir vismaz 18 gadus vecs un ne vecāks par 30 gadiem.

2.   Īstenojot šo regulu, Komisija, dalībvalstis un citas iesaistītās valstis nodrošina, ka tiek veikti īpaši un iedarbīgi pasākumi sociālās iekļaušanas un vienlīdzīgu piekļuves nosacījumu veicināšanai, jo īpaši jauniešu ar ierobežotām iespējām dalībai.

13. pants

Dalīborganizācijas

1.   Eiropas Solidaritātes korpusā var iesaisties publiskas vai privātas struktūras, kas var būt bezpeļņas vai peļņas struktūras, ar noteikumu, ka tās piedāvā aktivitātes, kas atbilst solidaritātes aktivitātes definīcijai šajā regulā, un ka tās ir saņēmušas kvalitātes zīmi. Saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 dotācijām nav mērķa gūt peļņu vai to rezultātā tā netiek gūta.

2.   Pieteikumus, ko struktūra iesniedz, lai kļūtu par dalīborganizāciju, novērtē kompetentā Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanas struktūra, balstoties uz vienlīdzīgas attieksmes principiem; vienlīdzīgām iespējām un nediskriminēšanu; izvairīšanos no darba aizstāšanas; kvalitatīvu aktivitāšu nodrošināšanu ar mācīšanās dimensiju, kas koncentrējas uz personisko, sociālizglītojošo un profesionālo attīstību; atbilstošu mācību, darba un brīvprātīgā darba kārtību; droša un cilvēka cienīga darba apstākļiem un nosacījumiem; kā arī “bezpeļņas” principu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. Minēto principu ievērošana apliecina, ka dalīborganizāciju aktivitātes atbilst Eiropas Solidaritātes korpusa prasībām. Kvalitātes zīmi piešķir tikai organizācijām, kas apņemas ievērot šos principus. Faktisko atbilstību pārbauda saskaņā ar šīs regulas 22. un 23. pantu. Visas struktūras, kuras būtiski maina savas aktivitātes, par to informē kompetento īstenošanas struktūru, lai veiktu jaunu novērtējumu. Process, kurā piešķir kvalitātes zīmi par brīvprātīgo darbu, tiek nošķirts no procesa attiecībā uz darbvietām un stažēšanos.

3.   Novērtējuma rezultātā struktūrai var piešķirt kvalitātes zīmi. Piešķirto kvalitātes zīmi periodiski pārvērtē, un to var atsaukt. Gadījumā, ja kvalitātes zīmi atsauc, to var no jauna piešķirt pēc jauna pieteikuma un tam sekojoša novērtējuma.

4.   Visām struktūrām, kas ir saņēmušas kvalitātes zīmi, piešķir piekļuvi Eiropas Solidaritātes korpusa portālam kā uzņēmējas organizācijas vai atbalsta funkciju veicējām, vai abām, un tās var vērsties pie reģistrētiem kandidātiem ar solidaritātes aktivitāšu piedāvājumiem.

5.   Kvalitātes zīme automātiski nenodrošina Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma piešķiršanu.

6.   Dalīborganizāciju piedāvātās solidaritātes aktivitātes un saistītie kvalitātes nodrošināšanas un atbalsta pasākumi var saņemt finansējumu no Eiropas Solidaritātes korpusa vai citas Savienības programmas, kura sniedz autonomu ieguldījumu Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu īstenošanā un kurā tiek ievērotas tā prasības, vai no citiem finansējuma avotiem, kas nav atkarīgi no Savienības budžeta.

14. pants

Piekļuve Eiropas Solidaritātes korpusa finansējumam

Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma saņemšanai var pieteikties jebkura iesaistītā valstī reģistrēta valsts vai privāta struktūra, kas īsteno solidaritātes aktivitātes. Regulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto aktivitāšu gadījumā dalīborganizācija izpilda priekšnosacījumu Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma saņemšanai, proti, iegūst kvalitātes zīmi. Regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto projektu gadījumā dalībnieku neformālas grupas vārdā finansējuma saņemšanai var pieteikties arī fiziskas personas.

V NODAĻA

SASNIEGUMI, REZULTĀTI UN TO IZPLATĪŠANA

15. pants

Sasniegumu un rezultātu pārraudzība un novērtēšana

1.   Komisija sadarbībā ar valsts iestādēm un valsts aģentūrām iesaistītajās valstīs un iesaistot dalīborganizācijas, kā arī Savienības un valstu ieinteresētās personas, piemēram, jauniešu organizācijas, regulāri un iedarbīgi pārrauga Eiropas Solidaritātes korpusa darbību tā mērķu sasniegšanā. Komisija regulāri apspriežas ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp ar iesaistītajām organizācijām, par Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu.

2.   Pamatojoties uz rādītāju minimālo satvaru, kas noteikts šīs regulas pielikumā, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, izmantojot īstenošanas aktus, ne vēlāk kā 2019. gada 6. aprīla sagatavo detalizētu programmu Eiropas Solidaritātes korpusa rezultātu un ietekmes pārraudzībai. Detalizētajā programmā ietver paplašinātu kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopumu, kā arī šādas pārraudzības termiņus un metodoloģiju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Komisija 2020. gadā publicē ziņojumu, izvērtējot progresu, kas panākts virzībā uz Eiropas Solidaritātes korpusa mērķu sasniegšanu.

4.   Līdz 2022. gada 6. oktobra Komisija veic šīs regulas neatkarīgu izvērtējumu, lai novērtētu programmas efektivitāti, lietderību un ietekmi salīdzinājumā ar tās mērķiem, un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu, kurā ir izklāstīti galvenie konstatējumi, tostarp ieteikumi attiecībā uz programmas nākotni. Novērtējuma tapšanas gaitā Komisija nodrošina regulāru apspriešanos ar visām ieinteresētajām personām, tostarp – attiecīgā gadījumā – dalībniekiem, dalīborganizācijām un attiecīgajām vietējām kopienām. Novērtēšanas rezultātus izmanto kā atgriezenisko saiti turpmākajā programmas izstrādē un resursu piešķiršanas priekšlikumos.

16. pants

Komunikācija un informācijas izplatīšana

1.   Komisija sadarbībā ar valsts iestādēm un valsts aģentūrām iesaistītajās valstīs un attiecīgiem Savienības līmeņa tīkliem nodrošina informācijas izplatīšanu, publicitāti un pēcpārbaudi attiecībā uz visām Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros atbalstītajām darbībām.

2.   Šīs regulas 20. pantā minētās valstu aģentūras izstrādā politikas virzienus, lai efektīvā veidā izplatītu un izmantotu aktivitāšu rezultātus. Šādi politikas virzieni attiecas arī uz jauniešiem ar ierobežotām iespējām, tostarp attālos apgabalos, kā arī uz to aktivitāšu rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, kas tiek atbalstītas šo aģentūru pārvaldīto darbību ietvaros, iesaistot arī jaunatnes organizācijas un attiecīgā gadījumā jaunatnes informācijas dienestus.

3.   Komunikācijas aktivitātes arī sniedz ieguldījumu korporatīvajā komunikācijā par Savienības politiskajām prioritātēm, ar noteikumu, ka tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējo mērķi un ka tās ir uzskatāmas par Savienības pievienotās vērtības un atpazīstamības faktoru.

4.   Ar Eiropas Solidaritātes korpusu saistītās komunikācijas un informācijas izplatīšanas nolūkā dalīborganizācijas izmanto zīmolu “Eiropas Solidaritātes korpuss”.

VI NODAĻA

PĀRVALDĪBA UN REVĪZIJAS SISTĒMA

17. pants

Īstenošanas iestādes

Šo regulu konsekventi īsteno:

| a) | Komisija Savienības līmenī; |
| --- | --- |

a)

Komisija Savienības līmenī;

| b) | valstu aģentūras valsts līmenī iesaistītajās valstīs. |
| --- | --- |

b)

valstu aģentūras valsts līmenī iesaistītajās valstīs.

18. pants

Valsts iestāde

Visās valstīs, kas piedalās Eiropas Solidaritātes korpusa darbā, valsts iestādes, kas ir norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā valsts iestādes Eiropas Solidaritātes korpusa nolūkos. Minētās regulas 27. panta 1., 3., 8., 9., un 11. līdz 16. punktu pēc analoģijas piemēro Eiropas Solidaritātes korpusam.

19. pants

Neatkarīga revīzijas iestāde

1.   Valsts iestāde norīko neatkarīgu revīzijas iestādi. Neatkarīgā revīzijas iestāde sniedz revīzijas atzinumu par ikgadējo vadības deklarāciju, kas minēta Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 155. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2.   Neatkarīgajai revīzijas iestādei:

| a) | ir nepieciešamā profesionālā kompetence revīzijas veikšanai publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

a)

ir nepieciešamā profesionālā kompetence revīzijas veikšanai publiskajā sektorā;

| b) | jānodrošina, lai tās revīzijās tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, lai tās revīzijās tiktu ņemti vērā starptautiski pieņemtie revīzijas standarti;

| c) | nedrīkst būt interešu konflikts ar juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst 20. pantā minētā valsts aģentūra, un jābūt funkcionāli neatkarīgai no juridiskās personas, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra. |
| --- | --- |

c)

nedrīkst būt interešu konflikts ar juridisko personu, kuras struktūrā ietilpst 20. pantā minētā valsts aģentūra, un jābūt funkcionāli neatkarīgai no juridiskās personas, kuras struktūrā ietilpst valsts aģentūra.

3.   Neatkarīgā revīzijas iestāde sniedz Komisijai un tās pārstāvjiem, kā arī Revīzijas palātai neierobežotu piekļuvi visiem dokumentiem un ziņojumiem, ar kuriem ir pamatots tās sniegtais revīzijas atzinums par valsts aģentūras vadības ikgadējo deklarāciju.

20. pants

Valsts aģentūra

1.   Visās valstīs, kas piedalās Eiropas Solidaritātes korpusa darbā, valstu aģentūras, kas to attiecīgajās valstīs ir norīkotas pārvaldīt Regulas (ES) Nr. 1288/2013 III nodaļā minētās darbības, darbojas arī kā valstu aģentūras Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros.

Regulas (ES) Nr. 1288/2013 28. panta 1., 2., 5. līdz 8. punktu pēc analoģijas piemēro Eiropas Solidaritātes korpusam.

2.   Neskarot Regulas (ES) Nr. 1288/2013 28. panta 3. punktu, valsts aģentūra atbild arī par visu šīs regulas 24. pantā minētajos īstenošanas aktos uzskaitīto Eiropas Solidaritātes korpusa darbību projektu cikla posmu pārvaldību saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) un vi) punktu.

21. pants

Eiropas Komisija

1.   Noteikumus, ko piemēro Komisijas un valsts aģentūras attiecībām, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 28. panta noteikumiem izklāsta rakstiskā dokumentā. Dokumentā:

| a) | nosaka valsts aģentūras iekšējās kontroles standartus un noteikumus, saskaņā ar kuriem valsts aģentūra pārvalda dotāciju piešķiršanai paredzētos Savienības līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

nosaka valsts aģentūras iekšējās kontroles standartus un noteikumus, saskaņā ar kuriem valsts aģentūra pārvalda dotāciju piešķiršanai paredzētos Savienības līdzekļus;

| b) | iekļauj valsts aģentūras darba programmu, kurā ir norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai ir paredzēts Savienības atbalsts; |
| --- | --- |

b)

iekļauj valsts aģentūras darba programmu, kurā ir norādīti tie ar pārvaldību saistītie valsts aģentūras uzdevumi, kuru veikšanai ir paredzēts Savienības atbalsts;

| c) | konkretizē valsts aģentūras ziņojuma iesniegšanas prasības. |
| --- | --- |

c)

konkretizē valsts aģentūras ziņojuma iesniegšanas prasības.

2.   Komisija katru gadu valsts aģentūrai dara pieejamus šādus līdzekļus:

| a) | līdzekļus, kas nepieciešami dotāciju piešķiršanai attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī to Eiropas Solidaritātes korpusa darbību atbalstam, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai; |
| --- | --- |

a)

līdzekļus, kas nepieciešami dotāciju piešķiršanai attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī to Eiropas Solidaritātes korpusa darbību atbalstam, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai;

| b) | finanšu iemaksas, lai atbalstītu valsts aģentūru pārvaldības uzdevumu izpildē, kas definētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 29. panta 4. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

finanšu iemaksas, lai atbalstītu valsts aģentūru pārvaldības uzdevumu izpildē, kas definētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 29. panta 4. punkta b) apakšpunktu.

3.   Komisija nosaka prasības valsts aģentūras darba programmai. Komisija valsts aģentūrai Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanai paredzētos līdzekļus nedara pieejamus līdz brīdim, kad Komisija oficiāli apstiprina valsts aģentūras darba programmu, ņemot vērā principus, kas izklāstīti 5. panta 2. punktā un 24. pantā.

4.   Pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1288/2013 27. panta 4. punktā minētajām valstu aģentūru atbilstības prasībām, Komisija pārskata valsts pārvaldības un kontroles sistēmas, valsts aģentūras vadības ikgadējo deklarāciju un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to, pienācīgi ņemot vērā valsts iestādes iesniegto informāciju par tās īstenotajām Eiropas Solidaritātes korpusa pārraudzības un uzraudzības aktivitātēm.

5.   Pēc vadības ikgadējās deklarācijas un neatkarīgas revīzijas iestādes atzinuma par šo deklarāciju izvērtēšanas, Komisija nosūta savu atzinumu un apsvērumus valsts aģentūrai un valsts iestādei.

6.   Gadījumā, ja Komisija nevar pieņemt vadības ikgadējo deklarāciju vai neatkarīgas revīzijas iestādes atzinumu par to, vai gadījumā, ja valsts aģentūra neapmierinoši īsteno Komisijas apsvērumus, Komisija var īstenot jebkādus piesardzības un koriģējošos pasākumus, lai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 131. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizsargātu Savienības finanšu intereses.

7.   Komisija rīko regulāras sanāksmes un mācības ar valstu aģentūru tīklu un priekš tā, lai nodrošinātu saskaņotu Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu visās iesaistītajās valstīs. Komisija regulāri apspriežas ar galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp ar iesaistītajām organizācijām, par Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošanu.

VII NODAĻA

KONTROLES SISTĒMA

22. pants

Kontroles sistēmas principi

1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.

2.   Komisija ir atbildīga par valstu aģentūru pārvaldīto Eiropas Solidaritātes korpusa darbību uzraudzības kontroles veikšanu. Tā nosaka minimālās prasības valsts aģentūras un neatkarīgās revīzijas iestādes īstenotajām kontrolēm.

3.   Valsts aģentūras ir atbildīgas par Eiropas Solidaritātes korpusa darbību, kuru pārvaldība ir uzticēta valsts aģentūrai, īstenošanai paredzēto dotāciju saņēmēju primāro pārbaužu veikšanu. Minētās pārbaudes ir samērīgas un adekvātas un sniedz pamatotu ticamību, ka piešķirtās dotācijas tiek izlietotas paredzētajiem nolūkiem un atbilstoši piemērojamām Savienības normām.

4.   Attiecībā uz valstu aģentūrām nodotajiem līdzekļiem Komisija nodrošina pienācīgu tās īstenoto pārbaužu koordinēšanu ar valstu iestādēm un valstu aģentūrām, pamatojoties uz vienotās revīzijas principu un ņemot vērā risku analīzi. Šis punkts neattiecas uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto izmeklēšanu.

23. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības veikt revīziju attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem un darbuzņēmējiem un citām trešām personām, kas ir saņēmušas Savienības līdzekļus no Eiropas Solidaritātes korpusa, gan pārbaudot dokumentus, gan veicot pārbaudi uz vietas. Tie drīkst arī veikt revīziju un kontroli attiecībā uz valstu aģentūrām.

2.   OLAF var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 883/2013 (15) un Padomes Regulā Nr. 2185/96 (16) noteikto procedūru, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts no Eiropas Solidaritātes korpusa finansējuma, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

3.   Neskarot 1. un 2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas tiek noslēgti, īstenojot šo regulu, ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu vietas.

VIII NODAĻA

ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

24. pants

Eiropas Solidaritātes korpusa īstenošana

1.   Lai īstenotu šo regulu, Komisija – ņemot vērā prioritātes, kas noteiktas valstu solidaritātes politikas virzienos, ja šāda informācija ir nosūtīta Komisijai,– pieņem darba programmas, izmantojot īstenošanas aktus. Katrā darba programmā nodrošina, ka 3. un 4. pantā noteiktie vispārējie un konkrētie mērķi tiek konsekventi īstenoti, un norāda paredzamos rezultātus, īstenošanas metodi un tās kopējo summu. Darba programmās ietver arī finansējamo darbību aprakstu, norādi uz naudas līdzekļu apmēru, kas ir piešķirts katrai darbībai, un uz valstu aģentūru pārvaldītajām darbībām paredzēto līdzekļu sadalījumu starp iesaistītajām valstīm, kā arī aptuveno īstenošanas grafiku.

2.   Attiecībā uz budžetu, ko pārvalda ar valsts aģentūru starpniecību, īstenošanas aktā valsts aģentūrām atļauj saskaņā ar 9. panta 2. punktu un darba programmās noteiktajās robežās sadalīt summas starp galvenajām iekšzemes un pārrobežu darbībām tā, lai tas būtu saskanīgi ar valstu solidaritātes politikas virzienos noteiktajām prioritātēm.

3.   Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā.

25. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1288/2013 36. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

IX NODAĻA

GROZĪJUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

26. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1288/2013

Regulu (ES) Nr. 1288/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

  “13. pants
  Personu mobilitāte mācību nolūkos

  1.   Programma saistībā ar personu mobilitāti mācību nolūkos atbalsta:






  a) | neformālās un ikdienējās mācīšanās pasākumos iesaistīto jauniešu mobilitāti starp Programmas valstīm; šī mobilitāte var ietvert jauniešu apmaiņu, kā arī inovatīvus pasākumus, ar kuriem turpina nodrošināt mobilitāti; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Personu mobilitāte mācību nolūkos

1.   Programma saistībā ar personu mobilitāti mācību nolūkos atbalsta:

a)

neformālās un ikdienējās mācīšanās pasākumos iesaistīto jauniešu mobilitāti starp Programmas valstīm; šī mobilitāte var ietvert jauniešu apmaiņu, kā arī inovatīvus pasākumus, ar kuriem turpina nodrošināt mobilitāti;

| b) | jaunatnes darbinieku un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu un jauniešu līderu mobilitāti; šī mobilitāte var izpausties kā mācību un tīklošanās pasākumi. |
| --- | --- |

b)

jaunatnes darbinieku un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu un jauniešu līderu mobilitāti; šī mobilitāte var izpausties kā mācību un tīklošanās pasākumi.

2.   Šis darbības veids atbalsta arī jauniešu mobilitāti, kā arī jaunatnes darbinieku un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu un jauniešu līderu mobilitāti uz partnervalstīm un no tām, jo īpaši kaimiņvalstīm.”;

| 2) | regulas 18. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Finansējums Programmas īstenošanai, sākot no 2014. gada 1. janvāra, ir noteikts EUR 14 542 724 000 apmērā pašreizējās cenās.


  2.   Šā panta 1. punktā minēto summu, paredzot elastības iespēju, kas nepārsniedz 5 % no katras piešķirtās summas, Programmas darbībām piešķir šādi:






  a) | izglītībai un apmācībai – vismaz 80,8 %, no kuriem paredzēti šādi minimālie līdzekļu piešķīrumi:






  i) | 44,3 % augstākajai izglītībai, kas veido 35,7 % no kopējā budžeta; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 18. panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Finansējums Programmas īstenošanai, sākot no 2014. gada 1. janvāra, ir noteikts EUR 14 542 724 000 apmērā pašreizējās cenās.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu, paredzot elastības iespēju, kas nepārsniedz 5 % no katras piešķirtās summas, Programmas darbībām piešķir šādi:

a)

izglītībai un apmācībai – vismaz 80,8 %, no kuriem paredzēti šādi minimālie līdzekļu piešķīrumi:

i)

44,3 % augstākajai izglītībai, kas veido 35,7 % no kopējā budžeta;

| ii) | 21,4 % profesionālajai izglītībai un apmācībai, kas veido 17,3 % no kopējā budžeta; |
| --- | --- |

ii)

21,4 % profesionālajai izglītībai un apmācībai, kas veido 17,3 % no kopējā budžeta;

| iii) | 14,6 % skolas izglītībai, kas veido 11,8 % no kopējā budžeta; |
| --- | --- |

iii)

14,6 % skolas izglītībai, kas veido 11,8 % no kopējā budžeta;

| iv) | 4,9 % pieaugušo izglītībai, kas veido 3,9 % no kopējā budžeta; |
| --- | --- |

iv)

4,9 % pieaugušo izglītībai, kas veido 3,9 % no kopējā budžeta;

| b) | 8,6 % jaunatnei; |
| --- | --- |

b)

8,6 % jaunatnei;

| c) | līdz 1,5 % studentu aizdevumu garantijas instrumentam; |
| --- | --- |

c)

līdz 1,5 % studentu aizdevumu garantijas instrumentam;

| d) | 1,9 % Jean Monnet pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

1,9 % Jean Monnet pasākumiem;

| e) | 1,8 % sportam, no kuriem ne vairāk kā 10 % atvēl 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajam pasākumam; |
| --- | --- |

e)

1,8 % sportam, no kuriem ne vairāk kā 10 % atvēl 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajam pasākumam;

| f) | 3,4 % šīs summas ir paredzēti darbības dotācijām valstu aģentūrām; |
| --- | --- |

f)

3,4 % šīs summas ir paredzēti darbības dotācijām valstu aģentūrām;

| g) | 1,8 % šīs summas ir paredzēti administratīvo izdevumu segšanai. |
| --- | --- |

g)

1,8 % šīs summas ir paredzēti administratīvo izdevumu segšanai.

3.   No 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem piešķīrumiem vismaz 63 % piešķir personu mobilitātei mācību nolūkos, vismaz 27 % – sadarbībai inovācijas veicināšanai un labas prakses apmaiņai un vismaz 4,2 % – politikas reformu atbalstam.”

27. pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 1293/2013

Regulas (ES) Nr. 1293/2013 4. pantā pievieno šādu daļu:

“3.   Projektus šīs regulas 17. panta 4. punkta nozīmē, ko īsteno Eiropas Solidaritātes korpuss saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1475 (*1) un kas sniedz ieguldījumu vienā vai vairākās prioritārajās jomā šīs regulas 9. un 13. panta nozīmē, var finansēt no Vides apakšprogrammas, kas atbilst vides pārvaldības prioritārajai rīcības jomai, un no Klimata pasākumu apakšprogrammas, kas atbilst klimata pārvaldības un informācijas prioritārajai rīcības jomai. Minētos projektus īsteno tikai saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1475, izslēdzot šajā regulā noteiktās konkrētās prasības.

28. pants

Grozījums Lēmumā Nr. 1313/2013/ES

Lēmuma Nr. 1313/2013/ES 19. panta 1. punktā pēc otrās daļas pievieno šādu daļu:

“No 3. izdevumu kategorijas “Drošība un pilsoniskums” nodrošināto finansējumu var piešķirt darbībām, ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1475 (*2) īsteno Eiropas Solidaritātes korpuss un kuras sniedz ieguldījumu vienā vai vairākās Savienības prioritātēs civilās aizsardzības jomā. Minētās darbības īsteno tikai saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1475, izslēdzot šajā lēmumā noteiktās īpašās prasības.

29. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2018. gada 2. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  OV C 81, 2.3.2018., 160. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 27. septembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  
  OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.

3

(4)  
  OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.).

5

EURES

(6)  
  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

6

(7)  
  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

7

(8)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

9

Erasmus+

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (OV L 132, 21.5.2016., 21. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

15

OLAF

(16)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

16

---

PIELIKUMS

Eiropas Solidaritātes korpusu rūpīgi pārrauga, lai noteiktu, kādā mērā ir sasniegti vispārējais mērķis un konkrētie mērķi, kā arī pārrauga tā rezultātus un ietekmi. Šajā nolūkā šeit tiek noteikts minimāls rādītāju satvars, kas kalpo par pamatu turpmākajai detalizētai programmai, lai pārraudzītu Eiropas Solidaritātes korpusa rezultātus un ietekmi, tostarp paplašinātu kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopumu, kā minēts 15. panta 2. punktā:

| | Iznākuma rādītāji






  a) | brīvprātīgā darba dalībnieku skaits (valstu un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; |
| --- | --- | --- |

Iznākuma rādītāji

a)

brīvprātīgā darba dalībnieku skaits (valstu un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības;

| b) | stažēšanās dalībnieku skaits (valsts mēroga un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; |
| --- | --- |

b)

stažēšanās dalībnieku skaits (valsts mēroga un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības;

| c) | dalībnieku skaits darbvietās (valstu un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; |
| --- | --- |

c)

dalībnieku skaits darbvietās (valstu un pārrobežu) pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības;

| d) | solidaritātes projektu dalībnieku skaits pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības; |
| --- | --- |

d)

solidaritātes projektu dalībnieku skaits pa valstīm, pēc vecuma, dzimuma, profesionālās pieredzes un izglītības;

| e) | to organizāciju skaits valstu un saņemtā finansējuma griezumā, kurām ir piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme; |
| --- | --- |

e)

to organizāciju skaits valstu un saņemtā finansējuma griezumā, kurām ir piešķirta Eiropas Solidaritātes korpusa kvalitātes zīme;

| f) | jauniešu ar ierobežotām iespējām skaits dalībnieku vidū. |
| --- | --- |

f)

jauniešu ar ierobežotām iespējām skaits dalībnieku vidū.

| | Rezultātu rādītāji (saliktie rādītāji)






  g) | dalībnieku skaits, par kuriem reģistrēti pozitīvi mācību procesa iznākumi; |
| --- | --- | --- |

Rezultātu rādītāji (saliktie rādītāji)

g)

dalībnieku skaits, par kuriem reģistrēti pozitīvi mācību procesa iznākumi;

| h) | dalībnieku procentuālā daļa, kuru mācību procesa iznākumi ir tikuši atzīti ar sertifikātu, piemēram, Youthpass, vai cita veida formālas atzīšanas dokumentu par viņu piedalīšanos Eiropas Solidaritātes korpusā; |
| --- | --- |

h)

dalībnieku procentuālā daļa, kuru mācību procesa iznākumi ir tikuši atzīti ar sertifikātu, piemēram, Youthpass, vai cita veida formālas atzīšanas dokumentu par viņu piedalīšanos Eiropas Solidaritātes korpusā;

| i) | vispārējais dalībnieku apmierinātības līmenis attiecībā uz aktivitāšu kvalitāti; |
| --- | --- |

i)

vispārējais dalībnieku apmierinātības līmenis attiecībā uz aktivitāšu kvalitāti;

| j) | to cilvēku skaits, kas atbalstīti tieši vai netieši, izmantojot solidaritātes aktivitātes. |
| --- | --- |

j)

to cilvēku skaits, kas atbalstīti tieši vai netieši, izmantojot solidaritātes aktivitātes.

Papildus tam attiecīgā gadījumā nodrošina saskaņotību ar pamatrādītājiem jaunatnei, kas ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1288/2013 I pielikumā.

---