# Euroopan unionin L 290/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 290 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta16. marraskuuta 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 290

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta16. marraskuuta 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 9 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L2, L4 ja L5 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1704] | 1 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 63 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L1 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1705] | 28 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 90 – Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien varaosina toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen, rumpujarrupäällysteiden ja jarrulevyjen ja -rumpujen tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2018/1706] | 54 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 92 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin tarkoitettujen ei-alkuperäisten korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien (NORESS) hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1707] | 162 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 9 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L2, L4 ja L5 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1704]

2

4

5

1

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 63 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L1 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1705]

1

28

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 90 – Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien varaosina toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen, rumpujarrupäällysteiden ja jarrulevyjen ja -rumpujen tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2018/1706]

54

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 92 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin tarkoitettujen ei-alkuperäisten korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien (NORESS) hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1707]

1

2

3

4

5

162

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 16.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 290/1

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 9 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L2, L4 ja L5 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1704]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 07 täydennys 3 – Voimaantulopäivä: 10. lokakuuta 2017

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän hyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

Liitteet

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkin asettelu |
| --- | --- |

2

| 3 | Moottoriajoneuvon lähettämän äänen mittausmenetelmät ja -laitteet |
| --- | --- |

3

| 4 | Suurimman äänenpainetason raja-arvot (uudet ajoneuvot) |
| --- | --- |

4

| 5 | Testauspaikkaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien L2, L4 ja L5 ajoneuvoihin (1) melupäästöjen osalta.

2

4

5

1

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sen melutason osalta sekä alkuperäisen pakojärjestelmän hyväksymistä tämän säännön soveltamisalaan kuuluvan ajoneuvotyypin teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sen melutason osalta sekä alkuperäisen pakojärjestelmän hyväksymistä tämän säännön soveltamisalaan kuuluvan ajoneuvotyypin teknisenä yksikkönä.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:






  2.2.1 | korirakenteen muoto ja materiaalit (erityisesti moottoritila ja sen äänieristys), |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:

2.2.1

korirakenteen muoto ja materiaalit (erityisesti moottoritila ja sen äänieristys),

| 2.2.2 | ajoneuvon pituus ja leveys, |
| --- | --- |

2.2.2

ajoneuvon pituus ja leveys,

| 2.2.3 | moottorin tyyppi (kipinä- tai puristussytytys, isku- tai kiertomäntä, sylinterien määrä ja tilavuus, kaasuttimien tai polttoaineensuihkutuslaitteiden määrä ja tyyppi, venttiilien järjestely, suurin nimellisnettoteho, moottorin nimellispyörimisnopeus).
  Kiertomäntämoottorien osalta sylinteritilavuutena olisi pidettävä kammion tilavuutta kahdella kerrottuna, |
| --- | --- |

2.2.3

moottorin tyyppi (kipinä- tai puristussytytys, isku- tai kiertomäntä, sylinterien määrä ja tilavuus, kaasuttimien tai polttoaineensuihkutuslaitteiden määrä ja tyyppi, venttiilien järjestely, suurin nimellisnettoteho, moottorin nimellispyörimisnopeus).

Kiertomäntämoottorien osalta sylinteritilavuutena olisi pidettävä kammion tilavuutta kahdella kerrottuna,

| 2.2.4 | hybridisähköajoneuvon tapauksessa sähkömoottori, |
| --- | --- |

2.2.4

hybridisähköajoneuvon tapauksessa sähkömoottori,

| 2.2.5 | voimansiirto, erityisesti vaihteiden määrä ja välityssuhteet ja lopullinen välityssuhde, |
| --- | --- |

2.2.5

voimansiirto, erityisesti vaihteiden määrä ja välityssuhteet ja lopullinen välityssuhde,

| 2.2.6 | pakojärjestelmien lukumäärä, tyyppi ja sijainti. |
| --- | --- |

2.2.6

pakojärjestelmien lukumäärä, tyyppi ja sijainti.

| 2.3 | ’Suurimmalla nimellisnettoteholla’ tarkoitetaan moottorin nimellistehoa sellaisena kuin se on määritelty standardissa ISO 4106:2012.
  Symboli Pn ilmaisee suurimman nimellisnettotehon numeerisen arvon kilowatteina. |
| --- | --- |

2.3

’Suurimmalla nimellisnettoteholla’ tarkoitetaan moottorin nimellistehoa sellaisena kuin se on määritelty standardissa ISO 4106:2012.

Symboli Pn ilmaisee suurimman nimellisnettotehon numeerisen arvon kilowatteina.

n

| 2.4 | ’Moottorin nimellispyörimisnopeudella’ tarkoitetaan moottorin pyörimisnopeutta, jolla se saavuttaa valmistajan ilmoittaman suurimman nimellisnettotehonsa (2).
  Symboli nrated ilmaisee moottorin nimellispyörimisnopeuden kierroksina minuutissa (rpm). |
| --- | --- |

2.4

’Moottorin nimellispyörimisnopeudella’ tarkoitetaan moottorin pyörimisnopeutta, jolla se saavuttaa valmistajan ilmoittaman suurimman nimellisnettotehonsa (2).

2

Symboli nrated ilmaisee moottorin nimellispyörimisnopeuden kierroksina minuutissa (rpm).

rated

| 2.5 | ’Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden komponenttien kokonaisuutta, joita tarvitaan moottoriajoneuvon ja sen pakojärjestelmän aiheuttaman melun vaimentamiseen. |
| --- | --- |

2.5

’Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden komponenttien kokonaisuutta, joita tarvitaan moottoriajoneuvon ja sen pakojärjestelmän aiheuttaman melun vaimentamiseen.

| 2.6 | ’Alkuperäisellä pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan sen tyyppistä järjestelmää, joka on asennettuna ajoneuvoon tyyppihyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Se voi olla alkuperäislaitteen osa tai korvaava järjestelmä. |
| --- | --- |

2.6

’Alkuperäisellä pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan sen tyyppistä järjestelmää, joka on asennettuna ajoneuvoon tyyppihyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Se voi olla alkuperäislaitteen osa tai korvaava järjestelmä.

| 2.7 | ’Tyypiltään erilaisilla pako- tai äänenvaimennusjärjestelmillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.7.1 | Niiden komponenteilla on eri kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- | --- |

2.7

’Tyypiltään erilaisilla pako- tai äänenvaimennusjärjestelmillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.7.1

Niiden komponenteilla on eri kauppanimi tai tavaramerkki.

| 2.7.2 | Komponenttien rakennemateriaalien ominaisuudet ovat erilaiset tai komponenttien muoto tai koko on erilainen. |
| --- | --- |

2.7.2

Komponenttien rakennemateriaalien ominaisuudet ovat erilaiset tai komponenttien muoto tai koko on erilainen.

| 2.7.3 | Ainakin yhden komponentin toimintaperiaate on erilainen kuin muiden. |
| --- | --- |

2.7.3

Ainakin yhden komponentin toimintaperiaate on erilainen kuin muiden.

| 2.7.4 | Komponentit on koottu eri tavoilla. |
| --- | --- |

2.7.4

Komponentit on koottu eri tavoilla.

| 2.8 | ’Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan jotakin niistä erillisistä rakenneosista, jotka yhdessä muodostavat pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän (3).
  Jos moottoriin on asennettu ilmanottolaite (ilmansuodatin ja/tai imuäänenvaimennin, jota tarvitaan määrättyjen melutasoraja-arvojen noudattamiseksi), laitetta on pidettävä yhtä tärkeänä komponenttina kuin varsinaista pakojärjestelmää, se on sisällytettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuun luetteloon ja siinä on oltava kohdassa 4.1 määrätyt merkinnät. |
| --- | --- |

2.8

’Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan jotakin niistä erillisistä rakenneosista, jotka yhdessä muodostavat pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän (3).

3

Jos moottoriin on asennettu ilmanottolaite (ilmansuodatin ja/tai imuäänenvaimennin, jota tarvitaan määrättyjen melutasoraja-arvojen noudattamiseksi), laitetta on pidettävä yhtä tärkeänä komponenttina kuin varsinaista pakojärjestelmää, se on sisällytettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuun luetteloon ja siinä on oltava kohdassa 4.1 määrätyt merkinnät.

| 2.9 | ’Vertailumassalla’ tarkoitetaan ajoneuvon massaa ajokunnossa ja seuraavilla varustettuna:






  a) | täydelliset sähkölaitteet mukaan luettuina valmistajan toimittamat valaisimet ja merkinantolaitteet |
| --- | --- | --- |

2.9

’Vertailumassalla’ tarkoitetaan ajoneuvon massaa ajokunnossa ja seuraavilla varustettuna:

a)

täydelliset sähkölaitteet mukaan luettuina valmistajan toimittamat valaisimet ja merkinantolaitteet

| b) | kaikki lakisääteiset laitteet ja varusteet, joiden suhteen ajoneuvon kuivamassa mitataan |
| --- | --- |

b)

kaikki lakisääteiset laitteet ja varusteet, joiden suhteen ajoneuvon kuivamassa mitataan

| c) | täysi määrä nesteitä, joilla varmistetaan ajoneuvon kaikkien osien oikea toiminta, polttoainesäiliö täytettynä vähintään 90 prosenttiin valmistajan ilmoittamasta tilavuudesta |
| --- | --- |

c)

täysi määrä nesteitä, joilla varmistetaan ajoneuvon kaikkien osien oikea toiminta, polttoainesäiliö täytettynä vähintään 90 prosenttiin valmistajan ilmoittamasta tilavuudesta

| d) | lisävarusteet, jotka valmistaja tavallisesti toimittaa tavanomaiseen käyttöön tarvittavien lisäksi (työkalusarja, tavaratelineet, tuulilasit, suojavarusteet jne.) |
| --- | --- |

d)

lisävarusteet, jotka valmistaja tavallisesti toimittaa tavanomaiseen käyttöön tarvittavien lisäksi (työkalusarja, tavaratelineet, tuulilasit, suojavarusteet jne.)

| e) | mahdollisen käyttövoima-akun massa. |
| --- | --- |

e)

mahdollisen käyttövoima-akun massa.

Symboli mref ilmaisee vertailumassan kilogrammoina.

ref

Huomautukset:

Huomautukset:

| 1. | Polttoaineen ja öljyn seosta käyttävä ajoneuvo:






  1.1 | Jos polttoaine ja öljy sekoitetaan valmiiksi, polttoaineen katsotaan käsittävän myös tällaisen polttoaineen ja öljyn esiseoksen. |
| --- | --- | --- |

1.

Polttoaineen ja öljyn seosta käyttävä ajoneuvo:

1.1

Jos polttoaine ja öljy sekoitetaan valmiiksi, polttoaineen katsotaan käsittävän myös tällaisen polttoaineen ja öljyn esiseoksen.

| 1.2 | Jos polttoaine ja öljy mitataan erikseen, polttoaine käsittää ainoastaan bensiinin. Tässä tapauksessa öljy luetaan jo tämän kohdan alakohtaan c. |
| --- | --- |

1.2

Jos polttoaine ja öljy mitataan erikseen, polttoaine käsittää ainoastaan bensiinin. Tässä tapauksessa öljy luetaan jo tämän kohdan alakohtaan c.

| 2.10 | ’Testimassalla’ tarkoitetaan vertailumassaa lisättynä kuljettajan ja testilaitteiden massalla.
  Kuljettajan ja ajoneuvossa käytettävien testilaitteiden massa saa olla yhteensä enintään 90 kg ja vähintään 70 kg. Jos vähimmäismassaa 70 kg ei saavuteta, ajoneuvoon lisätään painoja.
  Symboli mt ilmaisee testimassan kilogrammoina. |
| --- | --- |

2.10

’Testimassalla’ tarkoitetaan vertailumassaa lisättynä kuljettajan ja testilaitteiden massalla.

Kuljettajan ja ajoneuvossa käytettävien testilaitteiden massa saa olla yhteensä enintään 90 kg ja vähintään 70 kg. Jos vähimmäismassaa 70 kg ei saavuteta, ajoneuvoon lisätään painoja.

Symboli mt ilmaisee testimassan kilogrammoina.

t

| 2.11 | ’Ajoneuvon suurimmalla nopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta, joka mitataan luokan L2 ajoneuvojen tapauksessa standardin ISO 7116:2011 ja luokkien L4 ja L5 ajoneuvojen tapauksessa standardin ISO 7117:2010 mukaisesti.
  Symboli vmax ilmaisee ajoneuvon suurimman nopeuden (km/h). |
| --- | --- |

2.11

’Ajoneuvon suurimmalla nopeudella’ tarkoitetaan ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta, joka mitataan luokan L2 ajoneuvojen tapauksessa standardin ISO 7116:2011 ja luokkien L4 ja L5 ajoneuvojen tapauksessa standardin ISO 7117:2010 mukaisesti.

2

4

5

Symboli vmax ilmaisee ajoneuvon suurimman nopeuden (km/h).

max

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi melun osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

3.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavassa luetellut tiedot:

| 3.2.1 | Ajoneuvotyypin kuvaus kohdassa 2.2 mainittujen seikkojen osalta. Moottorin tyypin ja ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit on ilmoitettava. |
| --- | --- |

3.2.1

Ajoneuvotyypin kuvaus kohdassa 2.2 mainittujen seikkojen osalta. Moottorin tyypin ja ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit on ilmoitettava.

| 3.2.2 | Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista osista asianmukaisine tunnistetietoineen. |
| --- | --- |

3.2.2

Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista osista asianmukaisine tunnistetietoineen.

| 3.2.3 | Piirros kootusta pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä ja tieto sen sijainnista ajoneuvossa. |
| --- | --- |

3.2.3

Piirros kootusta pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä ja tieto sen sijainnista ajoneuvossa.

| 3.2.4 | Yksityiskohtaiset piirrokset kustakin komponentista, jotta se voidaan helposti paikantaa ja tunnistaa, ja tiedot käytetyistä materiaaleista. |
| --- | --- |

3.2.4

Yksityiskohtaiset piirrokset kustakin komponentista, jotta se voidaan helposti paikantaa ja tunnistaa, ja tiedot käytetyistä materiaaleista.

3.3   Ajoneuvon valmistajan on hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen pyynnöstä lisäksi toimitettava pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän mallikappale.

3.4   Hyväksyntätestit suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   MERKINNÄT

4.1   Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän komponenteissa on oltava vähintään seuraavat tunnistemerkinnät:

| 4.1.1 | pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän ja sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

4.1.1

pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän ja sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 4.1.2 | valmistajan antama kauppanimitys |
| --- | --- |

4.1.2

valmistajan antama kauppanimitys

| 4.1.3 | osien tunnistenumerot |
| --- | --- |

4.1.3

osien tunnistenumerot

| 4.1.4 | kaikissa alkuperäisissä äänenvaimentimissa E-merkki, jota seuraa komponentin tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus (4) |
| --- | --- |

4.1.4

kaikissa alkuperäisissä äänenvaimentimissa E-merkki, jota seuraa komponentin tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus (4)

4

| 4.1.5 | kaikissa pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien pakkauksissa helppolukuinen merkintä ”alkuperäisosa” sekä sen merkki ja tyyppi yhdessä E-merkin ja alkuperämaamerkinnän kanssa. |
| --- | --- |

4.1.5

kaikissa pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien pakkauksissa helppolukuinen merkintä ”alkuperäisosa” sekä sen merkki ja tyyppi yhdessä E-merkin ja alkuperämaamerkinnän kanssa.

| 4.1.6 | Näiden merkintöjen on oltava pysyviä, helposti luettavia ja näkyviä myös paikassa, johon komponentti asennetaan ajoneuvoon. |
| --- | --- |

4.1.6

Näiden merkintöjen on oltava pysyviä, helposti luettavia ja näkyviä myös paikassa, johon komponentti asennetaan ajoneuvoon.

5.   HYVÄKSYNTÄ

5.1   Jos tämän säännön perusteella hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 6 ja 7 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä.

5.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa 3. marraskuuta 2013 voimaan tullutta muutossarjaa 07) käy ilmi muutossarja, joka sisältää hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät tärkeät sääntöön tehdyt tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on erityyppinen pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä, eikä toiselle ajoneuvotyypille.

5.3   Tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Ilmoitukseen on liitettävä hyväksynnän hakijan toimittamat pako- tai äänenvaimenninjärjestelmää kuvaavat piirustukset sopivassa mittakaavassa enintään A4-kokoisina (210 × 297 mm) tai A4-kokoisiksi taitettuina.

5.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 5.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

5.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä

4

| 5.4.2 | edellä kohdassa 5.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

5.4.2

edellä kohdassa 5.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

5.5   Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman vuoden 1958 sopimukseen liitetyn säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 5.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa, on merkittävä kohdassa 5.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle pystysarakkeisiin.

5.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

5.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

6.   VAATIMUKSET

6.1   Yleiset vaatimukset

6.1.1   Ajoneuvo, sen moottori ja sen pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja koottava siten, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä täyttää tämän säännön vaatimukset siihen kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

6.1.2   Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava niin, että se kestää korroosiota.

6.1.3   Moottoriajoneuvossa on annettava seuraavat tiedot helppopääsyisessä paikassa, jonka ei kuitenkaan välttämättä tarvitse olla välittömästi nähtävissä:

| a) | valmistajan nimi |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi

| b) | moottorin tavoitepyörimisnopeus ja tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1.4 määritellyn paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdyn testin lopputulos. |
| --- | --- |

b)

moottorin tavoitepyörimisnopeus ja tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1.4 määritellyn paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdyn testin lopputulos.

6.2   Äänitasoja koskevat vaatimukset

6.2.1   Mittausmenetelmät

6.2.1.1   Hyväksyttäväksi toimitetun ajoneuvotyypin lähettämä ääni on mitattava tämän säännön liitteessä 3 kuvatuilla menetelmillä ajoneuvon liikkuessa ja ollessa paikallaan (5). Jos ajoneuvo on varustettu sähkömoottorilla tai sen polttomoottori ei toimi ajoneuvon ollessa paikallaan, äänitaso mitataan ainoastaan liikkeessä.

5

Jos ajoneuvossa on käyttäjän valittavissa olevia ohjelmistoja tai toimintatiloja, jotka vaikuttavat ajoneuvon lähettämään ääneen, niiden kaikkien on oltava tämän kohdan vaatimusten mukaisia. Testauksen perustana on käytettävä huonointa mahdollista tilannetta.

Hybridisähköajoneuvoille tehdään kaksi testiä seuraavissa testausolosuhteissa:

| a) | Testausolosuhde A: Akkujen on oltava maksimilataustilassa. Jos käytettävissä on useampi kuin yksi hybriditila, on testissä käytettävä eniten sähköä käyttävää hybriditilaa. |
| --- | --- |

a)

Testausolosuhde A: Akkujen on oltava maksimilataustilassa. Jos käytettävissä on useampi kuin yksi hybriditila, on testissä käytettävä eniten sähköä käyttävää hybriditilaa.

| b) | Testausolosuhde B: Akkujen on oltava minimilataustilassa. Jos käytettävissä on useampi kuin yksi hybriditila, on testissä käytettävä eniten polttoainetta kuluttavaa hybriditilaa. |
| --- | --- |

b)

Testausolosuhde B: Akkujen on oltava minimilataustilassa. Jos käytettävissä on useampi kuin yksi hybriditila, on testissä käytettävä eniten polttoainetta kuluttavaa hybriditilaa.

Lopullinen tulos on testausolosuhteiden A ja B testituloksista suurempi.

6.2.1.2   Kohdan 6.2.1.1 mukaisesti mitatut arvot on merkittävä testausselosteeseen ja tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen lomakkeeseen.

6.2.1.3   Tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1 kuvatulla menetelmällä määritetty äänitaso ajoneuvon ollessa liikkeessä ei saa ylittää tämän säännön liitteessä 4 asianomaisen ajoneuvoluokan uusille ajoneuvoille ja uusille pako- ja äänenvaimennusjärjestelmillä vahvistettuja raja-arvoja.

6.3   Lisävaatimukset

6.3.1   Suojaaminen luvattomalta muuttamiselta

Kaikki pako- tai äänenvaimennusjärjestelmät on rakennettava siten, ettei vaimenninlevyjä, diffuusoreja ja muita sellaisia osia, joiden ensisijainen tarkoitus liittyy vaimennus-/paisuntakammioihin, voida poistaa. Jos tällaisen osan liittäminen on välttämätöntä, kiinnitystavan on oltava sellainen, ettei osan poistamista helpoteta (esim. käyttämällä perinteisiä kierrekiinnityksiä) ja että poistaminen vahingoittaa kokoonpanoa pysyvästi tai peruuttamattomasti.

6.3.2   Usean toimintatilan pako- tai äänenvaimennusjärjestelmät

Pakojärjestelmien tai äänenvaimennusjärjestelmien, joissa on monta manuaalisesti tai elektronisesti säädettävää kuljettajan valittavissa olevaa toimintatilaa, on täytettävä kaikki vaatimukset kaikissa toimintatiloissa. Ilmoitettava äänitaso on se tulos, joka on saatu korkeimmat äänitasot aiheuttavasta toimintatilasta.

6.3.3   Estolaitteiden käytön kielto

Ajoneuvon valmistaja ei saa yksinomaan tässä säännössä määrättyjen melupäästövaatimusten täyttämiseksi tarkoituksellisesti muuttaa, säätää tai ottaa käyttöön mitään sellaisia laitteita tai menettelyjä, jotka eivät ole käytössä tavanomaisessa maantieajossa.

7.   AJONEUVOTYYPIN TAI PAKO- TAI ÄÄNENVAIMENNUSJÄRJESTELMÄN HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

7.1   Kaikista ajoneuvotyyppiin tai pako- tai äänenvaimennusjärjestelmään tehtävistä muutoksista on ilmoitettava sille tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka hyväksyi kyseisen ajoneuvotyypin. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

| 7.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi kohdan 5.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

7.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

8.1   Jokaisen ajoneuvon, jossa on tämän säännön mukainen hyväksyntämerkki, on vastattava hyväksyttävää tyyppiä, siinä on oltava sellainen pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä, jolla varustettuna se hyväksyttiin, ja sen on täytettävä kohdan 6 vaatimukset.

8.2   Kohdassa 8.1 määrättyjen vaatimusten mukaisuuden todentamiseksi ajoneuvo, jossa on tämän säännön mukainen tyyppihyväksyntämerkki, otetaan sarjasta. Tuotannon katsotaan olevan tämän säännön vaatimusten mukaista, jos liitteessä 3 kuvatulla menetelmällä mitatut äänitasot ovat enintään 3 dB(A) suuremmat kuin hyväksynnän yhteydessä mitattu arvo ja enintään 1 dB(A) suuremmat kuin kohdassa 6.2.1.3 vahvistetut raja-arvot.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8 asetetut vaatimukset eivät täyty tai ajoneuvo ei läpäise kohdan 8.2 mukaisia testejä.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aikaisemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

11.1   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

11.2   Kun muutossarjan 07 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää tyyppihyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

11.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti.

11.4   Tämän säännön muutossarjan 07 voimaantulopäivää seuraavien 24 kuukauden aikana mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa evätä ajoneuvotyypin kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää, joka on annettu tämän säännön aiempien muutossarjojen perusteella.

11.5   Kun tämän säännön muutossarjan 07 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten ei tarvitse hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvotyyppiä, joka on tyyppihyväksytty tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti.

11.6   Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, voivat kieltäytyä hyväksymästä tyyppihyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella. Niiden on hyväksyttävä vain muutossarjan 07 perusteella hyväksytyt tyyppihyväksynnät.

11.7   Muutossarjan 07 täydennyksen 1 virallisen voimaantulopäivän jälkeen mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä tyyppihyväksyntiä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 07 täydennyksellä 1.

11.8   Kun tämän säännön muutossarjan 07 täydennyksen 1 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 07 täydennyksellä 1, vaatimukset.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.4) kohdassa 2.

1

(2)  Jos suurin nimellisnettoteho saavutetaan useilla moottorin pyörimisnopeuksilla, moottorin nimellispyörimisnopeus on tässä säännössä moottorin suurin pyörimisnopeus, jolla suurin nimellisnettoteho saavutetaan.

2

(3)  Näitä komponentteja ovat erityisesti mm. pakosarja, pakoputkisto, paisuntakammio ja varsinainen äänenvaimennin. Jos moottorin imujärjestelmä on varustettu ilmansuodattimella, jota tarvitaan määrättyjen melutasoraja-arvojen noudattamiseksi, suodatinta on pidettävä pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien komponenttina ja siinä on oltava kohdissa 3.2.2 ja 4.1 määrätty merkintä.

3

(4)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot annetaan ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4) liitteessä 3.

4

(5)  Paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdään testi vertailuarvon määrittämiseksi viranomaisille, jotka käyttävät tätä menetelmää käytössä olevien ajoneuvojen tarkastukseen.

5

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: ajoneuvotyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

melupäästöjen osalta säännön nro 9 mukaisesti

Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki:

2. Ajoneuvotyyppi:

2.1 Variantit (tapauksen mukaan):

2.2 Versiot (tapauksen mukaan):

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

5. Polttomoottori

5.1 Moottorin valmistaja

5.2 Moottorityyppi

5.3 Moottori: esim. kipinäsytytys, puristussytytys jne. (3)

5.4 Työtapa: kaksi- tai nelitahti (tapauksen mukaan) (2)

5.5 Sylinteritilavuus (tapauksen mukaan): cm3

5.6 Suurin nimellisnettoteho (mittausmenetelmä): kW

5.7 Moottorin nimellispyörimisnopeus rpm

6. Sähkömoottori (tapauksen mukaan)

6.1 Merkki

6.2 Tyyppi

7. Voimansiirto

7.1 Merkki

7.2 Tyyppi (käsivalintainen, automaattinen, portaattomasti säätyvä)

7.3 Vaihteiden määrä:

7.4 Käytetyt vaihteet:

7.5 Vetopyörästön välityssuhteet:

8. Renkaiden tyyppi ja mitat (akseleittain):

9. Suurin sallittu massa puoliperävaunu mukaan luettuna (tapauksen mukaan) kg

10. Lyhyt kuvaus alkuperäisestä pakojärjestelmästä:

11. Alkuperäisten pakojärjestelmien tyypit:

12. Imujärjestelmien tyypit (jos tarvitaan äänitasoraja-arvon noudattamiseksi):

13. Ajoneuvojen kuormitus testin aikana:

14. Ajoneuvon testaus paikallaan: mikrofonin sijainti ja suuntaus (viittaus tämän säännön liitteen 3 kaavioihin – lisäyksenä):

15. Äänitasot:

15.1 Liikkuva ajoneuvo: dB(A)

15.2 Tasaisella ajoneuvon nopeudella (ennen kiihdytystä) .km/h

15.3 Paikallaan oleva ajoneuvo dB(A)

15.4 Moottorin pyörimisnopeudella rpm

16. Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vertailutiedot

16.1 Vaihde (i) (käsivalintaisella vaihteistolla varustetut ajoneuvot)

16.2 Ajoneuvon nopeus kiihdytysjakson alussa (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

16.3 Äänenpainetaso L(i): dB(A)

17. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi:

18. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos:

19. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä:

20. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:

21. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

22. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa:

23. Paikka:

24. Päiväys:

25. Allekirjoitus:

26. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero:

a) Piirrokset, kaaviot ja kaavakuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

b) Valokuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

c) Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Jos moottori on tavanomaisesta poikkeava, se on mainittava.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIN ASETTELU

Malli A

(Ks. tämän säännön kohta 5.4)

Image 3

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty melutasonsa osalta Alankomaissa (E 4) säännön nro 9 mukaisesti hyväksyntänumerolla 072439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 9 mukaisesti, sellaisena kuin se oli muutettuna muutossarjalla 07.

Malli B

(Ks. tämän säännön kohta 5.5)

Image 4

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 9 ja 33 mukaisesti (1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että kyseisten hyväksyntien myöntämishetkellä säännössä nro 9 oli mukana muutossarja 07 ja sääntö nro 33 oli vielä alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

LUOKKIEN L2, L4 JA L5 AJONEUVOJEN LÄHETTÄMÄN ÄÄNEN MITTAUSMENETELMÄT JA -LAITTEET

1.   MITTAUSLAITTEET

1.1   Yleistä

Äänenpainetason mittauslaitteen on oltava äänitasomittari tai vastaava luokan 1 vaatimusten mukainen mittauslaite (mukaan luettuna suositeltu tuulisuoja, jos käytössä). Vaatimukset kuvataan kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (IEC) julkaisussa 61672-1:2013. Mittaukset on suoritettava käyttämällä akustisen mittauslaitteen aikapainotusta F ja taajuuspainotusta A, jotka nekin kuvataan julkaisussa IEC 61672-1:2013. Käytettäessä järjestelmää, jossa A-painotettua äänenpainetasoa seurataan tietyin väliajoin, lukema on otettava enintään 30 ms:n väliajoin. Laitteet huolletaan ja kalibroidaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

1.2   Kalibrointi

Kunkin mittaustilanteen alussa ja lopussa koko akustinen mittausjärjestelmä on tarkastettava äänen kalibrointilaitteella, joka on vähintään julkaisussa IEC 60942:2003 esitetyn luokan 1 vaatimusten mukainen. Tarkastuksen lukemien välinen ero saa olla ilman lisäsäätöä korkeintaan 0,5 dB(A). Jos tämä arvo ylittyy, edellisen vaatimukset täyttävän tarkastuksen jälkeen saadut mittaustulokset on jätettävä huomiotta.

1.3   Vaatimustenmukaisuus

Kerran vuodessa on tarkistettava, että äänenkalibrointilaite täyttää julkaisussa IEC 60942:2003 asetetut vaatimukset. Vähintään kerran kahdessa vuodessa on tarkistettava, että instrumentointijärjestelmä täyttää julkaisussa IEC 61672-1:2013 asetetut vaatimukset. Kaikki vaatimustenmukaisuustestit on tehtävä laboratoriossa, jolla on valtuudet suorittaa asiaa koskevien standardien mukaisia kalibrointeja.

1.4   Nopeudenmittauslaitteet

Moottorin pyörimisnopeus mitataan käyttämällä laitetta, jonka tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi niillä pyörimisnopeuksilla, joita mittauksessa käytetään.

Ajoneuvon ajonopeus mitataan laitteilla, joiden tarkkuus on vähintään ± 0,5 km/h käytettäessä jatkuvaan mittaamiseen soveltuvia laitteita. Jos testauksessa käytetään erillisiä nopeusmittauksia, laitteen tarkkuuden on oltava vähintään ± 0,2 km/h (1).

1.5   Meteorologiset laitteet

Meteorologisten laitteiden, joilla seurataan ympäristöolosuhteita testin aikana, on täytettävä seuraavat tarkkuusvaatimukset:

| | lämpötilamittari: enintään ± 1 °C |
| --- | --- |

lämpötilamittari: enintään ± 1 °C

| | tuulennopeusmittari: ± 1,0 m/s |
| --- | --- |

tuulennopeusmittari: ± 1,0 m/s

| | ilmanpainemittari: ± 5 hPa |
| --- | --- |

ilmanpainemittari: ± 5 hPa

| | suhteellisen kosteuden mittari: ± 5 %. |
| --- | --- |

suhteellisen kosteuden mittari: ± 5 %.

2.   MITTAUSOLOSUHTEET

2.1   Testauspaikka, sääolosuhteet ja taustamelukorjaus

2.1.1   Testauspaikka

Testauspaikan on muodostuttava varsinaisesta kiihdytysradasta, jota ympäröi pääosin tasainen testialue. Testiradan on oltava tasainen ja pinnaltaan kuiva ja sellainen, että rengasmelu jää vähäiseksi.

Vapaan äänikentän vaihtelu saa testauspaikalla olla kiihdytysalueen keskelle sijoitetun äänenlähteen ja mikrofonin välillä enintään ± 1 dB. Vaatimus täyttyy, jos alueella ei ole ääntä heijastavia suuria kohteita, kuten aitoja, kallioita, siltoja tai rakennuksia, 50 m:n säteellä kiihdytysalueen keskustasta. Testauspaikan pinnan on vastattava tämän säännön liitteen 5 vaatimuksia.

Mikrofonin läheisyydessä ei saa olla äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä mikrofonin ja äänilähteen välissä saa olla ketään. Mittausten suorittajan on asetuttava siten, ettei hän itse vaikuta mittauslaitteiden lukemiin.

Testauspaikan pinnan on vastattava tämän säännön liitteen 5 tai standardin ISO 10844:2014 vaatimuksia. Tämän säännön kohdassa 11.8 tarkoitetun määräajan jälkeen vertailukohtana käytetään pelkästään standardia ISO 10844:2014.

2.1.2   Sääolosuhteet ja taustamelukorjaus

Mittauksia ei saa suorittaa huonoissa sääolosuhteissa. Testejä ei saa suorittaa, jos tuulen tai tuulenpuuskien nopeus on yli 5 m/s äänenmittausten välillä.

Mittausten aikana muiden kuin testattavan ajoneuvon äänilähteiden A-painotetun äänitason ja tuulen aiheuttaman äänitason on oltava vähintään 10 dB(A) pienempi kuin ajoneuvon aiheuttama äänitaso. Mikrofonissa saa käyttää sopivaa tuulensuojaa, jos suojan vaikutus mikrofonin herkkyyteen ja suuntausominaisuuksiin otetaan huomioon.

Jos taustamelun äänenpainetason ja mitatun äänenpainetason ero on 10–15 dB(A), testituloksia laskettaessa tehdään äänitasomittarin lukemiin tarvittavat korjaukset alaspäin taulukossa 1 esitetyllä tavalla.

Taulukko 1

Yksittäiseen mitattuun testiarvoon tehtävä korjaus

| Taustamelun äänenpainetason ja mitatun äänenpainetason ero (dB) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | > 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korjaus (dB(A)) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Taustamelun äänenpainetason ja mitatun äänenpainetason ero (dB)

10

11

12

13

14

> 15

Korjaus (dB(A))

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2   Ajoneuvon kunto

2.2.1   Yleiset vaatimukset

Testiin on toimitettava ajoneuvon valmistajan määrittelemä ajoneuvo.

Ennen mittauksia ajoneuvo on saatettava tavanomaiseen toimintakuntoon seuraavien ominaisuuksien osalta:

| — | lämpötilat |
| --- | --- |

—

lämpötilat

| — | viritys |
| --- | --- |

—

viritys

| — | polttoaine |
| --- | --- |

—

polttoaine

| — | sytytystulpat, kaasuttimet jne. (tilanteen mukaan). |
| --- | --- |

—

sytytystulpat, kaasuttimet jne. (tilanteen mukaan).

Jos ajoneuvossa on automaattisäätöisiä tuulettimia, niihin ei saa puuttua melutasomittauksen aikana.

Jos ajoneuvossa on laitteita, joita ei tarvita sen käyttövoiman tuottamiseen mutta joita käytetään ajoneuvon tavanomaisessa maantiekäytössä, näiden laitteiden on oltava toiminnassa valmistajan määrittelemällä tavalla.

Jos ajoneuvossa on useampi kuin yksi vetävä pyörä, testissä saa käyttää vain tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitettua vetoa. Jos ajoneuvossa on perävaunu tai puoliperävaunu, se poistetaan testiä varten.

2.2.2   Ajoneuvon testimassa

Ajoneuvoa testattaessa sen testimassan on oltava tämän säännön kohdassa 2.10 määritellyn mukainen.

2.2.3   Renkaiden valinta ja kunto

Renkaiden on sovelluttava käytettäväksi asianomaisessa ajoneuvossa, ja niiden ilmanpaineen on vastattava suositusta, jonka ajoneuvon valmistaja on esittänyt ajoneuvon testimassalle.

Ajoneuvon valmistaja valitsee renkaat, joiden on vastattava jotakin ajoneuvon valmistajan ajoneuvolle määrittelemää rengaskokoa ja -tyyppiä. Renkaiden urasyvyyden on oltava vähintään 80 prosenttia täydestä urasyvyydestä.

3.   MITTAUSMENETELMÄT

3.1   Liikkeessä olevan ajoneuvon lähettämän äänen mittaaminen

3.1.1   Testijärjestely ja mikrofonien sijoituspaikat

3.1.1.1   Testijärjestely esitetään kuvassa 1.

Merkitään testiradalle kaksi linjaa, AA′ ja BB′, jotka ovat samansuuntaisia mikrofonilinjan PP′ kanssa ja joista yksi sijaitsee linjasta PP′ 10 m eteenpäin ja toinen 10 m taaksepäin.

3.1.1.2   Mikrofonien sijoituspaikkojen etäisyyden linjalta CC′ mikrofonilinjalla PP′ kohtisuorassa testiradan vertailulinjaan CC′ nähden on oltava 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonit on asetettava 1,2 ± 0,02 m maanpinnan yläpuolelle. Vertailuakseli on esteettömässä äänikentässä (ks. IEC 61672-1:2013) horisontaalinen ja kohdistuu kohtisuoraan ajoneuvon ajolinjaan CC′ nähden.

3.1.2   Kiihdytystestin suorittaminen, ajoneuvon lähestymisnopeus ja vaihteiden käyttö

3.1.2.1   Kiihdytystestin suorittaminen

Ajoneuvo lähestyy linjaa AA′ tasaisella alkunopeudella vAA′ jäljempänä esitettävällä tavalla. Kun ajoneuvon etureuna saavuttaa linjan AA′, kaasunsäädin avataan täyskaasulle niin nopeasti kuin käytännössä mahdollista, kunnes ajoneuvon takareuna saavuttaa linjan BB′. Sitten kaasunsäädin palautetaan mahdollisimman nopeasti joutokäyntiasentoon. Ajoneuvon nopeus, kun ajoneuvon takareuna saavuttaa linjan BB′, on vBB′.

Nopeuksia vAA′ ja vBB′ tietyissä testiolosuhteissa vastaavat moottorin pyörimisnopeudet ovat nAA′ ja nBB′.

Jos kyseessä on yhdeksi ajoneuvoksi katsottava nivelajoneuvo, johon kuuluu kaksi erottamatonta osaa, puoliperävaunua ei oteta huomioon määritettäessä linjan BB′ ylitystä.

Ajoneuvoa ajetaan kaikissa mittauksissa suorassa linjassa testiradalla siten, että ajoneuvon pituussuuntainen keskitaso on mahdollisimman lähellä linjaa CC′.

Kuva 1

Mittauspaikat, kun ajoneuvo on liikkeessä

Image 5

3.1.2.2   Ajoneuvon lähestymisnopeuden ja vaihteenkäytön määrittäminen

3.1.2.2.1   Ajoneuvo, jossa ei ole vaihteistoa

Ajoneuvon on lähestyttävä linjaa AA′ vakaalla nopeudella vAA′, joka vastaa 75:tä prosenttia tämän säännön kohdassa 2.4 määriteltyä moottorin nimellispyörimisnopeutta (rpm), 75:tä prosenttia nopeudensäätimen sallimaa suurinta moottorin pyörimisnopeutta tai nopeutta 50 km/h sen mukaan, mikä näistä on pienin.

3.1.2.2.2   Käsivalintaisella vaihteistolla, automaattivaihteistolla tai portaattomasti säätyvällä vaihteistolla (CVT) varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukituilla vaihteilla

Jos ajoneuvo on varustettu aluevaihteistolla (esim. hidas ja nopea), valitaan tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitettu toiminta-alue.

Jos ajoneuvon vaihteistossa on kaksi, kolme tai neljä vaihdetta eteenpäin tai sen automaattivaihteistossa tai CVT:ssä on sama määrä lukittavia vaihteita, käytetään kakkosvaihdetta. Jos ajoneuvon vaihteistossa on enemmän kuin neljä vaihdetta eteenpäin tai sen automaattivaihteistossa tai CVT:ssä on sama määrä lukittavia vaihteita, käytetään kolmosvaihdetta.

Ajoneuvon on lähestyttävä linjaa AA′ vakaalla nopeudella vAA′, joka vastaa 75:tä prosenttia tämän säännön kohdassa 2.4 määriteltyä moottorin nimellispyörimisnopeutta (rpm), 75:tä prosenttia nopeudensäätimen sallimaa suurinta moottorin pyörimisnopeutta tai nopeutta 50 km/h sen mukaan, mikä näistä on pienin.

Jos edellä kuvattua menettelyä sovellettaessa moottorin pyörimisnopeus nBB′ on ajoneuvon kulkiessa linjan BB′ ylitse suurempi kuin tämän säännön kohdassa 2.4 määritelty moottorin nimellispyörimisnopeus, käytetään kakkos- tai kolmosvaihteen asemesta sitä seuraavaksi suurempaa vaihdetta (tai lukittua vaihdetta), jolla moottorin nimellispyörimisnopeus ei enää ylity mittausalueella linjalle BB′ saakka.

Ylivaihteita ei saa käyttää.

3.1.2.2.3   Automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai portaattomalla vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukitsemattomilla vaihteilla

Asetetaan vaihteenvalitsin asentoon, jossa toiminta on täysin automaattista.

Jos käytettävissä on useita täysautomaattisia toimintatiloja (esim. taloudellinen tai urheilullinen), valitaan toimintatila, jota käytettäessä ajoneuvon keskimääräinen kiihtyvyys linjojen AA′ ja BB′ välillä on suurin.

Testissä voidaan sen jälkeen vaihtaa vaihdetta pienemmälle ja kiihdyttää nopeammin. Vaihteen vaihtaminen suuremmalle ja hitaampi kiihdyttäminen ei ole sallittua. Joka tapauksessa on vältettävä vaihteen vaihtumista sellaiselle vaihteelle, joita ei tavallisesti käytetä kaupunkiliikenteessä.

Tästä syystä on sallittua asentaa ja käyttää sähköisiä tai mekaanisia laitteita tai vaihtoehtoisia valitsimen asentoja, joilla estetään vaihteen vaihtuminen sellaiselle pienemmälle vaihteelle, jota ei tavanomaisesti käytetä kaupunkiajon testiolosuhteissa. Laitteiden toiminta on kuvattava ilmoituslomakkeessa.

Ajoneuvon on lähestyttävä linjaa AA′ vakaalla nopeudella vAA′, joka on 50 km/h tai 75 prosenttia tämän säännön kohdassa 2.11 määritellystä ajoneuvon suurimmasta nopeudesta sen mukaan, kumpi on pienempi.

3.1.3   Äänenpainetason määrittäminen

Vähennetään suurimmasta ajoneuvon kummallakin puolella mitatusta äänenpainotasosta 1 dB(A) mittausepätarkkuuden ottamiseksi huomioon ja pyöristetään lukema sitten yhden desimaalin tarkkuuteen (esim. 78,45 kirjataan arvona 78,5 ja 78,44 arvona 78,4). Mittaustuloksina pidetään näitä arvoja.

Mittaus on pätemätön, jos kirjataan yleisestä äänenpainetasosta epänormaalisti poikkeava huippuarvo.

Ajoneuvon kummaltakin puolelta on tehtävä vähintään kaksi mittausta.

Mittauksia pidetään pätevinä, jos ajoneuvon samalta puolelta tehtyjen kahden perättäisen mittauksen tulokset poikkeavat toisistaan enintään 2 dB(A).

Säätöjä varten voidaan tehdä esimittauksia, joita ei kuitenkaan oteta huomioon mittaustuloksia määritettäessä.

3.1.4   Testin lopullisen tuloksen laskeminen

Testin lopullinen tulos on neljän testin tulosten keskiarvo pyöristettynä lähimpään täyteen desibeliin. Jos desimaalipilkun jälkeinen numero on 0–4, tulos pyöristetään alaspäin, ja jos se on 5–9, tulos pyöristetään ylöspäin.

Hybridisähköajoneuvojen tapauksessa lopullinen tulos on tämän säännön kohdassa 6.2.1.1 kuvatuissa testausolosuhteissa A ja B tehdyissä testeissä saaduista tuloksista suurin.

3.2   Paikallaan olevien ajoneuvojen äänen mittaaminen (käytössä olevien ajoneuvojen testaus)

3.2.1   Äänenpainetaso pakojärjestelmän poistoaukkojen lähellä

Käytössä olevien ajoneuvojen myöhemmän testaamisen helpottamiseksi mitataan äänenpainetaso myös läheltä pakojärjestelmän (äänenvaimennusjärjestelmän) poistoaukkoa jäljempänä esitettävien vaatimusten mukaisesti. Mittaustulos kirjataan testausselosteen, joka laaditaan tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetun asiakirjan antamista varten.

3.2.2   Mittauslaitteet

Mittaukset tehdään tämän liitteen kohdan 1 mukaisella tarkkuusäänitasomittarilla.

3.2.3   Mittausolosuhteet

3.2.3.1   Ajoneuvon kunto

Ennen mittauksia moottori on saatettava tavanomaiseen toimintalämpötilaansa. Jos ajoneuvossa on automaattisia tuulettimia, niitä ei saa säätää äänenpainetason mittaamisen aikana.

Vaihteenvalitsimen on mittauksia suoritettaessa oltava vapaa-asennossa. Jos voimansiirtoa ei voida kytkeä irti, ajoneuvon vetävän pyörän täytyy voida pyöriä vapaasti kuormittamattomana. Sitä varten ajoneuvo voidaan esimerkiksi nostaa tuelle tai rullille.

3.2.3.2   Testauspaikka

Testauspaikkana voidaan käyttää mitä tahansa aluetta, jolla ei esiinny merkittävää akustista häiriötä. Sopivia ovat tasaiset alueet, jotka on peitetty betonilla, asfaltilla tai muulla kovalla pinnoitteella ja jotka heijastavat ääntä hyvin. Jyrättyjä maakenttiä ei pidä käyttää. Testialueen on oltava mittasuhteiltaan vähintäänkin sellainen suorakulmio, jonka sivut ovat 3 metrin päässä ajoneuvon ääriviivoista (ohjaustankoa lukuun ottamatta). Suorakulmion sisällä ei saa olla merkittäviä esteitä, kuten havainnoitsijan ja kuljettajan lisäksi muita henkilöitä.

Ajoneuvo sijoitetaan edellä mainittuun suorakulmioon siten, että mittausmikrofoni on vähintään metrin etäisyydellä mahdollisista kivisistä reunoista.

3.2.3.3   Muuta

Mittauslaitteen niiden lukemien, jotka johtuvat taustaäänistä ja tuulesta, on oltava ainakin 10 dB(A) pienempiä kuin mitattava äänitaso. Mikrofonissa saa käyttää sopivaa tuulensuojaa, jos suojan vaikutus mikrofonin herkkyyteen otetaan huomioon.

3.2.4   Mittausmenetelmä

3.2.4.1   Mittausten lukumäärä

Jokaisessa mittauspisteessä on tehtävä vähintään kolme mittausta. Mittauksia pidetään pätevinä vain siinä tapauksessa, että kolmen perättäisen mittauksen tulokset poikkeavat toisistaan enintään 2 dB(A).

3.2.4.2   Mikrofonin sijoittaminen (ks. kuva 2)

Mikrofoni on sijoitettava 0,5 ± 0,01 m:n etäisyydelle pakoputken vertailupisteestä, joka on määritetty kuvassa 3, ja 45 ± 5°:n kulmaan siihen pystytasoon nähden, jossa putken suun virtausakseli sijaitsee. Mikrofonin on oltava vertailupisteen korkeudella ja vähintään 0,2 m:n korkeudella maanpinnasta. Mikrofonin vertailuakselin on oltava maanpinnan kanssa samansuuntainen ja suunnattu kohti pakoaukon vertailupistettä.

Kuva 2

Mikrofonin sijaintipaikat mitattaessa paikallaan olevan ajoneuvon lähettämää ääntä

Pakoaukon vertailupisteen korkeus

Kuva 3

Kuva 3

Vertailupiste

Vertailupiste

| | Selitykset:








  T | = | ylhäältä |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | sivulta |
| 1 | = | vertailupiste |
| 2 | = | tienpinta |
| A | = | viistetty putki |
| B | = | alas taivutettu putki |
| C | = | suora putki |
| D | = | pystysuora putki |

Image 7

Selitykset:

Selitykset:

T

=

ylhäältä

S

=

sivulta

1

=

vertailupiste

2

=

tienpinta

A

=

viistetty putki

B

=

alas taivutettu putki

C

=

suora putki

D

=

pystysuora putki

Vertailupisteenä käytetään korkeinta kohtaa, joka täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | Vertailupiste sijaitsee pakoputken suulla. |
| --- | --- |

a)

Vertailupiste sijaitsee pakoputken suulla.

| b) | Vertailupiste on sillä pystytasolla, jossa pakoaukon keskipiste ja pakoputken suun virtausakseli sijaitsevat. |
| --- | --- |

b)

Vertailupiste on sillä pystytasolla, jossa pakoaukon keskipiste ja pakoputken suun virtausakseli sijaitsevat.

Jos mikrofonille on kaksi mahdollista sijoituspaikkaa, valitaan ajoneuvon pituussuuntaisesta keskilinjasta kauempana oleva paikka.

Jos pakoputken aukon virtausakseli on 90 ± 5°:n kulmassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden, mikrofoni sijoitetaan kohtaan, joka on kauimpana moottorista.

Jos ajoneuvossa on kaksi alle 0,3 m:n päässä toisistaan sijaitsevaa pakoaukkoa, jotka on kytketty samaan vaimentimeen, tehdään vain yksi mittaus. Mikrofoni on sijoitettava suhteessa ajoneuvon pituussuuntaisesta keskilinjasta kauimpana sijaitsevaan pakoaukkoon tai, jos kumpikaan ei ole lähempänä ulkoreunaa, suhteessa siihen pakoaukkoon, joka on ylempänä maanpinnasta.

Ajoneuvoissa, joissa pakoaukkojen etäisyys toisistaan on yli 0,3 m, tehdään mittaukset kummastakin pakoaukosta niin kuin ne olisivat erillisiä, ja kirjataan suurin lukema.

Tienvarsitarkastusta varten vertailupiste voidaan siirtää ajoneuvon korin ulkopinnalle.

Jos ajoneuvossa on useita pakoaukkoja, raportoitava äänenpainetaso ilmoitetaan siitä pakoaukosta, jossa keskimääräinen äänenpainetaso on suurin.

3.2.4.3   Käyttöolosuhteet

Vakautetaan moottorin pyörimisnopeus yhdeksi seuraavista arvoista:

| | 50 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on suurempi kuin 5 000 rpm |
| --- | --- |

50 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on suurempi kuin 5 000 rpm

rated

rated

| | 75 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on enintään 5 000 rpm |
| --- | --- |

75 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on enintään 5 000 rpm

rated

rated

Tässä nrated on tämän säännön kohdassa 2.4 määritelty moottorin nimellispyörimisnopeus.

rated

Jos ajoneuvo ei voi paikallaan olevan ajoneuvon testissä saavuttaa edellä määriteltyä moottorin pyörimisnopeutta, tavoitepyörimisnopeuden asemesta käytetään nopeutta, joka on 95 prosenttia paikallaan olevan ajoneuvon testissä saavutettavissa olevasta suurimmasta pyörimisnopeudesta.

Nostetaan moottorin pyörimisnopeus tasaisesti joutokäynnistä tavoitepyörimisnopeuteen ja pidetään se vakiona ± 5 prosentin tarkkuudella. Sen jälkeen kaasunsäädin vapautetaan nopeasti ja pyörimisnopeus palautetaan joutokäyntinopeuteen. Äänenpainetaso mitataan jaksolta, jossa moottorin pyörimisnopeus pidetään vakaana vähintään 1 sekunnin ajan, ja koko hidastumisjaksolta. Testiarvona pidetään suurinta äänentasomittarin lukemaa.

Mittaus katsotaan päteväksi, jos moottorin pyörimisnopeus testissä ei poikkea tavoitepyörimisnopeudesta enempää kuin ± 5 prosenttia vähintään 1 sekunnin pituisena aikana.

3.2.4.4   Mittaukset tehdään edellä määrätyissä mikrofonin sijaintipaikoissa. Testin aikana saavutettu suurin A-painotettu äänenpainetaso kirjataan pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin (esim. 92,45 on kirjauksessa 92,5 ja 92,44 taas 92,4).

Testi toistetaan, kunnes kustakin pakoaukosta on saatu kolme perättäistä mittaustulosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2,0 dB(A).

Pakoaukkokohtainen tulos on kolmen pätevän mittaustuloksen aritmeettinen keskiarvo, joka pyöristetään lähimpään kokonaislukuun (esim. 92,5 on kirjauksessa 93 ja 92,4 taas 92).

3.2.4.5   Usean toimintatilan pakojärjestelmä

3.2.4.5.1   Ajoneuvot, joiden pakojärjestelmässä on useita käsisäätöisiä toimintatiloja, on testattava kaikissa toimintatiloissa.

3.2.4.5.2   Jos ajoneuvossa on usean toimitilan pakojärjestelmä ja käsisäätöinen tilanvalitsin, raportoitava äänenpainetaso ilmoitetaan siitä toimintatilasta, jossa keskimääräinen äänenpainetaso on suurin.

4.   LIIKKEESSÄ OLEVAN AJONEUVON LÄHETTÄMÄ ÄÄNI (TIEDOT ILMOITETAAN AJONEUVON KÄYTÖNAIKAISEN TESTAAMISEN HELPOTTAMISEKSI)

4.1   Sopimuspuoli voi määritellä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisessa käytettävän menetelmän, jossa otetaan huomioon mahdolliset erot suhteessa tyyppihyväksynnässä käytettyihin testausolosuhteisiin.

4.2   Jotta ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaaminen olisi helpompaa, pidetään seuraavia liikkeessä olevalle ajoneuvolle liitteen 3 kohdan 1 mukaisesti tehtyihin äänenpainetasomittauksiin liittyviä tietoja käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden vertailutietoina:

| a) | vaihde (i) tai lukitsemattomilla välityssuhteilla testattujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenvalitsimen asento testissä |
| --- | --- |

a)

vaihde (i) tai lukitsemattomilla välityssuhteilla testattujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenvalitsimen asento testissä

| b) | ajoneuvon nopeus vAA′ (km/h) vaihteella (i) täydellä teholla tehdyn kiihdytyksen alussa |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon nopeus vAA′ (km/h) vaihteella (i) täydellä teholla tehdyn kiihdytyksen alussa

AA′

| c) | testin lopullinen tulos (dB(A)) tämän liitteen kohdan 3.1.4 mukaisesti määritettynä. |
| --- | --- |

c)

testin lopullinen tulos (dB(A)) tämän liitteen kohdan 3.1.4 mukaisesti määritettynä.

4.3   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden vertailutiedot kirjataan liitteen 1 mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

5.   ALKUPERÄINEN PAKOJÄRJESTELMÄ (ÄÄNENVAIMENNUSJÄRJESTELMÄ)

5.1   Vaimentavia kuitupitoisia aineksia sisältäviä äänenvaimentimia koskevat määräykset

5.1.1   Vaimentavassa kuitupitoisessa materiaalissa ei saa olla asbestia, ja sitä saa käyttää äänenvaimentimien valmistuksessa vain siinä tapauksessa, että soveltuvilla laitteilla varmistetaan, että materiaali pysyy paikallaan äänenvaimentimen koko käyttöajan, ja että pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä täyttää kohdan 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 tai 5.1.5 vaatimukset.

5.1.2   Äänitason on täytettävä tämän säännön kohdan 6.2.1.3 vaatimukset, kun kuitupitoinen materiaali on poistettu.

5.1.3   Vaimentavaa kuitupitoista materiaalia ei saa sijoittaa äänenvaimentimen niihin osiin, joiden läpi pakokaasut kulkeutuvat, ja niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 5.1.3.1 | Materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C neljän tunnin ajan, ilman että kuitujen keskipituus, läpimitta tai tiiviys on vähentynyt. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C neljän tunnin ajan, ilman että kuitujen keskipituus, läpimitta tai tiiviys on vähentynyt.

| 5.1.3.2 | Kun materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 1 tunnin ajan, vähintään 98 prosenttia materiaalista on jäätävä siivilään, jonka reikien nimelliskoko on 250 μm ja joka täyttää standardin ISO 3310/1 vaatimukset standardin ISO 2559:2011 mukaisesti testattaessa. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Kun materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 1 tunnin ajan, vähintään 98 prosenttia materiaalista on jäätävä siivilään, jonka reikien nimelliskoko on 250 μm ja joka täyttää standardin ISO 3310/1 vaatimukset standardin ISO 2559:2011 mukaisesti testattaessa.

| 5.1.3.3 | Materiaalin painohäviö ei saa olla enemmän kuin 10,5 % sen jälkeen, kun se on upotettu 24 tunniksi lämpötilassa 90 ± 5 °C koostumukseltaan seuraavanlaiseen synteettiseen nesteeseen:







  1 N bromivetyhappoa (HBr) | : | 10 ml |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 N rikkihappoa (H2SO4) | : | 10 ml |

5.1.3.3

Materiaalin painohäviö ei saa olla enemmän kuin 10,5 % sen jälkeen, kun se on upotettu 24 tunniksi lämpötilassa 90 ± 5 °C koostumukseltaan seuraavanlaiseen synteettiseen nesteeseen:

1 N bromivetyhappoa (HBr)

:

10 ml

1 N rikkihappoa (H2SO4)

2

4

:

10 ml

Tislattua vettä 1 000 millilitraan asti.

Huomautus: Materiaali on pestävä tislatulla vedellä ja kuivattava 105 °C:n lämpötilassa 1 tunnin ajan ennen punnitusta.

Huomautus:

5.1.4   Ennen kuin järjestelmää testataan kohdan 3 mukaisesti, se on saatettava normaaliin käyttökuntoon jollakin seuraavista menettelyistä:

5.1.4.1   Vakauttaminen jatkuvan maantieajon avulla

5.1.4.1.1   Vakauttamisjakson aikana ajettava vähimmäismatka on ajoneuvon sylinteritilavuuden mukaan seuraava:

| Ajoneuvon alaluokka sylinteritilavuuden (cm3) mukaan | Matka (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Ajoneuvon alaluokka sylinteritilavuuden (cm3) mukaan

3

Matka (km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

5.1.4.1.2   Vakauttamisjaksosta 50 ± 10 prosenttia koostuu kaupunkiajosta ja loppu pitkistä maantieajoista suurella nopeudella. Jatkuva maantieajo voidaan korvata vastaavalla testirataohjelmalla.

5.1.4.1.3   Kyseessä olevia kahta nopeusaluetta käytetään vuoron perään ainakin kuusi kertaa.

5.1.4.1.4   Täydelliseen testausohjelmaan on kuuluttava vähintään kymmenen vähintään kolmen tunnin taukoa mahdollisen jäähtymisen ja tiivistymisen vaikutusten jäljittelemiseksi.

5.1.4.2   Vakauttaminen painepulsseilla

5.1.4.2.1   Asennetaan pakojärjestelmä tai sen komponentit ajoneuvoon tai moottoriin.

Ensimmäisessä tapauksessa ajoneuvo asetetaan rulladynamometrille. Jälkimmäisessä tapauksessa moottori sijoitetaan testipenkkiin.

Asetetaan pakojärjestelmän pakoaukolle testauslaitteisto, jonka yksityiskohtainen kaavio esitetään kuvassa 4. Myös muita vastaavan tuloksen antavia laitteistoja voidaan käyttää.

Kuva 4

Kuva 4

Testauslaitteisto painepulsseilla vakauttamista varten

Testauslaitteisto painepulsseilla vakauttamista varten

valinnainen

valinnainen

| 1. | Imulaippa tai -holkki testattavan pakojärjestelmän takaosaan liittämistä varten. |
| --- | --- |
| 2. | Käsikäyttöinen säätöventtiili. |
| 3. | Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on enintään 40 litraa ja täyttöaika vähintään 1 sekunti. |
| 4. | Painekytkin, jonka toiminta-alue on 5–250 kPa. |
| 5. | Viivekytkin. |
| 6. | Impulssilaskuri. |
| 7. | Pikatoimintaventtiili, esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 400 baarin paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5 sekuntia. |
| 8. | Pakokaasujen poisto. |
| 9. | Taipuisa letku. |
| 10. | Painemittari. |

1.

Imulaippa tai -holkki testattavan pakojärjestelmän takaosaan liittämistä varten.

2.

Käsikäyttöinen säätöventtiili.

3.

Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on enintään 40 litraa ja täyttöaika vähintään 1 sekunti.

4.

Painekytkin, jonka toiminta-alue on 5–250 kPa.

5.

Viivekytkin.

6.

Impulssilaskuri.

7.

Pikatoimintaventtiili, esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 400 baarin paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5 sekuntia.

8.

Pakokaasujen poisto.

9.

Taipuisa letku.

10.

Painemittari.

5.1.4.2.2   Testauslaitteisto on säädettävä niin, että nopeatoiminen venttiili vuoroin katkaisee ja palauttaa pakokaasuvirran 2 500 kertaa.

5.1.4.2.3   Venttiilin on auettava, kun pakokaasun vastapaine mitattuna vähintään 100 mm virtaussuuntaan imuaukon laipasta saavuttaa 35–40 kPa:n arvon. Jos moottorin ominaisuuksista johtuen tätä arvoa ei voida saavuttaa, venttiilin pitää aueta, kun kaasun vastapaine saavuttaa arvon, joka on 90 % mitattavissa olevasta maksimiarvosta, ennen kuin moottori pysähtyy. Sen on sulkeuduttava, kun tämä paine-ero on enintään 10 prosenttia vakioarvostaan mitattuna venttiilin ollessa auki.

5.1.4.2.4   Viivekytkin on säädettävä vastaamaan kohdan 5.1.4.2.3 vaatimusten pohjalta laskettua pakokaasuvirtauksen kestoa.

5.1.4.2.5   Moottorin pyörimisnopeuden on oltava 75 prosenttia tämän säännön kohdassa 2.4 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta.

5.1.4.2.6   Dynamometrin ilmaiseman tehon on oltava 50 prosenttia täydellä kaasulla saatavasta tehosta mitattuna 75 prosentilla tämän säännön kohdassa 2.4 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta.

5.1.4.2.7   Mahdollisten tyhjennysaukkojen on oltava suljettuna testin aikana.

5.1.4.2.8   Testin kokonaiskesto ei saa olla pitempi kuin 48 tuntia. Jos tarvitaan jäähtymisjaksoja, niitä voidaan pitää tunnin välein.

5.1.4.3   Vakauttaminen testipenkissä

5.1.4.3.1   Pakojärjestelmä on asennettava sellaiseen moottoriin, joka edustaa sitä moottorityyppiä, jollainen on siinä ajoneuvossa, jota varten järjestelmä on suunniteltu. Moottori sijoitetaan sen jälkeen testipenkkiin.

5.1.4.3.2   Vakauttamiseen kuuluu se määrä testipenkkijaksoja, joka on määritelty sille ajoneuvon sylineritilavuuden mukaiselle alaluokalle, jota varten pakojärjestelmä on suunniteltu. Ajoneuvoalaluokkakohtaiset testijaksomäärät ovat seuraavat:

| Ajoneuvon alaluokka sylinteritilavuuden (cm3) mukaan | Syklien määrä |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Ajoneuvon alaluokka sylinteritilavuuden (cm3) mukaan

3

Syklien määrä

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

5.1.4.3.3   Jokaista testipenkissä suoritettua sykliä täytyy seurata vähintään kuuden tunnin tauko jäähtymis- ja tiivistymisvaikutusten aikaansaamiseksi.

5.1.4.3.4   Kukin testipenkissä suoritettu sykli on kuusivaiheinen. Vaihekohtaiset moottoria koskevat vaatimukset ja vaiheen kesto ovat seuraavat:

| Vaihe | Toimintatila | Vaiheen kesto |
| --- | --- | --- |
| Moottorin sylinteritilavuus alle 250 cm3 | Moottorin sylinteritilavuus 250 cm3 tai suurempi |
| | | min | min |
| 1 | Joutokäynti | 6 | 6 |
| 2 | Kuormitus 25 %, nopeus 75 % arvosta nrated | 40 | 50 |
| 3 | Kuormitus 50 %, nopeus 75 % arvosta nrated | 40 | 50 |
| 4 | Kuormitus 100 %, nopeus 75 % arvosta nrated | 30 | 10 |
| 5 | Kuormitus 50 %, nopeus 100 % arvosta nrated | 12 | 12 |
| 6 | Kuormitus 25 %, nopeus 100 % arvosta nrated | 22 | 22 |
| | Kokonaisaika | 2 h 30 min | 2 h 30 min |

Vaihe

Toimintatila

Vaiheen kesto

Moottorin sylinteritilavuus alle 250 cm3

3

Moottorin sylinteritilavuus 250 cm3 tai suurempi

3

min

min

1

Joutokäynti

6

6

2

Kuormitus 25 %, nopeus 75 % arvosta nrated

rated

40

50

3

Kuormitus 50 %, nopeus 75 % arvosta nrated

rated

40

50

4

Kuormitus 100 %, nopeus 75 % arvosta nrated

rated

30

10

5

Kuormitus 50 %, nopeus 100 % arvosta nrated

rated

12

12

6

Kuormitus 25 %, nopeus 100 % arvosta nrated

rated

22

22

Kokonaisaika

2 h 30 min

2 h 30 min

5.1.4.3.5   Vakauttamisen aikana voidaan valmistajan pyynnöstä jäähdyttää moottoria ja äänenvaimenninta, jotta enintään 100 mm:n etäisyydellä pakoaukosta mitattu lämpötila ei ylitä lämpötilaa, joka on mitattu, kun ajoneuvon nopeus on 110 km/h tai 75 prosenttia tämän säännön kohdassa 2.4 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta suurimmalla vaihteella. Moottorin pyörimisnopeus ja/tai ajoneuvon nopeus määritellään ± 3 prosentin tarkkuudella.

5.1.5   Pakokaasut eivät saa olla kosketuksissa kuitupitoiseen materiaaliin, eivätkä paineenvaihtelut saa vaikuttaa kuitupitoiseen materiaaliin.

5.2   Kaavio ja merkinnät

5.2.1   Tämän säännön liitteessä 1 tarkoitettuun asiakirjaan liitetään kaavio ja poikkileikkauskuva, josta käyvät ilmi äänenvaimentimen mitat.

5.2.2   Kaikissa alkuperäisissä äänenvaimentimissa on oltava ainakin seuraavat:

| a) | E-kirjain ja sen jäljessä tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus |
| --- | --- |

a)

E-kirjain ja sen jäljessä tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus

| b) | ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki ja |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki ja

| c) | merkki ja osan tunnistusnumero. |
| --- | --- |

c)

merkki ja osan tunnistusnumero.

Tämän merkinnän on oltava selvästi luettavissa, pysyvä ja näkyvä siinä paikassa, johon se kiinnitetään.

5.2.3   Kaikissa alkuperäisten korvaavien pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien pakkauksissa on oltava helppolukuinen merkintä ”alkuperäisosa” sekä sen merkki ja tyyppi yhdessä E-merkin ja alkuperämaamerkinnän kanssa.

5.3   Imuäänenvaimentimet

Jos moottorin imujärjestelmään on asennettava ilmansuodatin tai imuäänenvaimennin, joka on välttämätön hyväksyttävän äänitason säilyttämiseksi, suodattimen tai tämän vaimentimen katsotaan olevan osa äänenvaimenninta, ja kohtien 5.1 ja 5.2 vaatimuksia sovelletaan myös niihin.

---

(1)  Erillisten nopeusmittausten tapauksessa määritetään arvot vAA′ ja vBB′ kahdella tai useammalla erillisellä laitteella. Jatkuvaan mittaukseen soveltuvilla laitteilla, kuten tutkalla, määritetään kaikki vaaditut nopeustiedot yhdellä laitteella.

1

AA′

BB′

---

LIITE 4

SUURIMMAN ÄÄNENPAINETASON RAJA-ARVOT (UUDET AJONEUVOT)

| Ajoneuvoluokka | Suurimmat äänenpainetasot (dB(A)) |
| --- | --- |
| L2 | 76 |
| L4 | 80 |
| L5 | 80 |

Ajoneuvoluokka

Suurimmat äänenpainetasot (dB(A))

L2

76

L4

80

L5

80

---

LIITE 5

TESTIRATAA KOSKEVAT VAATIMUKSET
   (1)

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä esitetään testiradan fyysisiin ominaisuuksiin ja pinnoittamiseen liittyvät vaatimukset. Näissä standardiin (2) perustuvissa vaatimuksissa kuvataan vaaditut fyysiset ominaisuudet sekä niiden testausmenetelmät.

2.   VAADITUT PINNAN OMINAISUUDET

Pintaa pidetään standardin mukaisena, jos sen rakenne ja tyhjätila tai äänen absorptiokerroin on mitattu ja täyttää kaikki kohdissa 2.1–2.4 esitetyt vaatimukset ja jos suunnitteluvaatimukset on täytetty (kohta 3.2).

2.1   Tyhjätila tiivistyksen jälkeen

Tyhjätila VC testiradan pinnoitesekoituksessa ei saa olla suurempi kuin 8 %. Mittausmenetelmä selostetaan kohdassa 4.1.

2.2   Äänen absorptiokerroin

Jos pinta ei täytä vaatimuksia tyhjätilan osalta, se on hyväksyttävä vain, jos äänen absorptiosuhde α ≤ 0,10. Mittausmenetelmä selostetaan kohdassa 4.2. Edellä kohdissa 2.1 ja 2.2 esitetyt vaatimukset täyttyvät myös, jos vain äänen absorptio on mitattu ja sen on todettu olevan α ≤ 0,10.

Huomautus: Merkityksellisin ominaisuus on äänen absorptio, vaikka tyhjätila tiivistyksen jälkeen on tienrakentajille tutumpi ominaisuus. Äänen absorptio on kuitenkin mitattava vain, jos pinta ei ole tyhjätilaa koskevien vaatimusten mukainen. Tämä johtuu siitä, että tyhjätilaan liittyy sekä mittauksen että merkittävyyden kannalta suurehkoja epävarmuuksia, ja joitakin pintoja saatetaan siksi erheellisesti hylätä ainoastaan tyhjätilamittausten perusteella.

2.3   Pintakarkeuden syvyys

Tilavuusmittaria käyttäen mitatun (ks. kohta 4.3) pintakarkeuden syvyyden (TD) on oltava seuraava:

TD ≥ 0,4 mm

2.4   Pinnan tasalaatuisuus

On kaikin käytännöllisin keinoin pyrittävä saamaan pinta mahdollisimman tasalaatuiseksi testialueen sisäpuolella. Tämä koskee pintakarkeutta ja tyhjätilaa, mutta on myös huomattava, että jos jyräys on tehokkaampaa tietyissä paikoissa kuin muualla, pintakarkeus saattaa olla paikoin erilaista ja tasalaatuisuuden puuttuessa voi myös syntyä töyssyjä.

2.5   Testausjakso

Sen tarkastamiseksi, että pinta jatkuvasti täyttää tämän säännön mukaiset vaatimukset pintakarkeuden, tyhjätilan tai äänen absorption osalta, pinta on testattava säännöllisesti seuraavin väliajoin:

| a) | Tyhjätilan ja äänen absorption osalta,
  kun pinta on uusi. Jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei tarvita. |
| --- | --- |

a)

Tyhjätilan ja äänen absorption osalta,

kun pinta on uusi. Jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei tarvita.

| b) | Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta,
  kun pinta on uusi, kun melutesti alkaa (huom. aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen), sen jälkeen 12 kuukauden välein. |
| --- | --- |

b)

Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta,

kun pinta on uusi, kun melutesti alkaa (huom. aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen), sen jälkeen 12 kuukauden välein.

3.   TESTIPINNAN SUUNNITTELU

3.1   Alue

Testirataa suunniteltaessa on vähimmäisvaatimuksena varmistaa, että testirata eli alue, jonka ajoneuvot ylittävät testin aikana, on päällystetty vaatimusten mukaisella testipinnoitteella ja siinä on asianmukaiset reuna-alueet turvallista ja sujuvaa ajoa varten. Tämä edellyttää, että radan leveys on vähintään 3 m ja pituus ylittää linjat AA ja BB vähintään 10 metrillä molemmissa päissä. Kuvassa 1 esitetään asianmukainen testauspaikka ja osoitetaan vähimmäisalue, joka on koneellisesti päällystettävä erityisellä testipinnoitteella ja tiivistettävä. Liitteen 3 kohdan 3.1.1.1 mukaisesti mittaukset on tehtävä ajoneuvon kummaltakin puolelta. Tämä voidaan toteuttaa joko niin, että mitataan kahdella mikrofonilla (yksi radan kummallakin puolella) ja ajetaan yhteen suuntaan, tai niin, että mitataan ainoastaan yhdellä mikrofonilla, joka on radan jommallakummalla puolella, ja ajetaan ajoneuvoa molempiin suuntiin. Jos käytetään jälkimmäistä menetelmää, radan sen puoleiselle pinnalle, jolla ei ole mikrofonia, ei ole asetettu vaatimuksia.

Kuva 1

Testipintaa koskevat vähimmäisvaatimukset. Varjostettua osaa kutsutaan ”testialueeksi”

Seli-tykset

mikrofoni (korkeus 1,2 m)

testitiepinnoitteella päällystetty vähimmäisalue eli testialue

Mitat metreinä

Ajolinjan keskiviiva

Huom. – Tällä säteellä ei saa olla suuria kappaleita, joista aiheutuu huomattavaa akustista heijastumaa

3.2   Pinnan suunnittelu ja valmistelu

3.2.1   Pinnan vähimmäisvaatimukset. Testipinnan on täytettävä seuraavat neljä vaatimusta:

| 3.2.1.1 | Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia.

| 3.2.1.2 | Sepelin koko on enintään 8 mm (toleranssi 6,3–10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2

Sepelin koko on enintään 8 mm (toleranssi 6,3–10 mm).

| 3.2.1.3 | Kulutuskerroksen paksuuden on oltava ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Kulutuskerroksen paksuuden on oltava ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4 | Sideaineen on oltava tunkeumaltaan normaalia modifioimatonta bitumia. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Sideaineen on oltava tunkeumaltaan normaalia modifioimatonta bitumia.

3.2.2   Suunnitteluohjeita

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä, jolla saavutetaan toivotut ominaisuudet, esitetään kuvassa 2. Sen tarkoituksena on toimia ohjeena testipinnan rakentajalle. Lisäksi taulukossa 1 annetaan ohjeita tarvittavan pintakarkeuden ja kestävyyden aikaansaamiseksi. Rakeisuuskuvaaja on seuraavan kaavan mukainen:

P (% läpikulkeutuvuusprosentti) = 100 · (d/dmax)1/2

max

1/2

jossa

| d | = | seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm keskimmäiselle käyrälle |
| dmax | = | 10 mm alemmalle toleranssikäyrälle |
| dmax | = | 6,3 mm ylemmälle toleranssikäyrälle. |

d

=

seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä

dmax

max

=

8 mm keskimmäiselle käyrälle

dmax

max

=

10 mm alemmalle toleranssikäyrälle

dmax

max

=

6,3 mm ylemmälle toleranssikäyrälle.

Kuva 2

Kuva 2

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä asfalttiseoksessa toleransseineen

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä asfalttiseoksessa toleransseineen

Läpäisyprosentti (massan mukaan)

Seulan koko (mm)

Edellisen lisäksi annetaan seuraavat suositukset:

| a) | Hiekkamurskassa (0,063 mm < seulan neliömäisen silmän koko < 2 mm) ei saa olla enempää kuin 55 % luonnonhiekkaa, ja siinä on oltava vähintään 45 % rouhittua hiekkaa. |
| --- | --- |

a)

Hiekkamurskassa (0,063 mm < seulan neliömäisen silmän koko < 2 mm) ei saa olla enempää kuin 55 % luonnonhiekkaa, ja siinä on oltava vähintään 45 % rouhittua hiekkaa.

| b) | Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus. |
| --- | --- |

b)

Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus.

| c) | Sepelin on oltava murskattua (100 % murskattuja pintoja) ja koostuttava materiaalista, jonka murskauskestävyys on hyvä. |
| --- | --- |

c)

Sepelin on oltava murskattua (100 % murskattuja pintoja) ja koostuttava materiaalista, jonka murskauskestävyys on hyvä.

| d) | Sekoituksessa käytettävän sepelin on oltava huuhdeltua. |
| --- | --- |

d)

Sekoituksessa käytettävän sepelin on oltava huuhdeltua.

| e) | Pinnalle ei saa lisätä sepeliä. |
| --- | --- |

e)

Pinnalle ei saa lisätä sepeliä.

| f) | Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmastollisista olosuhteista riippuen. Sääntönä on, että on käytettävä niin kovaa sideainetta kuin mahdollista edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö. |
| --- | --- |

f)

Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmastollisista olosuhteista riippuen. Sääntönä on, että on käytettävä niin kovaa sideainetta kuin mahdollista edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö.

| g) | Sekoituksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Kohdissa 2.1–2.4 esitettyjen vaatimusten täyttymiseen ja vaaditun tiiviyden saavuttamiseen vaikuttavat seoksen asianmukaisen lämpötilan lisäksi myös jyräyskertojen määrä ja jyräysajoneuvon valinta. |
| --- | --- |

g)

Sekoituksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Kohdissa 2.1–2.4 esitettyjen vaatimusten täyttymiseen ja vaaditun tiiviyden saavuttamiseen vaikuttavat seoksen asianmukaisen lämpötilan lisäksi myös jyräyskertojen määrä ja jyräysajoneuvon valinta.

Taulukko 1

Taulukko 1

Suunnitteluohjeita

Suunnitteluohjeita

| | Tavoitearvot | Toleranssit |
| --- | --- | --- |
| seoksen kokonaismassasta | kiviaineksen massasta |
| Kiviainesten massat, seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Täyteaineen massa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Sideaineen (bitumin) massa | 5,8 % | ei sovelleta | ± 0,5 |
| Kiviainesten maksimikoko | | 8 mm | 6,3–10 |
| Sideaineen kovuus | (ks. kohta 3.2.2 (f)) | — |
| Kiillottuvuus | | > 50 | — |
| Tiiviys verrattuna Marshall-tiiviyteen | | 98 % | — |

Tavoitearvot

Toleranssit

seoksen kokonaismassasta

kiviaineksen massasta

Kiviainesten massat, seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Täyteaineen massa SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Sideaineen (bitumin) massa

5,8 %

ei sovelleta

± 0,5

Kiviainesten maksimikoko

8 mm

6,3–10

Sideaineen kovuus

(ks. kohta 3.2.2 (f))

—

Kiillottuvuus

> 50

—

Tiiviys verrattuna Marshall-tiiviyteen

98 %

—

4.   TESTAUSMENETELMÄ

4.1   Tyhjätilan mittaus

Tämän mittauksen suorittamiseksi radasta on otettava porausnäytteitä vähintään neljästä eri kohdasta tasaisin välein testialueelta linjojen AA ja BB väliltä (ks. kuva 1). Tasalaatuisuuden varmistamiseksi ja epätasaisuuden välttämiseksi porausnäytteitä ei saisi ottaa itse ajourista, vaan niiden läheisyydestä. Olisi otettava (vähintään) kaksi porausnäytettä ajourien läheisyydestä ja (vähintään) yksi porausnäyte suunnilleen ajourien ja jokaisen mikrofonin sijaintipaikan puolivälistä.

Jos on syytä epäillä, että tasalaatuisuusvaatimus ei täyty (ks. kohta 2.4), porausnäytteet on otettava useammasta paikasta testialueella. Tyhjätila tiivistyksen jälkeen on määritettävä jokaisesta porausnäytteestä. Sitten on laskettava porausnäytteiden keskiarvo ja verrattava sitä 2.1 kohdan vaatimukseen. Lisäksi yhdenkään porausnäytteen tyhjätila ei saa olla yli 10 prosenttia. Tienpinnan rakentajan on paneuduttava ongelmaan, joka saattaa ilmetä, kun testialuetta lämmitetään putkilla tai sähköjohdoilla ja porausnäytteet otetaan tältä alueelta. Asennukset on suunniteltava huolella myöhempiä lisäporausnäytteitä ajatellen. On suositeltavaa jättää joitakin noin 200 mm × 300 mm suuruisia alueita ilman johtoja tai putkia tai sijoittaa jälkimmäiset tarpeeksi syvälle, etteivät ne vahingoitu pintakerroksesta otettavien porausnäytteiden yhteydessä.

4.2   Äänen absorptiokerroin

Äänen absorptiokerroin (tavanomainen ilmaantuvuus) on mitattava impedanssiputkimenetelmällä käyttäen menettelyä, joka esitetään standardissa ISO/DIS 10 534 ”Akustiikka – äänen absorptiokertoimen ja impedanssin määrittäminen putkimenetelmällä”.

Testinäytteisiin on sovellettava samoja vaatimuksia kuin tyhjätilan mittauksessa (ks. kohta 4.1).

Äänen absorptio on mitattava 400–800 Hz:n ja 800–1 600 Hz:n alueilla (vähintään terssin keskitaajuuksilla) ja suurimmat arvot on kirjattava molemmilta taajuusalueilta.

Sitten jokaisen testinäytteen arvoista lasketaan keskiarvo lopputuloksen saamiseksi.

4.3   Makrokarkeuden mittaus

Tämän standardin mukaisesti makrokarkeuden mittaus on tehtävä vähintään kymmenestä paikasta tasaisin välein ajourilta koko testiradan alueelta ja keskiarvo on mitattava ja sitä on verrattava tarkoitettuun makrokarkeuden vähimmäissyvyyteen. Menettely kuvataan standardissa ISO 10844:1994.

5.   AJALLINEN STABILITEETTI JA KUNNOSSAPITO

5.1   Ajan vaikutus

Kuten monilla muillakin pinnoilla, voidaan testipinnalta mitattavan vierintämelun odottaa lisääntyvän jonkin verran rakentamista seuraavien 6–12 kuukauden ajan.

Pinta saavuttaa vaaditut ominaisuudet aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen.

Ajallinen stabiliteetti määräytyy ennen kaikkea pinnalla liikkuvien ajoneuvojen aiheuttaman hioutumisen ja tiivistymisen kautta. Pinta on tarkastettava säännöllisesti kohdassa 2.5 tarkoitetulla tavalla.

5.2   Pinnan kunnossapito

Irtokivet ja pöly, jotka saattavat huomattavasti vähentää tehokasta pintakarkeutta, on poistettava pinnalta. Talvi-ilmaston maissa käytetään joskus suolaa lumen sulattamiseen. Suola voi muuttaa pintaa tilapäisesti tai jopa pysyvästi lisäten samalla melua. Suolaamista ei siis suositella.

5.3   Testiradan uudelleenpäällystäminen

Jos testirataa on korjattava, on yleensä tarpeen päällystää uudestaan ainoastaan ajokaista (3 m leveä kuvassa 1), jolla ajoneuvot liikkuvat, jos testialue kaistan ulkopuolella täytti tyhjätilan tai äänen absorption vaatimukset sitä mitattaessa.

6.   TESTIPINTAAN JA SILLÄ TEHTYIHIN TESTEIHIN LIITTYVÄT ASIAKIRJAT

6.1   Testipintaan liittyvät asiakirjat

Testipintaa kuvaavassa asiakirjassa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 6.1.1 | testiradan sijainti |
| --- | --- |

6.1.1

testiradan sijainti

| 6.1.2 | sideaineen tyyppi ja kovuus, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreettinen suurin tiheys (DR), kulutuskerroksen paksuus ja testiradasta otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä |
| --- | --- |

6.1.2

sideaineen tyyppi ja kovuus, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreettinen suurin tiheys (DR), kulutuskerroksen paksuus ja testiradasta otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä

R

| 6.1.3 | tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä) |
| --- | --- |

6.1.3

tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä)

| 6.1.4 | sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus pinnan rakentamisen aikana |
| --- | --- |

6.1.4

sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus pinnan rakentamisen aikana

| 6.1.5 | päivämäärä, jona pinta on rakennettu, sekä urakoitsijan nimi |
| --- | --- |

6.1.5

päivämäärä, jona pinta on rakennettu, sekä urakoitsijan nimi

| 6.1.6 | kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on ilmoitettava






  6.1.6.1 | tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä |
| --- | --- | --- |

6.1.6

kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on ilmoitettava

6.1.6.1

tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä

| 6.1.6.2 | ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten on otettu |
| --- | --- |

6.1.6.2

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten on otettu

| 6.1.6.3 | jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu); tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokaiselta taajuusalueelta sekä yleinen keskiarvo |
| --- | --- |

6.1.6.3

jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu); tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokaiselta taajuusalueelta sekä yleinen keskiarvo

| 6.1.6.4 | ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption mittausta varten on otettu |
| --- | --- |

6.1.6.4

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption mittausta varten on otettu

| 6.1.6.5 | pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja standardipoikkeama |
| --- | --- |

6.1.6.5

pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja standardipoikkeama

| 6.1.6.6 | kohtien 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 mukaiset testit suorittanut laitos ja käytetyt laitetyypit |
| --- | --- |

6.1.6.6

kohtien 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 mukaiset testit suorittanut laitos ja käytetyt laitetyypit

| 6.1.6.7 | testipäivämäärät ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on otettu. |
| --- | --- |

6.1.6.7

testipäivämäärät ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on otettu.

6.2   Ajoneuvolle testipinnalla suoritettuihin melutesteihin liittyvät asiakirjat

Asiakirjassa, jossa kuvataan ajoneuvolle testipinnalla suoritetut melutestit, on mainittava, täyttyivätkö kaikki standardin vaatimukset. Tässä on viitattava kohdassa 6.1 tarkoitettuun asiakirjaan, jossa kuvataan asian vahvistavat tulokset.

---

(1)  Tässä liitteessä esitetyt testipaikkaa koskevat vaatimukset ovat voimassa tämän säännön kohdassa 11.8 ilmoitetun kauden loppuun saakka.

1

(2)  ISO 10844:1994.

2

---

| 16.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 290/28

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 63 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L1 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1705]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 02 täydennys 4 – Voimaantulopäivä: 29. joulukuuta 2018

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän hyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

12.

Liitteet

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkin asettelu |
| --- | --- |

2

| 3 | Luokan L1 ajoneuvojen lähettämän äänen mittausmenetelmät ja -laitteet |
| --- | --- |

3

1

| 4 | Suurimman äänenpainetason raja-arvot (uudet ajoneuvot) |
| --- | --- |

4

| 5 | Testiradan vaatimukset |
| --- | --- |

5

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokan L1 ajoneuvoihin (1) melupäästöjen osalta. Täyssähköajoneuvot, mukaan lukien sähkökäyttöisellä apukäyttövoimalaitteella varustetut ajoneuvot, eivät kuulu tämän säännön soveltamisalaan.

1

1

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sen melupäästöjen osalta sekä alkuperäisen pakojärjestelmän hyväksymistä kaksipyöräisen ajoneuvon tyypin teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sen melupäästöjen osalta sekä alkuperäisen pakojärjestelmän hyväksymistä kaksipyöräisen ajoneuvon tyypin teknisenä yksikkönä.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.2.1 | moottorin tyyppi (kaksi- tai nelitahtinen, isku- tai kiertomäntä, sylinterien määrä ja tilavuus, kaasuttimien tai polttoaineensuihkutuslaitteiden määrä ja tyyppi, venttiilien järjestely, suurin nimellisnettoteho, moottorin nimellispyörimisnopeus).
  Kiertomäntämoottorien osalta sylinteritilavuutena olisi pidettävä kammion tilavuutta kahdella kerrottuna, |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.2.1

moottorin tyyppi (kaksi- tai nelitahtinen, isku- tai kiertomäntä, sylinterien määrä ja tilavuus, kaasuttimien tai polttoaineensuihkutuslaitteiden määrä ja tyyppi, venttiilien järjestely, suurin nimellisnettoteho, moottorin nimellispyörimisnopeus).

Kiertomäntämoottorien osalta sylinteritilavuutena olisi pidettävä kammion tilavuutta kahdella kerrottuna,

| 2.2.2 | voimansiirto, erityisesti vaihteiden määrä ja välityssuhteet ja lopullinen välityssuhde, |
| --- | --- |

2.2.2

voimansiirto, erityisesti vaihteiden määrä ja välityssuhteet ja lopullinen välityssuhde,

| 2.2.3 | pakojärjestelmien lukumäärä, tyyppi ja sijainti. |
| --- | --- |

2.2.3

pakojärjestelmien lukumäärä, tyyppi ja sijainti.

| 2.3 | ’Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden komponenttien kokonaisuutta, joita tarvitaan ajoneuvon moottorin ja sen pakojärjestelmän aiheuttaman melun vaimentamiseen. |
| --- | --- |

2.3

’Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden komponenttien kokonaisuutta, joita tarvitaan ajoneuvon moottorin ja sen pakojärjestelmän aiheuttaman melun vaimentamiseen.

| 2.4 | ’Alkuperäisellä pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan sen tyyppistä järjestelmää, joka on asennettuna ajoneuvoon hyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Se voi olla alkuperäinen laite tai korvaava järjestelmä. |
| --- | --- |

2.4

’Alkuperäisellä pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan sen tyyppistä järjestelmää, joka on asennettuna ajoneuvoon hyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Se voi olla alkuperäinen laite tai korvaava järjestelmä.

| 2.5 | ’Ei-alkuperäisellä pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka toisen tyyppinen kuin se, joka on asennettuna ajoneuvoon hyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Sitä voidaan käyttää vain korvaavana pako- tai äänenvaimennusjärjestelmänä. |
| --- | --- |

2.5

’Ei-alkuperäisellä pako- tai äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka toisen tyyppinen kuin se, joka on asennettuna ajoneuvoon hyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Sitä voidaan käyttää vain korvaavana pako- tai äänenvaimennusjärjestelmänä.

| 2.6 | ’Suurin nimellisnettoteho’:
  Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa ’suurimmalla nimellisnettoteholla’ tarkoitetaan moottorin nimellistehoa sellaisena kuin sen on määritelty standardissa ISO 4106:2012.
  Symboli Pn ilmaisee suurimman nimellisnettotehon numeerisen arvon kilowatteina. |
| --- | --- |

2.6

’Suurin nimellisnettoteho’:

Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa ’suurimmalla nimellisnettoteholla’ tarkoitetaan moottorin nimellistehoa sellaisena kuin sen on määritelty standardissa ISO 4106:2012.

Symboli Pn ilmaisee suurimman nimellisnettotehon numeerisen arvon kilowatteina.

n

| 2.7 | ’Moottorin nimellispyörimisnopeudella’ tarkoitetaan moottorin nopeutta, jolla se saavuttaa valmistajan ilmoittaman suurimman nimellisnettotehonsa (2).
  Symboli nrated ilmaisee moottorin nimellispyörimisnopeuden kierroksina minuutissa (rpm). |
| --- | --- |

2.7

’Moottorin nimellispyörimisnopeudella’ tarkoitetaan moottorin nopeutta, jolla se saavuttaa valmistajan ilmoittaman suurimman nimellisnettotehonsa (2).

2

Symboli nrated ilmaisee moottorin nimellispyörimisnopeuden kierroksina minuutissa (rpm).

rated

| 2.8 | ’Tyypiltään erilaisilla äänenvaimennusjärjestelmillä’ tarkoitetaan äänenvaimennusjärjestelmiä, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.8.1 | Niiden komponenteilla on eri kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- | --- |

2.8

’Tyypiltään erilaisilla äänenvaimennusjärjestelmillä’ tarkoitetaan äänenvaimennusjärjestelmiä, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.8.1

Niiden komponenteilla on eri kauppanimi tai tavaramerkki.

| 2.8.2 | Komponenttien rakennemateriaalien ominaisuudet ovat erilaiset tai komponenttien muoto tai koko on erilainen. |
| --- | --- |

2.8.2

Komponenttien rakennemateriaalien ominaisuudet ovat erilaiset tai komponenttien muoto tai koko on erilainen.

| 2.8.3 | Ainakin yhden komponentin toimintaperiaate on erilainen kuin muiden. |
| --- | --- |

2.8.3

Ainakin yhden komponentin toimintaperiaate on erilainen kuin muiden.

| 2.8.4 | Komponentit on koottu eri tavoilla. |
| --- | --- |

2.8.4

Komponentit on koottu eri tavoilla.

| 2.9 | ’Pakojärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan jotain niistä erillisistä rakenneosista, jotka koottuna muodostavat pakojärjestelmän (esim. pakoputket ja äänenvaimennin), ja tapauksen mukaan ilmanottolaitetta (ilmansuodatin).
  Jos moottoriin on asennettu ilmanottolaite (ilmansuodatin ja/tai imuäänenvaimennin, jota tarvitaan melutasoraja-arvojen noudattamiseksi), laitetta on pidettävä yhtä tärkeänä komponenttina kuin varsinaista pakojärjestelmää, se on sisällytettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuun luetteloon ja siinä on oltava kohdassa 4.1 määrätyt merkinnät. |
| --- | --- |

2.9

’Pakojärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan jotain niistä erillisistä rakenneosista, jotka koottuna muodostavat pakojärjestelmän (esim. pakoputket ja äänenvaimennin), ja tapauksen mukaan ilmanottolaitetta (ilmansuodatin).

Jos moottoriin on asennettu ilmanottolaite (ilmansuodatin ja/tai imuäänenvaimennin, jota tarvitaan melutasoraja-arvojen noudattamiseksi), laitetta on pidettävä yhtä tärkeänä komponenttina kuin varsinaista pakojärjestelmää, se on sisällytettävä kohdassa 3.2.2 tarkoitettuun luetteloon ja siinä on oltava kohdassa 4.1 määrätyt merkinnät.

| 2.10 | Vertailumassa






  2.10.1 | Luokan L1 ajoneuvon ajokuntoinen massa määritetään mittaamalla tavanomaiseen käyttöön valmiin kuormittamattoman ajoneuvon massa. Siihen sisältyvät seuraavat:






  a) | nesteiden massa |
| --- | --- | --- | --- |

2.10

Vertailumassa

2.10.1

Luokan L1 ajoneuvon ajokuntoinen massa määritetään mittaamalla tavanomaiseen käyttöön valmiin kuormittamattoman ajoneuvon massa. Siihen sisältyvät seuraavat:

1

a)

nesteiden massa

| b) | vakiovarusteiden massa valmistajan eritelmien mukaisesti |
| --- | --- |

b)

vakiovarusteiden massa valmistajan eritelmien mukaisesti

| c) | polttoaineen massa polttoainesäiliöissä, jotka on täytetty vähintään 90 prosenttiin tilavuudestaan.
  Tässä kohdassa sovelletaan seuraavaa:






  i) | Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetään nestemäistä polttoainetta, sitä pidetään polttoaineena. |
| --- | --- | --- |

c)

polttoaineen massa polttoainesäiliöissä, jotka on täytetty vähintään 90 prosenttiin tilavuudestaan.

Tässä kohdassa sovelletaan seuraavaa:

i)

Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetään nestemäistä polttoainetta, sitä pidetään polttoaineena.

| ii) | Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetään nestemäistä polttoaineen ja öljyn seosta:






  a) | Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetty polttoaine ja voiteluöljy on esisekoitettu, tätä esiseosta pidetään polttoaineena. |
| --- | --- | --- |

ii)

Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetään nestemäistä polttoaineen ja öljyn seosta:

a)

Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetty polttoaine ja voiteluöljy on esisekoitettu, tätä esiseosta pidetään polttoaineena.

| b) | Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetty polttoaine ja voiteluöljy varastoidaan erillään, vain ajoneuvon käyttövoimana käytettyä polttoainetta pidetään polttoaineena. |
| --- | --- |

b)

Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetty polttoaine ja voiteluöljy varastoidaan erillään, vain ajoneuvon käyttövoimana käytettyä polttoainetta pidetään polttoaineena.

| iii) | Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetään kaasumaista polttoainetta tai nesteytettyä kaasumaista polttoainetta tai se toimii paineilmalla, polttoaineen massaksi kaasumaisen polttoaineen polttoainesäiliöissä voidaan asettaa 0 kg. |
| --- | --- |

iii)

Jos ajoneuvon käyttövoimana käytetään kaasumaista polttoainetta tai nesteytettyä kaasumaista polttoainetta tai se toimii paineilmalla, polttoaineen massaksi kaasumaisen polttoaineen polttoainesäiliöissä voidaan asettaa 0 kg.

| d) | korin, matkustamon ja ovien massa |
| --- | --- |

d)

korin, matkustamon ja ovien massa

| e) | ikkunoiden, kytkentälaitteiden ja varapyörien massa sekä työkalujen massa. |
| --- | --- |

e)

ikkunoiden, kytkentälaitteiden ja varapyörien massa sekä työkalujen massa.

| 2.10.2 | Luokan L ajoneuvon ajokuntoiseen massaan eivät sisälly seuraavat:






  a) | kuormalava-alueelle asennettujen koneiden tai varusteiden massa |
| --- | --- | --- |

2.10.2

Luokan L ajoneuvon ajokuntoiseen massaan eivät sisälly seuraavat:

a)

kuormalava-alueelle asennettujen koneiden tai varusteiden massa

| b) | kaasupolttoainejärjestelmän massa ja kaasupolttoainesäiliöiden massa, kun kyse on yhtä, kahta tai useampaa polttoainetta käyttävästä ajoneuvosta ja |
| --- | --- |

b)

kaasupolttoainejärjestelmän massa ja kaasupolttoainesäiliöiden massa, kun kyse on yhtä, kahta tai useampaa polttoainetta käyttävästä ajoneuvosta ja

| c) | paineilmasäiliöiden massa, kun kyse on paineilmakäyttöisestä ajoneuvosta. |
| --- | --- |

c)

paineilmasäiliöiden massa, kun kyse on paineilmakäyttöisestä ajoneuvosta.

| 2.11 | Testimassa
  Testimassa on vertailumassa lisättynä kuljettajan ja testilaitteiden massalla.
  Kuljettajan ja ajoneuvossa käytettävien testilaitteiden massa saa olla yhteensä enintään 90 kg ja vähintään 70 kg. Jos vähimmäismassaa 70 kg ei saavuteta, ajoneuvoon lisätään painoja. |
| --- | --- |

2.11

Testimassa

Testimassa on vertailumassa lisättynä kuljettajan ja testilaitteiden massalla.

Kuljettajan ja ajoneuvossa käytettävien testilaitteiden massa saa olla yhteensä enintään 90 kg ja vähintään 70 kg. Jos vähimmäismassaa 70 kg ei saavuteta, ajoneuvoon lisätään painoja.

| 2.12 | Ajoneuvon suurin nopeus
  Ajoneuvon suurin nopeus on standardin ISO 7116:2011 mukaisesti mitattu ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus. |
| --- | --- |

2.12

Ajoneuvon suurin nopeus

Ajoneuvon suurin nopeus on standardin ISO 7116:2011 mukaisesti mitattu ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi ajoneuvojen lähettämän äänen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

3.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | Ajoneuvotyypin kuvaus kohdassa 2.2 mainittujen seikkojen osalta. Moottorin tyypin ja ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit on ilmoitettava. |
| --- | --- |

3.2.1

Ajoneuvotyypin kuvaus kohdassa 2.2 mainittujen seikkojen osalta. Moottorin tyypin ja ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit on ilmoitettava.

| 3.2.2 | Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista osista asianmukaisine tunnistetietoineen. |
| --- | --- |

3.2.2

Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista osista asianmukaisine tunnistetietoineen.

| 3.2.3 | Piirros kootusta pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä ja tieto sen sijainnista ajoneuvossa. |
| --- | --- |

3.2.3

Piirros kootusta pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä ja tieto sen sijainnista ajoneuvossa.

| 3.2.4 | Yksityiskohtaiset piirrokset kustakin komponentista, jotta se voidaan helposti paikantaa ja tunnistaa, ja tiedot käytetyistä materiaaleista. |
| --- | --- |

3.2.4

Yksityiskohtaiset piirrokset kustakin komponentista, jotta se voidaan helposti paikantaa ja tunnistaa, ja tiedot käytetyistä materiaaleista.

3.3   Hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen pyynnöstä ajoneuvon valmistajan on lisäksi toimitettava pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän mallikappale.

3.4   Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi tarkoitettua ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   MERKINNÄT

4.1   Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän komponenteissa on oltava vähintään seuraavat tunnistetiedot:

| 4.1.1 | pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän ja sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

4.1.1

pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän ja sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| 4.1.2 | valmistajan antama kauppanimitys |
| --- | --- |

4.1.2

valmistajan antama kauppanimitys

| 4.1.3 | osien tunnistenumerot ja |
| --- | --- |

4.1.3

osien tunnistenumerot ja

| 4.1.4 | kaikissa alkuperäisissä äänenvaimentimissa E-merkki sekä osan tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus. |
| --- | --- |

4.1.4

kaikissa alkuperäisissä äänenvaimentimissa E-merkki sekä osan tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus.

| 4.1.5 | kaikissa pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien pakkauksissa helppolukuinen merkintä ”alkuperäisosa” sekä sen merkki ja tyyppi yhdessä E-merkin ja alkuperämaamerkinnän kanssa. |
| --- | --- |

4.1.5

kaikissa pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien pakkauksissa helppolukuinen merkintä ”alkuperäisosa” sekä sen merkki ja tyyppi yhdessä E-merkin ja alkuperämaamerkinnän kanssa.

| 4.1.6 | Näiden merkintöjen on oltava pysyviä, helposti luettavia ja näkyviä myös paikassa, johon komponentti asennetaan ajoneuvoon. |
| --- | --- |

4.1.6

Näiden merkintöjen on oltava pysyviä, helposti luettavia ja näkyviä myös paikassa, johon komponentti asennetaan ajoneuvoon.

5.   HYVÄKSYNTÄ

5.1   Jos tämän säännön kohdan 3 perusteella hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 6 ja 7 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä melupäästöjen osalta.

5.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 02) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on erityyppinen pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä, eikä toiselle ajoneuvotyypille.

5.3   Tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Ilmoitukseen on liitettävä hyväksynnän hakijan toimittamat pako- tai äänenvaimenninjärjestelmää kuvaavat piirustukset sopivassa mittakaavassa enintään A4-kokoisina (210 × 297 mm) tai A4-kokoisiksi taitettuina.

5.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 5.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

5.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä

3

| 5.4.2 | edellä kohdassa 5.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

5.4.2

edellä kohdassa 5.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

5.5   Kohdassa 5.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 5.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

5.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

5.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

6.   VAATIMUKSET

6.1   Yleiset vaatimukset

6.1.1   Ajoneuvo, sen moottori ja sen pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja koottava siten, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä täyttää tämän säännön vaatimukset siihen kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

6.1.2   Pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava niin, että se kestää korroosiota.

6.1.3   Ajoneuvossa on annettava seuraavat tiedot helppopääsyisessä paikassa, jonka ei kuitenkaan välttämättä tarvitse olla välittömästi nähtävissä:

| a) | valmistajan nimi |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi

| b) | moottorin tavoitepyörimisnopeus ja tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.2 määritellyn paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdyn testin lopputulos. |
| --- | --- |

b)

moottorin tavoitepyörimisnopeus ja tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.2 määritellyn paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdyn testin lopputulos.

6.2   Äänitasoja koskevat vaatimukset

6.2.1   Mittausmenetelmät

6.2.1.1   Hyväksyttäväksi toimitetun ajoneuvotyypin lähettämä ääni on mitattava tämän säännön liitteessä 3 kuvatuilla menetelmillä ajoneuvon liikkuessa ja ollessa paikallaan (4). Jos ajoneuvon polttomoottori ei toimi ajoneuvon ollessa paikallaan, äänitaso mitataan ainoastaan liikkeessä.

4

6.2.1.2   Kohdan 6.2.1.1 mukaisesti mitatut arvot on merkittävä testausselosteeseen ja tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen lomakkeeseen.

6.2.1.3   Tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1 kuvatulla menetelmällä määritetty äänitaso ajoneuvon ollessa liikkeessä ei saa ylittää tämän säännön liitteessä 4 asianomaisen ajoneuvoluokan uusille ajoneuvoille ja uusille pako- ja äänenvaimennusjärjestelmillä vahvistettuja raja-arvoja.

6.3   Lisävaatimukset

6.3.1   Suojaaminen luvattomalta muuttamiselta

Kaikki pako- tai äänenvaimennusjärjestelmät on rakennettava siten, ettei vaimenninlevyjä, diffuusoreja ja muita sellaisia osia, joiden ensisijainen tarkoitus liittyy vaimennus-/paisuntakammioihin, voida poistaa. Jos tällaisen osan liittäminen on välttämätöntä, kiinnitystavan on oltava sellainen, ettei osan poistamista helpoteta (esim. käyttämällä perinteisiä kierrekiinnityksiä) ja että poistaminen vahingoittaa kokoonpanoa pysyvästi tai peruuttamattomasti.

6.3.2   Usean toimintatilan pako- tai äänenvaimennusjärjestelmät

Pakojärjestelmien tai äänenvaimennusjärjestelmien, joissa on monta manuaalisesti tai elektronisesti säädettävää kuljettajan valittavissa olevaa toimintatilaa, on täytettävä kaikki vaatimukset kaikissa toimintatiloissa. Ilmoitettava äänitaso on se tulos, joka on saatu korkeimmat äänitasot aiheuttavasta toimintatilasta.

6.3.3   Estolaitteiden käytön kielto

Ajoneuvon valmistaja ei saa yksinomaan tässä säännössä määrättyjen melupäästövaatimusten täyttämiseksi tarkoituksellisesti muuttaa, säätää tai ottaa käyttöön mitään sellaisia laitteita tai menettelyjä, jotka eivät ole käytössä tavanomaisessa maantieajossa.

7.   AJONEUVOTYYPIN TAI PAKO- TAI ÄÄNENVAIMENNUSJÄRJESTELMÄN TYYPIN HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

7.1   Kaikista ajoneuvotyyppiin tai pako- tai äänenvaimennusjärjestelmään tehtävistä muutoksista on ilmoitettava sille tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka hyväksyi kyseisen ajoneuvotyypin. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

| 7.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdan 5.3 mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

7.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

8.1   Jokaisen ajoneuvon, jossa on tämän säännön mukainen hyväksyntämerkki, on vastattava hyväksyttävää tyyppiä, siinä on oltava sellainen pako- tai äänenvaimennusjärjestelmä, jolla varustettuna se hyväksyttiin, ja sen on täytettävä kohdan 6 vaatimukset.

8.2   Kohdassa 8.1 määrättyjen vaatimusten mukaisuuden todentamiseksi ajoneuvo, jossa on tämän säännön mukainen tyyppihyväksyntämerkki, otetaan sarjasta. Tuotannon katsotaan olevan tämän säännön vaatimusten mukaista, jos tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1 kuvatulla menetelmällä mitattu äänitaso on enintään 3 dB(A) suurempi kuin tyyppihyväksynnän yhteydessä mitattu arvo ja enintään 1 dB(A) suurempi kuin tämän säännön liitteessä 4 vahvistetut raja-arvot.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 asetetut vaatimukset eivät täyty tai ajoneuvo ei läpäise kohdan 8.2 mukaisia testejä.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

10.1   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 02 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02.

10.2   Kun muutossarjan 02 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää tyyppihyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02.

10.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti.

10.4   Tämän säännön muutossarjan 02 voimaantulopäivää seuraavien 24 kuukauden aikana mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa evätä ajoneuvotyypin kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää, joka on annettu tämän säännön aiempien muutossarjojen perusteella.

10.5   Kun tämän säännön muutossarjan 02 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten ei tarvitse hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvotyyppiä, joka on tyyppihyväksytty tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti.

10.6   Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, voivat kieltäytyä hyväksymästä tyyppihyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella. Niiden on hyväksyttävä vain muutossarjan 02 perusteella hyväksytyt tyyppihyväksynnät.

10.7   Muutossarjan 02 täydennyksen 1 virallisen voimaantulopäivän jälkeen mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä tyyppihyväksyntiä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 täydennyksellä 1.

10.8   Kun tämän säännön muutossarjan 02 täydennyksen 1 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 täydennyksellä 1, vaatimukset.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka on edelleen ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Jos suurin nimellisnettoteho saavutetaan useilla moottorin pyörimisnopeuksilla, moottorin nimellispyörimisnopeus on tässä säännössä moottorin suurin pyörimisnopeus, jolla suurin nimellisnettoteho saavutetaan.

2

(3)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdään testi vertailuarvon määrittämiseksi viranomaisille, jotka käyttävät tätä menetelmää käytössä olevien ajoneuvojen tarkastukseen.

4

---

LIITE 1

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: ajoneuvotyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

sen melupäästöjen osalta säännön nro 63 mukaisesti

Hyväksyntänumero: Laajentamisen numero:

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki:

2. Ajoneuvon tyyppi

3. Mahdolliset variantit:

4. Mahdolliset versiot:

5. Valmistajan nimi ja osoite:

6. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

7. Alkuperäisten pakojärjestelmien tyypit:

8. Ilmanottolaitteiden tyypit (jos tarvitaan äänitasoraja-arvojen noudattamiseksi):

9. Moottorin tyyppi (3):

10. Työtapa: kaksi- tai nelitahti (tapauksen mukaan) (2)

11. Sylinteritilavuus: cm3

11.1 Halkaisija: mm

11.2 Iskunpituus: mm

12. Suurin nimellisnettoteho (mittausmenetelmä): kW

13. Moottorin nimellispyörimisnopeus, jolla saavutetaan suurin teho: rpm

14. Voimansiirto:

14.1 Merkki

14.2 Tyyppi (käsivalintainen, automaattinen, portaattomasti säätyvä)

14.3 Vaihteiden määrä:

14.4 Käytetyt vaihteet:

14.5 Vetopyörästön välityssuhteet:

15. Renkaiden tyyppi ja mitat:

16. Suurin sallittu kokonaispaino: kg

17. Ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (valmistajan ilmoittama): km/h

18. Ajoneuvon testaus paikallaan: mikrofonin sijainti ja suuntaus (viittaus tämän säännön liitteen 3 kaavioihin)

19. Äänitasot:

Liikkuva ajoneuvo: dB(A)

Lähestymisnopeus (linja A–A′): km/h

Moottorin pyörimisnopeus: rpm

Paikallaan oleva ajoneuvo: dB(A)

Moottorin pyörimisnopeus: rpm

20. Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vertailutiedot

20.1 Vaihde (i) (käsivalintaisella vaihteistolla varustetut ajoneuvot)

20.2 Ajoneuvon nopeus kiihdytysjakson alussa (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

20.3 Äänenpainetaso Lwot(i): dB(A)

21. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi:

22. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos:

23. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä:

24. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:

25. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

26. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa:

27. Paikka:

28. Päiväys:

29. Allekirjoitus:

30. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero:

a) Piirrokset, kaaviot ja kaavakuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

b) Valokuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

c) Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Jos moottori on tavanomaisesta poikkeava, se on mainittava.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIN ASETTELU

Malli A

(Ks. tämän säännön kohta 5.4)

Image 13

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty melutasonsa osalta Alankomaissa (E 4) säännön nro 63 mukaisesti hyväksyntänumerolla 022439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 63 mukaisesti, sellaisena kuin se oli muutettuna muutossarjalla 02.

Malli B

(Ks. tämän säännön kohta 5.5)

Image 14

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 63 ja 33 mukaisesti (1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 63 sisälsi muutossarjan 02 muutokset ja että sääntöä nro 33 on muutettu muutossarjalla 01.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

LUOKAN L1 AJONEUVOJEN LÄHETTÄMÄN ÄÄNEN MITTAUSMENETELMÄT JA -LAITTEET

1.   MITTAUSLAITTEET

1.1   Akustiset mittaukset

1.1.1   Yleistä

Äänenpainetason mittauslaitteen on oltava äänitasomittari tai vastaava luokan 1 vaatimusten mukainen mittauslaite (mukaan luettuna suositeltu tuulisuoja, jos käytössä). Vaatimukset kuvataan kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (IEC) julkaisussa 61672-1:2013. Mittaukset on suoritettava käyttämällä akustisen mittauslaitteen aikapainotusta F ja taajuuspainotusta A, jotka nekin kuvataan julkaisussa IEC 61672-1:2013. Käytettäessä järjestelmää, jossa A-painotettua äänenpainetasoa seurataan tietyin väliajoin, lukema on otettava enintään 30 ms:n väliajoin. Laitteet huolletaan ja kalibroidaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

1.1.2   Kalibrointi

Kunkin mittaustilanteen alussa ja lopussa koko akustinen mittausjärjestelmä on tarkastettava äänenkalibrointilaitteella, joka on vähintään julkaisussa IEC 60942:2003 esitetyn luokan 1 vaatimusten mukainen. Tarkastuksen lukemien välinen ero saa olla ilman lisäsäätöä korkeintaan 0,5 dB(A). Jos tämä arvo ylittyy, edellisen vaatimukset täyttävän tarkastuksen jälkeen saadut mittaustulokset on jätettävä huomiotta.

1.1.3   Vaatimustenmukaisuus

Kerran vuodessa on tarkistettava, että äänenkalibrointilaite täyttää julkaisussa IEC 60942:2003 asetetut vaatimukset. Vähintään kerran kahdessa vuodessa on tarkistettava, että instrumentointijärjestelmä täyttää julkaisussa IEC 61672-1:2013 asetetut vaatimukset. Kaikki vaatimustenmukaisuustestit on tehtävä laboratoriossa, jolla on valtuudet suorittaa asiaa koskevien standardien mukaisia kalibrointeja.

1.2   Nopeudenmittauslaitteet

Moottorin pyörimisnopeus mitataan käyttämällä laitetta, jonka tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi niillä moottorin pyörimisnopeuksilla, joita mittauksessa käytetään.

Ajoneuvon ajonopeus mitataan laitteilla, joiden tarkkuus on vähintään ± 0,5 km/h käytettäessä jatkuvaan mittaamiseen soveltuvia laitteita. Jos testauksessa käytetään erillisiä nopeusmittauksia, laitteen tarkkuuden on oltava vähintään ± 0,2 km/h (1).

1.3   Meteorologiset laitteet

Meteorologisten laitteiden, joilla seurataan ympäristöolosuhteita testin aikana, on täytettävä seuraavat tarkkuusvaatimukset:

| | lämpötilamittari: enintään ± 1 °C |
| --- | --- |

lämpötilamittari: enintään ± 1 °C

| | tuulennopeusmittari: ± 1,0 m/s |
| --- | --- |

tuulennopeusmittari: ± 1,0 m/s

| | ilmanpainemittari: ± 5 hPa |
| --- | --- |

ilmanpainemittari: ± 5 hPa

| | suhteellisen kosteuden mittari: ± 5 %. |
| --- | --- |

suhteellisen kosteuden mittari: ± 5 %.

2.   MITTAUSOLOSUHTEET

2.1   Testauspaikka, sääolosuhteet ja taustamelukorjaus

2.1.1   Testauspaikka

Testauspaikan on muodostuttava varsinaisesta kiihdytysradasta, jota ympäröi pääosin tasainen testialue. Testiradan on oltava tasainen ja pinnaltaan kuiva ja sellainen, että vierintämelu jää vähäiseksi.

Vapaan äänikentän vaihtelu saa testauspaikalla olla kiihdytysalueen keskelle sijoitetun äänenlähteen ja mikrofonin välillä enintään ± 1 dB. Vaatimus täyttyy, jos alueella ei ole ääntä heijastavia suuria kohteita, kuten pensasaitoja, kallioita, siltoja tai rakennuksia, 50 m:n säteellä kiihdytysalueen keskustasta.

Mikrofonin läheisyydessä ei saa olla äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä mikrofonin ja äänilähteen välissä saa olla ketään. Mittausten suorittajan on asetuttava siten, että hän ei itse vaikuta mittauslaitteiden lukemiin.

Testauspaikan pinnan on vastattava tämän säännön liitteen 5 tai standardin ISO 10844:2014 vaatimuksia. Tämän säännön kohdassa 10.8 tarkoitetun määräajan jälkeen vertailukohtana käytetään pelkästään standardia ISO 10844:2014.

2.1.2   Sääolosuhteet ja taustamelukorjaus

Mittauksia ei saa suorittaa huonoissa sääolosuhteissa. Testejä ei saa suorittaa, jos tuulen tai tuulenpuuskien nopeus on yli 5 m/s äänenmittausten välillä.

Mittausten aikana muiden kuin testattavan ajoneuvon äänilähteiden A-painotetun äänitason ja tuulen aiheuttaman äänitason on oltava vähintään 10 dB(A) pienempi kuin ajoneuvon aiheuttama äänitaso. Mikrofonissa saa käyttää sopivaa tuulensuojaa, jos suojan vaikutus mikrofonin herkkyyteen ja suuntausominaisuuksiin otetaan huomioon.

Jos taustamelun äänenpainetason ja mitatun äänenpainetason ero on 10–15 dB(A), testitulokset lasketaan tekemällä äänitasomittarin lukemiin tarvittavat korjaukset alaspäin taulukossa 1 esitetyllä tavalla.

Taulukko 1

Yksittäiseen mitattuun testiarvoon tehtävä korjaus

| Taustamelun äänenpainetason ja mitatun äänenpainetason ero (dB) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korjaus (dB(A)) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Taustamelun äänenpainetason ja mitatun äänenpainetason ero (dB)

10

11

12

13

14

≥ 15

Korjaus (dB(A))

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2   Ajoneuvon kunto

2.2.1   Yleinen kunto

Ennen mittauksia moottori on saatettava tavanomaiseen toimintakuntoon seuraavien ominaisuuksien osalta:

| — | lämpötilat |
| --- | --- |

—

lämpötilat

| — | viritys |
| --- | --- |

—

viritys

| — | polttoaine |
| --- | --- |

—

polttoaine

| — | sytytystulpat, kaasuttimet jne. (tilanteen mukaan). |
| --- | --- |

—

sytytystulpat, kaasuttimet jne. (tilanteen mukaan).

Jos ajoneuvossa on automaattisäätöisiä tuulettimia, niihin ei saa puuttua melutasomittauksen aikana.

Jos ajoneuvossa on laitteita, joita ei tarvita sen käyttövoiman tuottamiseen mutta joita käytetään ajoneuvon tavanomaisessa maantiekäytössä, näiden laitteiden on oltava toiminnassa valmistajan määrittelemällä tavalla.

Paineilmamoottoreiden osalta valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on sovittava keskenään tavanomaisesta toimintakunnosta, joka poikkeaa tässä kohdassa mainitusta. Sitä koskevat tiedot on liitettävä tämän säännön mukaiseen valmistajan tyyppihyväksyntähakemukseen.

2.2.2   Testimassa ja renkaiden valinta

2.2.2.1   Ajoneuvoa testattaessa sen testimassan on oltava tämän säännön kohdassa 2.9 määritellyn mukainen.

2.2.2.2   Renkaiden valinta ja kunto

Renkaiden on sovelluttava käytettäväksi asianomaisessa ajoneuvossa, ja niiden ilmanpaineen on noudatettava suositusta, jonka ajoneuvon valmistaja on esittänyt ajoneuvon testimassalle.

Ajoneuvon valmistaja valitsee renkaat, joiden on vastattava jotakin ajoneuvon valmistajan ajoneuvolle määrittelemää rengaskokoa ja -tyyppiä. Renkaiden urasyvyyden on oltava vähintään 80 prosenttia täydestä urasyvyydestä.

3.   TESTAUSMENETELMÄT

3.1   Liikkeessä olevan ajoneuvon lähettämän äänen mittaaminen

3.1.1   Testijärjestely ja mikrofonien sijoituspaikat

3.1.1.1   Testijärjestely esitetään kuvassa 1.

Kuva 1

Mittauspaikat, kun ajoneuvo on liikkeessä

Image 15

Merkitään testiradalle kaksi linjaa, AA′ ja BB′, jotka ovat samansuuntaisia mikrofonilinjan PP′ kanssa ja joista yksi sijaitsee linjasta PP′ 10 m eteenpäin ja toinen 10 m taaksepäin.

3.1.1.2   Mikrofonien sijoituspaikkojen etäisyyden linjalta CC′ mikrofonilinjalla PP′ kohtisuorassa testiradan vertailulinjaan CC′ nähden (ks. kuva 1) on oltava 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonit on asetettava 1,2 ± 0,02 m maanpinnan yläpuolelle. Vertailuakseli on esteettömässä äänikentässä (ks. IEC 61672-1:2013) horisontaalinen ja kohdistuu kohtisuoraan ajoneuvon ajolinjaan CC′ nähden.

3.1.2   Kiihdytystestin suorittaminen, ajoneuvon lähestymisnopeus ja vaihteiden käyttö

3.1.2.1   Kiihdytystestin suorittaminen

Ajoneuvo lähestyy linjaa AA′ tasaisella alkunopeudella vAA′ jäljempänä esitettävällä tavalla. Kun ajoneuvon etureuna saavuttaa linjan AA′, kaasunsäädin avataan täyskaasulle niin nopeasti kuin käytännössä mahdollista, kunnes ajoneuvon takareuna saavuttaa linjan BB′. Sitten kaasunsäädin palautetaan mahdollisimman nopeasti joutokäyntiasentoon.

Ajoneuvoa ajetaan kaikissa mittauksissa suorassa linjassa testiradalla siten, että ajoneuvon pituussuuntainen keskitaso on mahdollisimman lähellä linjaa CC′.

3.1.2.2   Ajoneuvon lähestymisnopeus

Ajoneuvon on lähestyttävä linjaa AA′ vakaalla nopeudella, joka vastaa tämän säännön kohdassa 2.12 määriteltyä ajoneuvon suurinta nopeutta, jos tämä nopeus on enintään 30 km/h. Jos ajoneuvon suurin nopeus on yli 30 km/h, ajoneuvon on lähestyttävä linjaa AA′ vakaalla nopeudella 30 km/h.

3.1.2.3   Vaihteiden käyttö

Jos ajoneuvossa on käsivalintainen vaihteisto, valitaan suurin vaihde, jolla ajoneuvo pystyy ylittämään linjan AA′ moottorin pyörimisnopeudella, joka on vähintään 50 prosenttia tämän säännön kohdassa 2.7 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta.

Jos ajoneuvossa on automaattivaihteisto, ajettaessa käytetään kohdassa 3.1.2.2 mainittuja nopeuksia.

3.1.3   Äänenpainetason määrittäminen

Vähennetään suurimmasta ajoneuvon kummallakin puolella mitatusta äänenpainotasosta 1 dB(A) mittausepätarkkuuden ottamiseksi huomioon ja pyöristetään lukema sitten yhden desimaalin tarkkuuteen (esim. 68,45 kirjataan arvona 68,5 ja 68,44 arvona 68,4). Mittaustuloksina pidetään näitä arvoja.

Mittaus on pätemätön, jos kirjataan yleisestä äänenpainetasosta epänormaalisti poikkeava huippuarvo.

Ajoneuvon kummaltakin puolelta on tehtävä vähintään kaksi pätevää mittausta.

Mittauksia pidetään pätevinä, jos ajoneuvon samalta puolelta tehtyjen kahden perättäisen mittauksen tulokset poikkeavat toisistaan enintään 2 dB(A).

Säätöjä varten voidaan tehdä esimittauksia, joita ei kuitenkaan oteta huomioon mittaustuloksia määritettäessä.

3.1.4   Testin lopullisen tuloksen laskeminen

Testin lopullinen tulos on neljän testin tulosten keskiarvo pyöristettynä lähimpään täyteen desibeliin. Jos desimaalipilkun jälkeinen luku on 0–4, tulos pyöristetään alaspäin, ja jos se on 5–9, tulos pyöristetään ylöspäin.

3.2   Paikallaan olevien ajoneuvojen äänen mittaaminen (käytössä olevien ajoneuvojen testausolosuhteet ja mittausmenetelmä)

Käytössä olevien ajoneuvojen myöhemmän testaamisen helpottamiseksi mitataan äänenpainetaso myös läheltä pakojärjestelmän (äänenvaimennusjärjestelmän) poistoaukkoa jäljempänä esitettävien vaatimusten mukaisesti. Mittaustulos kirjataan testausselosteen, joka laaditaan tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetun asiakirjan antamista varten.

Mittaukset tehdään tämän säännön liitteen 3 kohdan 1 mukaisella tarkkuusäänitasomittarilla.

3.2.1   Testauspaikan olosuhteet

3.2.1.1   Mittaukset tehdään paikallaan olevasta ajoneuvosta paikassa, jossa ei esiinny juurikaan äänikenttään vaikuttavia häiriöitä.

3.2.1.2   Sopivia testauspaikkoja ovat avoimet, tasaiset alueet, joka on peitetty betonilla, asfaltilla tai muulla kovalla pinnoitteella, joka heijastaa ääntä hyvin. Jyrätty tai muu maapinta ei kuitenkaan tule kysymykseen. Alueelle on voitava sijoittaa suorakulmio, jonka sivut ovat vähintään 3 metrin päässä ajoneuvon ääriviivoista ja jonka sisällä ei ole huomattavia esteitä. Ajoneuvoa ei saa pakoäänen mittaamista varten alle 1 metrin päähän testauspinnan reunasta.

3.2.1.3   Mittausalueella ei saa olla mittaajan ja kuljettajan lisäksi ketään, eikä heidänkään läsnäolonsa saa vaikuttaa mittauslukemiin.

3.2.2   Taustamelu ja tuuli

Taustamelun on oltava kussakin mittauspisteessä vähintään 10 dB(A) pienempi kuin samassa pisteessä tehdyssä testissä mitattu äänitaso.

3.2.3   Mittausmenetelmä

3.2.3.1   Mittausten luonne ja lukumäärä

Suurin melutaso ilmaistuna A-painotettuina desibeleinä (dB(A)) on mitattava kohdassa 3.2.3.3.2.1 määritellyn käyttöjakson aikana.

Jokaisessa mittauspisteessä on tehtävä vähintään kolme mittausta.

3.2.3.2   Ajoneuvon sijoittaminen ja valmistelu

Ennen mittauksia ajoneuvon moottori on saatettava tavanomaiseen käyttölämpötilaansa, jos kyseessä on polttomoottori, tai tavanomaiseen toimintakuntoonsa, jos kyseessä on paineilmamoottori. Jos ajoneuvossa on automaattisia tuulettimia, niitä ei saa säätää äänenpainetason mittaamisen aikana.

Vaihteenvalitsimen on mittauksia suoritettaessa oltava vapaa-asennossa. Jos voimansiirtoa ei voida kytkeä irti, ajoneuvon vetävän pyörän täytyy voida pyöriä vapaasti kuormittamattomana. Sitä varten ajoneuvo voidaan esimerkiksi nostaa seisontatuelleen.

3.2.3.3   Äänitason mittaaminen pakoputken läheisyydessä

3.2.3.3.1   Mikrofonin sijoittaminen (ks. kuva 2)

Mikrofoni on sijoitettava 0,5 ± 0,01 m:n etäisyydelle pakoputken vertailupisteestä, joka on määritetty kuvassa 3, ja 45 ± 5°:n kulmaan siihen pystytasoon nähden, jossa putken suun virtausakseli sijaitsee. Mikrofonin on oltava vertailupisteen korkeudella ja vähintään 0,2 m:n korkeudella maanpinnasta. Mikrofonin vertailuakselin on oltava maanpinnan kanssa samansuuntainen ja suunnattu kohti pakoaukon vertailupistettä.

Vertailupisteenä käytetään korkeinta kohtaa, joka täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | Vertailupiste sijaitsee pakoputken suulla. |
| --- | --- |

a)

Vertailupiste sijaitsee pakoputken suulla.

| b) | Vertailupiste on sillä pystytasolla, jossa pakoaukon keskipiste ja pakoputken suun virtausakseli sijaitsevat. |
| --- | --- |

b)

Vertailupiste on sillä pystytasolla, jossa pakoaukon keskipiste ja pakoputken suun virtausakseli sijaitsevat.

Jos mikrofonille on kaksi mahdollista sijoituspaikkaa, valitaan ajoneuvon pituussuuntaisesta keskilinjasta kauempana oleva paikka. Jos pakoputken aukon virtausakseli on 90 ± 5°:n kulmassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden, mikrofoni sijoitetaan kohtaan, joka on kauimpana moottorista.

Jos ajoneuvossa on kaksi alle 0,3 m:n päässä toisistaan sijaitsevaa pakoaukkoa, jotka on kytketty samaan vaimentimeen, tehdään vain yksi mittaus.

Mikrofoni on sijoitettava suhteessa ajoneuvon pituussuuntaisesta keskilinjasta kauimpana sijaitsevaan pakoaukkoon tai, jos kumpikaan ei ole lähempänä ulkoreunaa, suhteessa siihen pakoaukkoon, joka on ylempänä maanpinnasta.

Ajoneuvoissa, joissa pakoaukkojen etäisyys toisistaan on yli 0,3 m, tehdään mittaukset kummastakin pakoaukosta niin kuin ne olisivat erillisiä, ja kirjataan suurin lukema. Tienvarsitarkastusta varten vertailupiste voidaan siirtää ajoneuvon korin ulkopinnalle.

Kuva 2

Mikrofonin sijaintipaikat mitattaessa paikallaan olevan ajoneuvon lähettämää ääntä

Image 16

Mitat metreinä, ellei toisin ilmoiteta

Kuva 3

Vertailupiste

| | Selitykset:








  T | = | ylhäältä |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | sivulta |
| 1 | = | vertailupiste |
| 2 | = | tienpinta |
| A | = | viistetty putki |
| B | = | alas taivutettu putki |
| C | = | suora putki |
| D | = | pystysuora putki |

Image 17

Selitykset:

T

=

ylhäältä

S

=

sivulta

1

=

vertailupiste

2

=

tienpinta

A

=

viistetty putki

B

=

alas taivutettu putki

C

=

suora putki

D

=

pystysuora putki

3.2.3.3.2   Moottorin käyttöolosuhteet

3.2.3.3.2.1.   Vakautetaan moottorin pyörimisnopeus yhdeksi seuraavista arvoista:

| | 50 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on suurempi kuin 5 000 rpm |
| --- | --- |

50 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on suurempi kuin 5 000 rpm

| | 75 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on enintään 5 000 rpm |
| --- | --- |

75 prosenttia arvosta nrated, jos nrated on enintään 5 000 rpm

Tässä nrated on tämän säännön kohdassa 2.4 määritelty moottorin nimellispyörimisnopeus.

Jos ajoneuvo ei voi paikallaan olevan ajoneuvon testissä saavuttaa edellä määriteltyä moottorin pyörimisnopeutta, tavoitepyörimisnopeuden asemesta käytetään nopeutta, joka on 95 prosenttia paikallaan olevan ajoneuvon testissä saavutettavissa olevasta suurimmasta pyörimisnopeudesta.

3.2.3.3.2.2   Nostetaan moottorin pyörimisnopeus tasaisesti joutokäynnistä tavoitepyörimisnopeuteen ja pidetään se vakiona ± 5 prosentin tarkkuudella. Sen jälkeen kaasunsäädin vapautetaan nopeasti ja pyörimisnopeus palautetaan joutokäyntinopeuteen. Äänenpainetaso mitataan jaksolta, jossa moottorin pyörimisnopeus pidetään vakaana vähintään 1 sekunnin ajan, ja koko hidastumisjaksolta. Testiarvona pidetään suurinta äänentasomittarin lukemaa.

Mittaus katsotaan päteväksi, jos moottorin pyörimisnopeus testissä ei poikkea tavoitepyörimisnopeudesta enempää kuin ± 5 prosenttia vähintään 1 sekunnin pituisena aikana.

3.2.3.3.2.3   Usean toimintatilan pakojärjestelmä

Ajoneuvot, joiden pakojärjestelmässä on useita käsisäätöisiä tai elektronisesti säädettäviä toimintatiloja, on testattava kaikissa toimintatiloissa.

3.2.3.3.3   Tulos

3.2.3.3.3.1   Mittaukset tehdään edellä määrätyissä mikrofonin sijaintipaikoissa. Testin aikana saavutettu suurin A-painotettu äänenpainetaso kirjataan pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin (esim. 92,45 on kirjauksessa 92,5 ja 92,44 taas 92,4). Testi toistetaan, kunnes kustakin pakoaukosta on saatu kolme perättäistä mittaustulosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2,0 dB(A).

Pakoaukkokohtainen tulos on kolmen pätevän mittaustuloksen aritmeettinen keskiarvo, joka pyöristetään lähimpään kokonaislukuun (esim. 92,5 on kirjauksessa 93 ja 92,4 taas 92).

3.2.3.3.3.2   Jos ajoneuvossa on useita pakoaukkoja, raportoitava äänenpainetaso ilmoitetaan siitä pakoaukosta, jossa keskimääräinen äänenpainetaso on suurin.

3.2.3.3.3.3   Jos ajoneuvossa on usean toimitilan pakojärjestelmä ja käsisäätöinen tai elektronisesti säädettävä tilanvalitsin, raportoitava äänenpainetaso ilmoitetaan siitä toimintatilasta, jossa keskimääräinen äänenpainetaso on suurin.

4.   LIIKKEESSÄ OLEVAN AJONEUVON LÄHETTÄMÄ ÄÄNI (TIEDOT ILMOITETAAN LIIKKEESSÄ OLEVAN AJONEUVON KÄYTÖNAIKAISEN TESTAAMISEN HELPOTTAMISEKSI)

4.1   Sopimuspuoli voi määritellä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisessa käytettävän menetelmän, jossa otetaan huomioon mahdolliset erot suhteessa tyyppihyväksynnässä käytettyihin testausolosuhteisiin.

4.2   Jotta ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaaminen olisi helpompaa, pidetään seuraavia liikkeessä olevalle ajoneuvolle liitteen 3 kohdan 3.1 mukaisesti tehtyihin äänenpainetasomittauksiin liittyviä tietoja käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden vertailutietoina:

| a) | vaihde (i) tai lukitsemattomilla välityssuhteilla testattujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenvalitsimen asento testissä |
| --- | --- |

a)

vaihde (i) tai lukitsemattomilla välityssuhteilla testattujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenvalitsimen asento testissä

| b) | ajoneuvon nopeus vAA′ (km/h) vaihteella (i) suurimmalla nopeudella tai kaasunsäädin täyskaasulle avattuna tehtävän kiihdytystestin alussa ja |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon nopeus vAA′ (km/h) vaihteella (i) suurimmalla nopeudella tai kaasunsäädin täyskaasulle avattuna tehtävän kiihdytystestin alussa ja

| c) | testin lopullinen tulos (dB(A)) tämän liitteen kohdan 3.1.4 mukaisesti määritettynä. |
| --- | --- |

c)

testin lopullinen tulos (dB(A)) tämän liitteen kohdan 3.1.4 mukaisesti määritettynä.

4.3   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden vertailutiedot kirjataan liitteen 1 mukaiseen ilmoituslomakkeeseen.

5.   ALKUPERÄINEN PAKOJÄRJESTELMÄ (ÄÄNENVAIMENNUSJÄRJESTELMÄ)

5.1   Vaimentavia kuitupitoisia aineksia sisältäviä äänenvaimentimia koskevat määräykset

5.1.1   Vaimentavassa kuitupitoisessa materiaalissa ei saa olla asbestia, ja sitä saa käyttää tai äänenvaimentimien valmistuksessa vain siinä tapauksessa, että soveltuvilla laitteilla varmistetaan, että materiaali pysyy paikallaan äänenvaimentimen koko käyttöajan, ja että äänenvaimennin täyttää kohdan 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 tai 5.1.5 vaatimukset.

5.1.2   Äänitason on täytettävä tämän säännön kohdan 4 vaatimukset, kun kuitupitoinen materiaali on poistettu.

5.1.3   Vaimentavaa kuitupitoista materiaalia ei saa sijoittaa äänenvaimentimen niihin osiin, joiden läpi pakokaasut kulkeutuvat, ja niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 5.1.3.1 | Materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C neljän tunnin ajan, ilman että kuitujen keskipituus, läpimitta tai tiiviys on vähentynyt. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C neljän tunnin ajan, ilman että kuitujen keskipituus, läpimitta tai tiiviys on vähentynyt.

| 5.1.3.2 | Kun materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 1 tunnin ajan, vähintään 98 prosenttia materiaalista on jäätävä siivilään, jonka reikien nimelliskoko on 250 μm ja joka täyttää standardin ISO 3310/1 vaatimukset standardin ISO 2559:2011 mukaisesti testattaessa. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Kun materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 1 tunnin ajan, vähintään 98 prosenttia materiaalista on jäätävä siivilään, jonka reikien nimelliskoko on 250 μm ja joka täyttää standardin ISO 3310/1 vaatimukset standardin ISO 2559:2011 mukaisesti testattaessa.

| 5.1.3.3 | Materiaalin painohäviö ei saa olla enemmän kuin 10,5 % sen jälkeen, kun se on upotettu 24 tunniksi lämpötilassa 90 ± 5 °C koostumukseltaan seuraavanlaiseen synteettiseen nesteeseen: | 1 N bromivetyhappoa (HBr): 10 ml |
| --- | --- | --- |

5.1.3.3

Materiaalin painohäviö ei saa olla enemmän kuin 10,5 % sen jälkeen, kun se on upotettu 24 tunniksi lämpötilassa 90 ± 5 °C koostumukseltaan seuraavanlaiseen synteettiseen nesteeseen:

1 N bromivetyhappoa (HBr): 10 ml

| | 1 N rikkihappoa (H2SO4): |
| --- | --- |

1 N rikkihappoa (H2SO4):

| | Tislattua vettä 1 000 millilitraan asti. |
| --- | --- |

Tislattua vettä 1 000 millilitraan asti.

Materiaali on pestävä tislatulla vedellä ja kuivattava 105 °C:n lämpötilassa 1 tunnin ajan ennen punnitusta.

5.1.4   Ennen kuin järjestelmää testataan tämän liitteen kohdan 3.1 mukaisesti, se on saatettava normaaliin käyttökuntoon jollakin seuraavista menettelyistä:

| 5.1.4.1 | Vakauttaminen jatkuvan maantieajon avulla:






  5.1.4.1.1 | Vakauttamisjakson aikana ajettava vähimmäismatka on 2 000 km. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1

Vakauttaminen jatkuvan maantieajon avulla:

5.1.4.1.1

Vakauttamisjakson aikana ajettava vähimmäismatka on 2 000 km.

| 5.1.4.1.2 | Vakauttamisjaksosta 50 ± 10 prosenttia koostuu kaupunkiajosta ja loppu pitkistä maantieajoista suurella nopeudella. Jatkuva maantieajo voidaan korvata vastaavalla testirataohjelmalla. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2

Vakauttamisjaksosta 50 ± 10 prosenttia koostuu kaupunkiajosta ja loppu pitkistä maantieajoista suurella nopeudella. Jatkuva maantieajo voidaan korvata vastaavalla testirataohjelmalla.

| 5.1.4.1.3 | Kyseessä olevia kahta nopeusaluetta käytetään vuoron perään ainakin kuusi kertaa. |
| --- | --- |

5.1.4.1.3

Kyseessä olevia kahta nopeusaluetta käytetään vuoron perään ainakin kuusi kertaa.

| 5.1.4.1.4 | Täydellisen testausohjelmaan on kuuluttava vähintään kymmenen vähintään kolmen tunnin taukoa mahdollisen jäähtymisen ja tiivistymisen vaikutusten jäljittelemiseksi. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4

Täydellisen testausohjelmaan on kuuluttava vähintään kymmenen vähintään kolmen tunnin taukoa mahdollisen jäähtymisen ja tiivistymisen vaikutusten jäljittelemiseksi.

| 5.1.4.2 | Vakauttaminen painepulsseilla:






  5.1.4.2.1 | Asennetaan pakojärjestelmä tai sen komponentit ajoneuvoon tai moottoriin.
  Ensimmäisessä tapauksessa ajoneuvo asetetaan rulladynamometrille. Jälkimmäisessä tapauksessa moottori sijoitetaan testipenkkiin.
  Asetetaan pakojärjestelmän pakoaukolle testauslaitteisto, jonka yksityiskohtainen kaavio esitetään kuvassa 4. Myös muita vastaavan tuloksen antavia laitteistoja voidaan käyttää. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.2

Vakauttaminen painepulsseilla:

5.1.4.2.1

Asennetaan pakojärjestelmä tai sen komponentit ajoneuvoon tai moottoriin.

Ensimmäisessä tapauksessa ajoneuvo asetetaan rulladynamometrille. Jälkimmäisessä tapauksessa moottori sijoitetaan testipenkkiin.

Asetetaan pakojärjestelmän pakoaukolle testauslaitteisto, jonka yksityiskohtainen kaavio esitetään kuvassa 4. Myös muita vastaavan tuloksen antavia laitteistoja voidaan käyttää.

| 5.1.4.2.2 | Testauslaitteisto on säädettävä niin, että nopeatoiminen venttiili vuoroin katkaisee ja palauttaa pakokaasuvirran 2 500 kertaa.

  Kuva 4


  Testauslaitteisto painepulsseilla vakauttamista varten




  valinnainen
  valinnainen






  1. | Imulaippa tai -holkki testattavan pakojärjestelmän takaosaan liittämistä varten. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Käsikäyttöinen säätöventtiili. |
| 3. | Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on enintään 40 litraa ja täyttöaika vähintään 1 sekunti. |
| 4. | Painekytkin, jonka toiminta-alue on 5–250 kPa. |
| 5. | Viivekytkin. |
| 6. | Impulssilaskuri. |
| 7. | Pikatoimintaventtiili, esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 400 baarin paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5 sekuntia. |
| 8. | Pakokaasujen poisto. |
| 9. | Taipuisa letku. |
| 10. | Painemittari. |

5.1.4.2.2

Testauslaitteisto on säädettävä niin, että nopeatoiminen venttiili vuoroin katkaisee ja palauttaa pakokaasuvirran 2 500 kertaa.

Kuva 4

Testauslaitteisto painepulsseilla vakauttamista varten

valinnainen

valinnainen

1.

Imulaippa tai -holkki testattavan pakojärjestelmän takaosaan liittämistä varten.

2.

Käsikäyttöinen säätöventtiili.

3.

Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on enintään 40 litraa ja täyttöaika vähintään 1 sekunti.

4.

Painekytkin, jonka toiminta-alue on 5–250 kPa.

5.

Viivekytkin.

6.

Impulssilaskuri.

7.

Pikatoimintaventtiili, esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 400 baarin paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5 sekuntia.

8.

Pakokaasujen poisto.

9.

Taipuisa letku.

10.

Painemittari.

| 5.1.4.2.3 | Venttiilin on auettava, kun pakokaasun vastapaine mitattuna vähintään 100 mm virtaussuuntaan imuaukon laipasta saavuttaa arvon 35–40 kPa. Jos moottorin ominaisuuksista johtuen tätä arvoa ei voida saavuttaa, venttiilin pitää aueta, kun kaasun vastapaine saavuttaa arvon, joka on 90 % mitattavissa olevasta maksimiarvosta, ennen kuin moottori pysähtyy. Sen on sulkeuduttava, kun tämä paine-ero on enintään 10 prosenttia vakioarvostaan mitattuna venttiilin ollessa auki. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3

Venttiilin on auettava, kun pakokaasun vastapaine mitattuna vähintään 100 mm virtaussuuntaan imuaukon laipasta saavuttaa arvon 35–40 kPa. Jos moottorin ominaisuuksista johtuen tätä arvoa ei voida saavuttaa, venttiilin pitää aueta, kun kaasun vastapaine saavuttaa arvon, joka on 90 % mitattavissa olevasta maksimiarvosta, ennen kuin moottori pysähtyy. Sen on sulkeuduttava, kun tämä paine-ero on enintään 10 prosenttia vakioarvostaan mitattuna venttiilin ollessa auki.

| 5.1.4.2.4 | Viivekytkin on säädettävä vastaamaan kohdan 5.1.4.2.3 vaatimusten pohjalta laskettua pakokaasuvirtauksen kestoa. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4

Viivekytkin on säädettävä vastaamaan kohdan 5.1.4.2.3 vaatimusten pohjalta laskettua pakokaasuvirtauksen kestoa.

| 5.1.4.2.5 | Moottorin pyörimisnopeuden on oltava 75 prosenttia tämän säännön kohdassa 2.7 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5

Moottorin pyörimisnopeuden on oltava 75 prosenttia tämän säännön kohdassa 2.7 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta.

| 5.1.4.2.6 | Dynamometrin ilmaiseman tehon on oltava 50 prosenttia kaasunsäädin täyskaasulle avattuna saatavasta tehosta mitattuna 75 prosentilla tämän säännön kohdassa 2.7 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta. |
| --- | --- |

5.1.4.2.6

Dynamometrin ilmaiseman tehon on oltava 50 prosenttia kaasunsäädin täyskaasulle avattuna saatavasta tehosta mitattuna 75 prosentilla tämän säännön kohdassa 2.7 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta.

| 5.1.4.2.7 | Mahdollisten tyhjennysaukkojen on oltava suljettuna testin aikana. |
| --- | --- |

5.1.4.2.7

Mahdollisten tyhjennysaukkojen on oltava suljettuna testin aikana.

| 5.1.4.2.8 | Testin kokonaiskesto ei saa olla pitempi kuin 48 tuntia. Jos tarvitaan jäähtymisjaksoja, niitä voidaan pitää tunnin välein. |
| --- | --- |

5.1.4.2.8

Testin kokonaiskesto ei saa olla pitempi kuin 48 tuntia. Jos tarvitaan jäähtymisjaksoja, niitä voidaan pitää tunnin välein.

| 5.1.4.3 | Vakauttaminen testipenkissä:






  5.1.4.3.1 | Pakojärjestelmä on asennettava sellaiseen moottoriin, joka edustaa sitä moottorityyppiä, jollainen on siinä ajoneuvossa, jota varten järjestelmä on suunniteltu. Moottori sijoitetaan sen jälkeen testipenkkiin. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3

Vakauttaminen testipenkissä:

5.1.4.3.1

Pakojärjestelmä on asennettava sellaiseen moottoriin, joka edustaa sitä moottorityyppiä, jollainen on siinä ajoneuvossa, jota varten järjestelmä on suunniteltu. Moottori sijoitetaan sen jälkeen testipenkkiin.

| 5.1.4.3.2 | Vakauttaminen koostuu kolmesta syklistä. |
| --- | --- |

5.1.4.3.2

Vakauttaminen koostuu kolmesta syklistä.

| 5.1.4.3.3 | Jokaista testipenkissä suoritettua sykliä täytyy seurata vähintään kuuden tunnin tauko jäähtymis- ja tiivistymisvaikutusten aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

5.1.4.3.3

Jokaista testipenkissä suoritettua sykliä täytyy seurata vähintään kuuden tunnin tauko jäähtymis- ja tiivistymisvaikutusten aikaansaamiseksi.

| 5.1.4.3.4 | Kukin testipenkissä suoritettava sykli on kuusivaiheinen. Vaihekohtaiset moottoria koskevat vaatimukset ja vaiheen kesto ovat seuraavat:







  Vaihe | Toimintatila | Jakson kesto minuutteina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Joutokäynti | 6 |
| 2 | Kuormitus 25 %, nopeus 75 % arvosta nrated | 40 |
| 3 | Kuormitus 50 %, nopeus 75 % arvosta nrated | 40 |
| 4 | Kuormitus 100 %, nopeus 75 % arvosta nrated | 30 |
| 5 | Kuormitus 50 %, nopeus 100 % arvosta nrated | 12 |
| 6 | Kuormitus 25 %, nopeus 100 % arvosta nrated | 22 |
| | Kokonaisaika | 2 h 30 min |

5.1.4.3.4

Kukin testipenkissä suoritettava sykli on kuusivaiheinen. Vaihekohtaiset moottoria koskevat vaatimukset ja vaiheen kesto ovat seuraavat:

Vaihe

Toimintatila

Jakson kesto minuutteina

1

Joutokäynti

6

2

Kuormitus 25 %, nopeus 75 % arvosta nrated

40

3

Kuormitus 50 %, nopeus 75 % arvosta nrated

40

4

Kuormitus 100 %, nopeus 75 % arvosta nrated

30

5

Kuormitus 50 %, nopeus 100 % arvosta nrated

12

6

Kuormitus 25 %, nopeus 100 % arvosta nrated

22

Kokonaisaika

2 h 30 min

| 5.1.4.3.5 | Vakauttamisen aikana voidaan valmistajan pyynnöstä jäähdyttää moottoria ja äänenvaimenninta, jotta enintään 100 mm:n etäisyydellä pakoaukosta mitattu lämpötila ei ylitä lämpötilaa, joka on mitattu, kun ajoneuvoa ajetaan 75 prosentilla tämän säännön kohdassa 2.7 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta suurimmalla vaihteella. Moottorin pyörimisnopeus ja/tai ajoneuvon nopeus määritetään ± 3 prosentin tarkkuudella. |
| --- | --- |

5.1.4.3.5

Vakauttamisen aikana voidaan valmistajan pyynnöstä jäähdyttää moottoria ja äänenvaimenninta, jotta enintään 100 mm:n etäisyydellä pakoaukosta mitattu lämpötila ei ylitä lämpötilaa, joka on mitattu, kun ajoneuvoa ajetaan 75 prosentilla tämän säännön kohdassa 2.7 määritellystä moottorin nimellispyörimisnopeudesta suurimmalla vaihteella. Moottorin pyörimisnopeus ja/tai ajoneuvon nopeus määritetään ± 3 prosentin tarkkuudella.

5.1.5   Pakokaasut eivät saa olla kosketuksissa kuitupitoiseen materiaaliin, eivätkä paineenvaihtelut saa vaikuttaa kuitupitoiseen materiaaliin.

5.2   Kaavio ja merkinnät

5.2.1   Tämän säännön liitteessä 1 tarkoitettuihin asiakirjoihin liitetään kaavio ja poikkileikkauskuva, josta käyvät ilmi äänenvaimentimen mitat.

5.2.2   Kaikissa alkuperäisissä äänenvaimentimissa on oltava ainakin seuraavat:

| a) | E-kirjain ja sen jäljessä tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus |
| --- | --- |

a)

E-kirjain ja sen jäljessä tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnus

| b) | ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki ja |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki ja

| c) | merkki ja osan tunnistusnumero. |
| --- | --- |

c)

merkki ja osan tunnistusnumero.

Tämän merkinnän on oltava selvästi luettavissa, pysyvä ja näkyvä siinä paikassa, johon se kiinnitetään.

5.2.3   Kaikissa alkuperäisten korvaavien pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien pakkauksissa on oltava helppolukuinen merkintä ”alkuperäisosa” sekä sen merkki ja tyyppi yhdessä E-kirjaimen ja alkuperämaamerkinnän kanssa.

5.3   Imuäänenvaimentimet

Jos moottorin imujärjestelmään on asennettava ilmansuodatin tai imuäänenvaimennin, joka on välttämätön hyväksyttävän äänitason säilyttämiseksi, suodattimen tai tämän vaimentimen katsotaan olevan osa äänenvaimenninta ja kohtien 5.1 ja 5.2 vaatimuksia sovelletaan myös niihin.

---

(1)  Erillisten nopeusmittausten tapauksessa määritetään arvot vAA′ ja vBB′ kahdella tai useammalla erillisellä laitteella. Kaikki vaaditut nopeustiedot määritetään jatkuvaan mittaukseen soveltuvalla laitteella, kuten tutkalla, käyttäen yhtä ja samaa laitetta.

---

LIITE 4

SUURIMMAN ÄÄNENPAINETASON RAJA-ARVOT (UUDET AJONEUVOT)

| Suurin rakenteellinen nopeus (km/h) | Suurimmat äänenpainetasot (dB(A)) |
| --- | --- |
| ≤ 25 | 66 |
| > 25 | 71 |
| Poljettavaksi tarkoitetut polkupyörät, jotka on varustettu pääasiallisesti polkemisen tueksi asennetulla muulla kuin sähkökäyttöisellä apukäyttövoimalaitteella ja jossa apukäyttövoimalaitteen antama teho katkeaa ajoneuvon nopeuden ollessa vähintään 25 km/h | 63 |

Suurin rakenteellinen nopeus (km/h)

Suurimmat äänenpainetasot (dB(A))

≤ 25

66

> 25

71

Poljettavaksi tarkoitetut polkupyörät, jotka on varustettu pääasiallisesti polkemisen tueksi asennetulla muulla kuin sähkökäyttöisellä apukäyttövoimalaitteella ja jossa apukäyttövoimalaitteen antama teho katkeaa ajoneuvon nopeuden ollessa vähintään 25 km/h

63

---

LIITE 5

TESTIRATAA KOSKEVAT VAATIMUKSET
   (1)

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä esitetään testiradan fyysisiin ominaisuuksiin ja pinnoittamiseen liittyvät vaatimukset. Näissä standardiin (2) perustuvissa vaatimuksissa kuvataan vaaditut fyysiset ominaisuudet sekä niiden testausmenetelmät.

2.   VAADITUT PINNAN OMINAISUUDET

Pintaa pidetään standardin mukaisena, jos sen rakenne ja tyhjätila tai äänen absorptiokerroin on mitattu ja täyttää kaikki kohdissa 2.1–2.4 esitetyt vaatimukset ja jos suunnitteluvaatimukset on täytetty (kohta 3.2).

2.1   Tyhjätila tiivistyksen jälkeen

Tyhjätila VC testiradan pinnoitesekoituksessa ei saa olla suurempi kuin 8 %. Mittausmenetelmä selostetaan kohdassa 4.1.

2.2   Äänen absorptiokerroin

Jos pinta ei täytä vaatimuksia tyhjätilan osalta, se on hyväksyttävä vain, jos äänen absorptiosuhde α ≤ 0,10. Mittausmenetelmä selostetaan kohdassa 4.2. Tässä kohdassa ja kohdassa 2.1 esitetyt vaatimukset täyttyvät myös, jos vain äänen absorptio on mitattu ja sen on todettu olevan α ≤ 0,10.

Huomautus: Merkityksellisin ominaisuus on äänen absorptio, vaikka tyhjätila tiivistyksen jälkeen on tienrakentajille tutumpi ominaisuus. Äänen absorptio on kuitenkin mitattava vain, jos pinta ei ole tyhjätilaa koskevien vaatimusten mukainen. Tämä siksi, että tyhjätilaan liittyy sekä mittauksen että merkityksen kannalta suurehkoja epävarmuuksia ja joitakin pintoja saatetaan erheellisesti hylätä ainoastaan tyhjätilamittausten perusteella.

2.3   Pintakarkeuden syvyys

Tilavuusmittaria käyttäen mitatun (ks. kohta 4.3) pintakarkeuden syvyyden (TD) on oltava seuraava:

TD ≥ 0,4 mm

2.4   Pinnan tasalaatuisuus

On kaikin käytännöllisin keinoin pyrittävä saamaan pinta mahdollisimman tasalaatuiseksi testialueen sisäpuolella. Tämä koskee pintakarkeutta ja tyhjätilaa, mutta on myös huomattava, että jos jyräys on tehokkaampaa tietyissä paikoissa kuin muualla, pintakarkeus saattaa olla paikoin erilaista ja tasalaatuisuuden puuttuessa voi myös syntyä töyssyjä.

2.5   Testausjakso

Sen tarkastamiseksi, että pinta jatkuvasti täyttää tämän säännön mukaiset vaatimukset pintakarkeuden, tyhjätilan tai äänen absorption osalta, pinta on testattava säännöllisesti seuraavin väliajoin:

| a) | Tyhjätilan ja äänen absorption osalta,
  kun pinta on uusi. Jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei tarvita. |
| --- | --- |

a)

Tyhjätilan ja äänen absorption osalta,

kun pinta on uusi. Jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei tarvita.

| b) | Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta,
  kun pinta on uusi, kun melutesti alkaa (huom. aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen), sen jälkeen 12 kuukauden välein. |
| --- | --- |

b)

Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta,

kun pinta on uusi, kun melutesti alkaa (huom. aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen), sen jälkeen 12 kuukauden välein.

3.   TESTIPINNAN SUUNNITTELU

3.1   Alue

Testirataa suunniteltaessa on vähimmäisvaatimuksena varmistaa, että testirata eli alue, jonka ajoneuvot ylittävät testin aikana, on päällystetty vaatimusten mukaisella testipinnoitteella ja siinä on asianmukaiset reuna-alueet turvallista ja sujuvaa ajoa varten. Tämä edellyttää, että radan leveys on vähintään 3 m ja pituus ylittää linjat AA ja BB vähintään 10 metrillä molemmissa päissä. Kuvassa 1 esitetään asianmukainen testauspaikka ja osoitetaan vähimmäisalue, joka on koneellisesti päällystettävä erityisellä testipinnoitteella ja tiivistettävä. Tämän säännön liitteen 3 kohdan 3.1.1.1 mukaisesti mittaukset on tehtävä ajoneuvon kummaltakin puolelta. Tämä voidaan toteuttaa joko niin, että mitataan kahdella mikrofonilla (yksi radan kummallakin puolella) ja ajetaan yhteen suuntaan, tai niin, että mitataan ainoastaan yhdellä mikrofonilla, joka on radan jommallakummalla puolella, ja ajetaan ajoneuvoa molempiin suuntiin. Jos käytetään jälkimmäistä menetelmää, radan sen puoleiselle pinnalle, jolla ei ole mikrofonia, ei ole asetettu vaatimuksia.

Kuva 1

Testipintaa koskevat vähimmäisvaatimukset. Varjostettua osaa kutsutaan ”testialueeksi”

Seli-tykset

mikrofoni (korkeus 1,2 m)

testitiepinnoitteella päällystetty vähimmäisalue eli testialue

Mitat metreinä

Ajolinjan keskiviiva

Huom. – Tällä säteellä ei saa olla suuria kappaleita, joista aiheutuu huomattavaa akustista heijastumaa.

3.2   Pinnan suunnittelu ja valmistelu

3.2.1   Pinnan vähimmäisvaatimukset. Testipinnan on täytettävä seuraavat neljä vaatimusta:

| 3.2.1.1 | Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia.

| 3.2.1.2 | Sepelin koko on enintään 8 mm (toleranssi 6,3–10 mm). |
| --- | --- |

3.2.1.2

Sepelin koko on enintään 8 mm (toleranssi 6,3–10 mm).

| 3.2.1.3 | Kulutuskerroksen paksuuden on oltava ≥ 30 mm. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Kulutuskerroksen paksuuden on oltava ≥ 30 mm.

| 3.2.1.4 | Sideaineen on oltava tunkeumaltaan normaalia modifioimatonta bitumia. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Sideaineen on oltava tunkeumaltaan normaalia modifioimatonta bitumia.

3.2.2   Suunnitteluohjeita

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä, jolla saavutetaan toivotut ominaisuudet, esitetään kuvassa 2. Sen tarkoituksena on toimia ohjeena testipinnan rakentajalle. Lisäksi taulukossa 1 annetaan ohjeita tarvittavan pintakarkeuden ja kestävyyden aikaansaamiseksi. Rakeisuuskuvaaja on seuraavan kaavan mukainen:

P (% läpikulkeutuvuusprosentti) = 100. (d/dmax)1/2

jossa

| d | = | seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm keskimmäiselle käyrälle |
| dmax | = | 10 mm alemmalle toleranssikäyrälle |
| dmax | = | 6,3 mm ylemmälle toleranssikäyrälle. |

d

=

seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä

dmax

=

8 mm keskimmäiselle käyrälle

dmax

=

10 mm alemmalle toleranssikäyrälle

dmax

=

6,3 mm ylemmälle toleranssikäyrälle.

Kuva 2

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä asfalttiseoksessa toleransseineen

Läpäisyprosentti (massan mukaan)

Seulan koko (mm)

Edellisen lisäksi annetaan seuraavat suositukset:

| a) | Hiekkamurskassa (0,063 mm < seulan neliömäisen silmän koko < 2 mm) ei saa olla enempää kuin 55 % luonnonhiekkaa, ja siinä on oltava vähintään 45 % rouhittua hiekkaa. |
| --- | --- |

a)

Hiekkamurskassa (0,063 mm < seulan neliömäisen silmän koko < 2 mm) ei saa olla enempää kuin 55 % luonnonhiekkaa, ja siinä on oltava vähintään 45 % rouhittua hiekkaa.

| b) | Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus. |
| --- | --- |

b)

Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus.

| c) | Sepelin on oltava murskattua (100 % murskattuja pintoja) ja koostuttava materiaalista, jonka murskauskestävyys on hyvä. |
| --- | --- |

c)

Sepelin on oltava murskattua (100 % murskattuja pintoja) ja koostuttava materiaalista, jonka murskauskestävyys on hyvä.

| d) | Sekoituksessa käytettävän sepelin on oltava huuhdeltua. |
| --- | --- |

d)

Sekoituksessa käytettävän sepelin on oltava huuhdeltua.

| e) | Pinnalle ei saa lisätä sepeliä. |
| --- | --- |

e)

Pinnalle ei saa lisätä sepeliä.

| f) | Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmastollisista olosuhteista riippuen. Sääntönä on, että on käytettävä niin kovaa sideainetta kuin mahdollista edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö. |
| --- | --- |

f)

Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmastollisista olosuhteista riippuen. Sääntönä on, että on käytettävä niin kovaa sideainetta kuin mahdollista edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö.

| g) | Sekoituksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Tämän liitteen kohdissa 2.1–2.4 esitettyjen vaatimusten täyttymiseen ja vaaditun tiiviyden saavuttamiseen vaikuttavat seoksen asianmukaisen lämpötilan lisäksi myös jyräyskertojen määrä ja jyräysajoneuvon valinta. |
| --- | --- |

g)

Sekoituksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Tämän liitteen kohdissa 2.1–2.4 esitettyjen vaatimusten täyttymiseen ja vaaditun tiiviyden saavuttamiseen vaikuttavat seoksen asianmukaisen lämpötilan lisäksi myös jyräyskertojen määrä ja jyräysajoneuvon valinta.

Taulukko 1

Suunnitteluohjeita

| Ominaisuus | Tavoitearvot | Toleranssit |
| --- | --- | --- |
| seoksen kokonaismassasta | suhteessa kiviaineksen massaan |
| Kiviainesten massat, seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Täyteaineen massa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Sideaineen (bitumin) massa | 5,8 % | ei sovelleta | ± 0,5 |
| Kiviainesten maksimikoko | 8 mm | 6,3–10 |
| Sideaineen kovuus | (ks. kohta 3.2.2 (f)) | — |
| Kiillottuvuus | > 50 | — |
| Tiiviys verrattuna Marshall-tiiviyteen | 98 % | — |

Ominaisuus

Tavoitearvot

Toleranssit

seoksen kokonaismassasta

suhteessa kiviaineksen massaan

Kiviainesten massat, seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Täyteaineen massa SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Sideaineen (bitumin) massa

5,8 %

ei sovelleta

± 0,5

Kiviainesten maksimikoko

8 mm

6,3–10

Sideaineen kovuus

(ks. kohta 3.2.2 (f))

—

Kiillottuvuus

> 50

—

Tiiviys verrattuna Marshall-tiiviyteen

98 %

—

4.   TESTAUSMENETELMÄ

4.1   Tyhjätilan mittaus

Tämän mittauksen suorittamiseksi radasta on otettava porausnäytteitä vähintään neljästä eri kohdasta tasaisin välein testialueelta linjojen AA ja BB väliltä (ks. kuva 1). Tasalaatuisuuden varmistamiseksi ja epätasaisuuden välttämiseksi porausnäytteitä ei saisi ottaa itse ajourista, vaan niiden läheisyydestä. Olisi otettava (vähintään) kaksi porausnäytettä ajourien läheisyydestä ja (vähintään) yksi porausnäyte suunnilleen ajourien ja jokaisen mikrofonin sijaintipaikan puolivälistä.

Jos on syytä epäillä, että tasalaatuisuusvaatimus ei täyty (ks. tämän liitteen kohta 2.4), porausnäytteet on otettava useammasta paikasta testialueella. Sitten on laskettava porausnäytteiden keskiarvo ja verrattava saatua arvoa tämän liitteen kohdan 2.1 vaatimukseen. Lisäksi yhdenkään porausnäytteen tyhjätila ei saa olla yli 10 prosenttia. Tienpinnan rakentajan on paneuduttava ongelmaan, joka saattaa ilmetä, kun testialuetta lämmitetään putkilla tai sähköjohdoilla ja porausnäytteet otetaan tältä alueelta. Asennukset on suunniteltava huolella myöhempiä lisäporausnäytteitä ajatellen. On suositeltavaa jättää joitakin noin 200 mm × 300 mm suuruisia alueita ilman johtoja tai putkia tai sijoittaa jälkimmäiset tarpeeksi syvälle, etteivät ne vahingoitu pintakerroksesta otettavien porausnäytteiden yhteydessä.

4.2   Äänen absorptiokerroin

Äänen absorptiokerroin (tavanomainen ilmaantuvuus) on mitattava impedanssiputkimenetelmällä käyttäen menettelyä, joka esitetään standardissa ISO/DIS 10 534:1994 ”Akustiikka – äänen absorptiokertoimen ja impedanssin määrittäminen putkimenetelmällä”.

Testinäytteisiin on sovellettava samoja vaatimuksia kuin tyhjätilan mittauksessa (ks. kohta 4.1).

Äänen absorptio on mitattava 400–800 Hz:n ja 800–1 600 Hz:n alueilla (vähintään terssikaistojen keskitaajuuksilla), ja suurimmat arvot on kirjattava molemmilta taajuusalueilta.

Sitten jokaisen testinäytteen arvoista lasketaan keskiarvo lopputuloksen saamiseksi.

4.3   Makrokarkeuden mittaus

Tämän standardin mukaisesti makrokarkeuden mittaus on tehtävä vähintään kymmenestä paikasta tasaisin välein ajourilta koko testiradan alueelta ja keskiarvo on mitattava ja sitä on verrattava tarkoitettuun makrokarkeuden vähimmäissyvyyteen. Menettely kuvataan standardissa ISO 10844:1994.

5.   AJALLINEN STABILITEETTI JA KUNNOSSAPITO

5.1   Ajan vaikutus

Kuten monilla muillakin pinnoilla, voidaan testipinnalta mitattavan vierintämelun odottaa lisääntyvän jonkin verran rakentamista seuraavien 6–12 kuukauden ajan.

Pinta saavuttaa vaaditut ominaisuudet aikaisintaan neljä viikkoa rakentamisen jälkeen.

Ajallinen stabiliteetti määräytyy ennen kaikkea pinnalla liikkuvien ajoneuvojen aiheuttaman hioutumisen ja tiivistymisen kautta. Pinta on tarkastettava säännöllisesti tämän liitteen kohdassa 2.5 tarkoitetulla tavalla.

5.2   Pinnan kunnossapito

Irtokivet ja pöly, jotka saattavat huomattavasti vähentää tehokasta pintakarkeutta, on poistettava pinnalta. Talvi-ilmaston maissa käytetään joskus suolaa lumen sulattamiseen. Suola voi muuttaa pintaa tilapäisesti tai jopa pysyvästi lisäten samalla melua. Suolaamista ei siis suositella.

5.3   Testiradan uudelleenpäällystäminen

Jos testirataa on korjattava, on yleensä tarpeen päällystää uudestaan ainoastaan ajokaista (3 m leveä kuvassa 1), jolla ajoneuvot liikkuvat, jos testialue kaistan ulkopuolella täytti tyhjätilan tai äänen absorption vaatimukset sitä mitattaessa.

6.   TESTIPINTAAN JA SILLÄ TEHTYIHIN TESTEIHIN LIITTYVÄT ASIAKIRJAT

6.1   Testipintaan liittyvät asiakirjat

Testipintaa kuvaavassa asiakirjassa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 6.1.1 | testiradan sijainti |
| --- | --- |

6.1.1

testiradan sijainti

| 6.1.2 | sideaineen tyyppi ja kovuus, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreettinen suurin tiheys (DR), kulutuskerroksen paksuus ja testiradasta otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä |
| --- | --- |

6.1.2

sideaineen tyyppi ja kovuus, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreettinen suurin tiheys (DR), kulutuskerroksen paksuus ja testiradasta otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä

| 6.1.3 | tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä) |
| --- | --- |

6.1.3

tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä)

| 6.1.4 | sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus pinnan rakentamisen aikana |
| --- | --- |

6.1.4

sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus pinnan rakentamisen aikana

| 6.1.5 | päivämäärä, jona pinta on rakennettu, sekä urakoitsijan nimi |
| --- | --- |

6.1.5

päivämäärä, jona pinta on rakennettu, sekä urakoitsijan nimi

| 6.1.6 | kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on ilmoitettava






  6.1.6.1 | tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä |
| --- | --- | --- |

6.1.6

kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on ilmoitettava

6.1.6.1

tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä

| 6.1.6.2 | ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten on otettu |
| --- | --- |

6.1.6.2

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten on otettu

| 6.1.6.3 | jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu); tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokaiselta taajuusalueelta sekä yleinen keskiarvo |
| --- | --- |

6.1.6.3

jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu); tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokaiselta taajuusalueelta sekä yleinen keskiarvo

| 6.1.6.4 | ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption mittausta varten on otettu |
| --- | --- |

6.1.6.4

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption mittausta varten on otettu

| 6.1.6.5 | pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja standardipoikkeama |
| --- | --- |

6.1.6.5

pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja standardipoikkeama

| 6.1.6.6 | kohtien 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 mukaiset testit suorittanut laitos ja käytetyt laitetyypit |
| --- | --- |

6.1.6.6

kohtien 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 mukaiset testit suorittanut laitos ja käytetyt laitetyypit

| 6.1.6.7 | testipäivämäärät ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on otettu. |
| --- | --- |

6.1.6.7

testipäivämäärät ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on otettu.

6.2   Ajoneuvolle testipinnalla suoritettuihin melutesteihin liittyvät asiakirjat

Asiakirjassa, jossa kuvataan ajoneuvolle testipinnalla suoritetut melutestit, on mainittava, täyttyivätkö kaikki standardin vaatimukset. Tässä on viitattava kohdassa 6.1 tarkoitettuun asiakirjaan, jossa kuvataan asian vahvistavat tulokset.

---

(1)  Tässä liitteessä esitetyt testipaikkaa koskevat vaatimukset ovat voimassa tämän säännön kohdassa 10.8 ilmoitetun kauden loppuun saakka.

(2)  ISO 10844:1994.

---

| 16.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 290/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 290/54

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 90 – Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien varaosina toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen, rumpujarrupäällysteiden ja jarrulevyjen ja -rumpujen tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2018/1706]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 02 täydennys 4 – Voimaantulopäivä: 16. lokakuuta 2018

SISÄLTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pakkaukset ja merkinnät |
| --- | --- |

6.

| 7. | Varaosien muuttaminen ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

12.

LIITTEET

| 1A | Ilmoitus säännön nro 90 mukaisen varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai varaosana toimitettavan rumpujarrupäällysteen hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta |
| --- | --- |

1A

| 1B | Ilmoitus säännön nro 90 mukaisen varaosana toimitettavan jarrulevyn tai varaosana toimitettavan jarrurummun hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta |
| --- | --- |

1B

| 2 | Hyväksyntämerkin ja hyväksyntätietojen sijoittelu |
| --- | --- |

2

| 3 | Luokkien M1, M2 ja N1 ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrupäällysteasennussarjoja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

3

1

2

1

| 4 | Luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrupäällysteasennussarjoja ja rumpujarrupäällysteitä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

4

3

2

3

| 5 | Luokkien O1 ja O2 ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrupäällysteasennussarjoja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5

1

2

| 6 | Luokkien O3 ja O4 ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrupäällysteasennussarjoja ja rumpujarrupäällysteitä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

6

3

4

| 7 | Luokan L ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrupäällysteasennussarjoja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

7

| 7 a | Luokan L ajoneuvojen jarrupäällysteasennussarjojen ryhmien määrittelyperusteet |
| --- | --- |

7 a

| 8 | Tekniset vaatimukset varaosina toimitettaville jarrupäällysteasennussarjoille, jotka on tarkoitettu ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmästä riippumattomiin erillisiin seisontajarrujärjestelmiin |
| --- | --- |

8

| 9 | Erityiset lisämenettelyt tuotannon vaatimustenmukaisuuden määrittämiseksi |
| --- | --- |

9

| 10 | Kuvat |
| --- | --- |

10

| 11 | Luokkien M ja N ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrulevyjä ja jarrurumpuja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

11

| 12 | Luokan O ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrulevyjä ja jarrurumpuja koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

12

| 13 | Varaosana toimitettavaa jarrulevyä/jarrurumpua koskevan testausselosteen malli |
| --- | --- |

13

| 14 | Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen varaosana toimitettavia jarrulevyjä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

14

1

2

3

4

5

| 15 | Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulevyjen ryhmittelyä koskevat perusteet |
| --- | --- |

15

1

2

3

4

5

1.   SOVELTAMISALA

1.1   Tätä sääntöä sovelletaan seuraavien varaosien perusjarrutustoimintoon (1)
   (2):

1

2

| 1.1.1 | Varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat, jotka on tarkoitettu käytettäviksi luokkien M, N, L ja O ajoneuvojen jarrujärjestelmään kuuluvissa kitkajarruissa ja jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 78 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.1

Varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat, jotka on tarkoitettu käytettäviksi luokkien M, N, L ja O ajoneuvojen jarrujärjestelmään kuuluvissa kitkajarruissa ja jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 78 mukaisesti.

| 1.1.2 | Varaosana toimitettavat rumpujarrupäällysteet, jotka on tarkoitettu niitattavaksi jarrukenkään, joka asennetaan käytettäväksi luokan M3, N2, N3, O3 tai O4 ajoneuvoissa ja joka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.2

Varaosana toimitettavat rumpujarrupäällysteet, jotka on tarkoitettu niitattavaksi jarrukenkään, joka asennetaan käytettäväksi luokan M3, N2, N3, O3 tai O4 ajoneuvoissa ja joka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 mukaisesti.

3

2

3

3

4

| 1.1.3 | Varaosana toimitettaviin jarrupäällysteasennussarjoihin, jotka on tarkoitettu ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmästä riippumattomiin erillisiin seisontajarrujärjestelmiin, sovelletaan ainoastaan tämän säännön liitteessä 8 vahvistettuja teknisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.1.3

Varaosana toimitettaviin jarrupäällysteasennussarjoihin, jotka on tarkoitettu ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmästä riippumattomiin erillisiin seisontajarrujärjestelmiin, sovelletaan ainoastaan tämän säännön liitteessä 8 vahvistettuja teknisiä vaatimuksia.

| 1.1.4 | Varaosana toimitettavat jarrurummut ja -levyt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrujärjestelmään kuuluvissa kitkajarruissa ja jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 tai nro 13-H mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.4

Varaosana toimitettavat jarrurummut ja -levyt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrujärjestelmään kuuluvissa kitkajarruissa ja jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 tai nro 13-H mukaisesti.

| 1.1.5 | Varaosana toimitettavat jarrulevyt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrujärjestelmään kuuluvissa kitkajarruissa ja jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 78 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.5

Varaosana toimitettavat jarrulevyt, jotka on tarkoitettu käytettäviksi luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrujärjestelmään kuuluvissa kitkajarruissa ja jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 78 mukaisesti.

1

2

3

4

5

1.2   Alkuperäiset jarrulevyt, jarrurummut, jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet, jotka on asennettu ajoneuvon valmistusajankohtana, sekä ajoneuvon huoltamiseen tarkoitetut varaosana toimitettavat alkuperäiset jarrulevyt, jarrurummut, jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet eivät kuulu tämän säännön soveltamisalaan.

1.3   Tätä sääntöä ei sovelleta ”erityisiin osiin”, sellaisina kuin ne on määritelty kohdassa 2.3.4.

2.   MÄÄRITELMÄT

2.1   Yleiset määritelmät

2.1.1   
  ’Valmistajalla’ tarkoitetaan tahoa, joka voi ottaa teknisen vastuun jarrupäällysteasennussarjoista tai rumpujarrupäällysteistä tai jarrurummuista ja -levyistä ja pystyy osoittamaan, että sillä on keinot tuotannon vaatimustenmukaisuuden saavuttamiseksi.

2.1.2   
  ’Varaosalla’ tarkoitetaan varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tyyppiä, varaosana toimitettavan rumpujarrupäällysteen tyyppiä, varaosana toimitettavaa rumpujarrupäällystettä, varaosana toimitettavaa jarrurumpua tai varaosana toimitettavaa jarrulevyä.

2.1.3   
  ’Alkuperäisellä osalla’ tarkoitetaan alkuperäistä jarrupäällystettä, alkuperäistä jarrupäällysteasennussarjaa, alkuperäistä rumpujarrupäällystettä, alkuperäistä jarrurumpua tai alkuperäistä jarrulevyä.

2.2   Määritelmät, jotka koskevat varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tyypin, varaosana toimitettavan rumpujarrupäällysteen tyypin tai varaosana toimitettavan rumpujarrupäällysteen hyväksyntää

2.2.1   
  ’Jarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan säännön nro 13 kohdassa 2.3, säännön nro 13-H kohdassa 2.3 tai säännön nro 78 kohdassa 2.5 tarkoitettuja laitteita.

2.2.2   
  ’Kitkajarrulla’ tarkoitetaan sitä jarrujärjestelmän osaa, jossa suhteessa toisiinsa liikkuvien jarrupäällysteen ja pyörän navan tai rummun välisestä kitkasta syntyy ajoneuvon liikettä vastustava voima.

2.2.3   
  ’Jarrupäällysteasennussarjalla’ tarkoitetaan kitkajarrun osaa, jota painetaan rumpua tai levyä vasten kitkavoiman tuottamiseksi.

2.2.3.1   
  ’Jarrukenkäasennussarjalla’ tarkoitetaan rumpujarrun jarrupäällysteasennussarjaa.

2.2.3.1.1   
  ’Jarrukengällä’ tarkoitetaan jarrukenkäasennussarjan osaa, jossa on jarrupäällyste.

2.2.3.2   
  ’Jarrupala-asennussarjalla’ tarkoitetaan levyjarrun jarrupäällysteasennussarjaa.

2.2.3.2.1   
  ’Tukilevyllä’ tarkoitetaan jarrupala-asennussarjan osaa, jossa on jarrupäällyste.

2.2.3.3   
  ’Jarrupäällysteellä’ tarkoitetaan jarrukenkään tai tukilevyyn kiinnitettäväksi tarkoitettua kitkamateriaaliosaa, joka on valmiissa muodossaan ja lopullisissa mitoissaan.

2.2.3.4   
  ’Rumpujarrupäällysteellä’ tarkoitetaan rumpujarruun tarkoitettua jarrupäällystettä.

2.2.3.5   
  ’Kitkamateriaalilla’ tarkoitetaan niiden materiaalien ja valmistustapojen erityistä yhdistelmää, jotka määräävät jarrupäällysteen ominaisuudet.

2.2.4   
  ’Jarrupäällystetyypillä’ tarkoitetaan sellaisten jarrupäällysteiden luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan kitkamateriaaliominaisuuksiltaan.

2.2.5   
  ’Jarrupäällysteasennussarjan tyypillä’ tarkoitetaan sellaisten jarrupäällysteasennussarjojen sarjoja, jotka eivät eroa toisistaan jarrupäällystetyypiltään, mitoiltaan tai toiminnallisilta ominaisuuksiltaan.

2.2.6   
  ’Rumpujarrupäällysteiden tyypillä’ tarkoitetaan sellaisten jarrupäällysteiden asennussarjojen sarjoja, jotka eivät eroa toisistaan jarrupäällystetyypiltään, mitoiltaan tai toiminnallisilta ominaisuuksiltaan.

2.2.7   
  ’Alkuperäisellä jarrupäällysteellä’ tarkoitetaan jarrupäällystetyyppiä, johon viitataan ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa säännön nro 13 liitteessä 2 olevan kohdan 8.1.1, säännön nro 13-H liitteen 1 kohdan 7.1 (3) tai säännön nro 78 liitteen 1 kohdan 5.4 mukaisesti.

3

2.2.8   
  ’Alkuperäisellä jarrupäällysteasennussarjalla’ tarkoitetaan ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa esitettyjen tietojen mukaista jarrupäällysteasennussarjaa.

2.2.9   
  ’Varaosana toimitettavalla jarrupäällysteasennussarjalla’ tarkoitetaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä jarrupäällysteasennussarjatyyppiä, jolla voidaan korvata alkuperäinen jarrupäällysteasennussarja.

2.2.10   
  ’Alkuperäisellä rumpujarrupäällysteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa esitettyjen tietojen mukaista rumpujarrupäällystettä.

2.2.11   
  ’Varaosana toimitettavalla rumpujarrupäällysteellä’ tarkoitetaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä rumpujarrupäällystettä, jolla voidaan korvata alkuperäinen rumpujarrupäällyste.

2.2.12   
  ’Seisontajarrun jarrupäällysteasennussarjalla’ tarkoitetaan jarrupala- tai jarrukenkäasennussarjaa, joka kuuluu käyttöjarrujärjestelmästä erilliseen ja riippumattomaan seisontajarrujärjestelmään.

2.2.13   
  ’Samanlainen jarrupäällysteasennussarja’ on varaosana toimitettava jarrupäällysteasennussarja, joka on identtinen sen jarrupäällysteasennussarjan kanssa, joka on toimitettu ja asennettu alkuperäisvarusteena ja joka sisältyy säännön nro 13 tai 13-H mukaiseen ajoneuvon tyyppihyväksyntään, lukuun ottamatta ajoneuvon/jarruasennelman valmistajan merkkiä, joka jää pois.

2.2.14   
  ’Samanlainen rumpujarrupäällyste’ on varaosana toimitettava rumpujarrupäällyste, joka on identtinen sen rumpujarrupäällysteen kanssa, joka on toimitettu ja asennettu alkuperäisvarusteena ja joka sisältyy säännön nro 13 tai 13-H mukaiseen ajoneuvon tyyppihyväksyntään, lukuun ottamatta ajoneuvon/jarruasennelman valmistajan merkkiä, joka jää pois.

2.3   Varaosana toimitettavan jarrurummun tai jarrulevyn hyväksyntää koskevat määritelmät

2.3.1   ’Alkuperäinen jarrulevy/jarrurumpu’

2.3.1.1   Moottoriajoneuvot: jarrulevy/jarrurumpu, jolla on säännön nro 13, 13-H tai 78 mukainen ajoneuvon jarrujärjestelmän tyyppihyväksyntä.

2.3.1.2   Perävaunut:

| a) | jarrulevy/jarrurumpu, jolla on säännön nro 13 mukainen ajoneuvon jarrujärjestelmän tyyppihyväksyntä |
| --- | --- |

a)

jarrulevy/jarrurumpu, jolla on säännön nro 13 mukainen ajoneuvon jarrujärjestelmän tyyppihyväksyntä

| b) | jarrulevy/jarrurumpu, joka on osa sellaista jarrua, josta akselin valmistajalla on säännön nro 13 liitteen 11 mukainen testausseloste. |
| --- | --- |

b)

jarrulevy/jarrurumpu, joka on osa sellaista jarrua, josta akselin valmistajalla on säännön nro 13 liitteen 11 mukainen testausseloste.

2.3.2   
  ’Tunnistekoodi’ yksilöi jarrulevyt tai jarrurummut, joilla on sääntöjen nro 13 ja 13-H mukainen jarrujärjestelmän hyväksyntä. Se sisältää ainakin valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sekä tunnistenumeron.

Ajoneuvon valmistajan on toimitettava tutkimuslaitoksen ja/tai hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä tarvittavat tiedot, joista ilmenee jarrujärjestelmän tyyppihyväksynnän ja vastaavan tunnistekoodin välinen yhteys.

2.3.3   Varaosat

2.3.3.1   Varaosana toimitettavat alkuperäiset jarrulevyt ja jarrurummut

2.3.3.1.1   Ajoneuvoluokat M, N ja O: ajoneuvon huoltamiseen tarkoitetut alkuperäiset jarrulevyt/jarrurummut, joihin on kiinnitetty kohdassa 2.3.2 määritelty tunnistekoodi pysyvästi ja niin, että se on selvästi luettavissa.

2.3.3.1.2   Ajoneuvoluokat L1, L2, L3, L4 ja L5: ajoneuvon huoltamiseen tarkoitetut alkuperäiset jarrulevyt/jarrurummut,

1

2

3

4

5

2.3.3.2   Samanlaiset jarrulevyt

2.3.3.2.1   Ajoneuvoluokat M, N ja O: varaosana toimitettava jarrulevy, joka on kemiallisilta ja fyysisiltä ominaisuuksiltaan joka suhteessa samanlainen kuin alkuperäinen jarrulevy lukuun ottamatta ajoneuvon valmistajan merkkiä, joka jää pois.

2.3.3.2.2   Ajoneuvoluokat L1, L2, L3, L4 ja L5: varaosana toimitettava jarrulevy, joka on kemiallisilta ja fyysisiltä ominaisuuksiltaan joka suhteessa samanlainen kuin alkuperäinen jarrulevy.

1

2

3

4

5

2.3.3.3   
  ’Samanlainen rumpujarru’ on varaosana toimitettava rumpujarru, joka on identtinen sen rumpujarrupäällysteen kanssa, joka on toimitettu ja asennettu alkuperäisvarusteena ja joka sisältyy säännön nro 13 tai 13-H mukaiseen ajoneuvon tyyppihyväksyntään, lukuun ottamatta ajoneuvon/jarruasennelman valmistajan merkkiä ja tunnistekoodia, jotka jäävät pois.

2.3.3.4   Vastaavat jarrulevyt ja jarrurummut

2.3.3.4.1   
  ’Luokkien M, N ja O ajoneuvoihin tarkoitettu vastaava jarrulevy’ on varaosana toimitettava jarrulevy, joka on kaikilta mitoiltaan, geometrisiltä ominaisuuksiltaan ja perusrakenteeltaan samanlainen kuin alkuperäinen jarrulevy ja joka myös kuuluu samaan materiaalialaryhmään kuin alkuperäinen jarrulevy sellaisena kuin kyseinen alaryhmä on määriteltynä kohdassa 5.3.3.2.

2.3.3.4.2   
  ’Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin tarkoitettu vastaava jarrulevy’ on varaosana toimitettava jarrulevy, joka on kaikilta mitoiltaan, geometrisiltä ominaisuuksiltaan ja perusrakenteeltaan samanlainen kuin alkuperäinen jarrulevy ja jossa seuraavat valmistusmateriaalit ovat samat:

1

2

3

4

5

| a) | jarrutuspinta: jokin kohdassa 5.3.3.2.2 luetelluista materiaaleista |
| --- | --- |

a)

jarrutuspinta: jokin kohdassa 5.3.3.2.2 luetelluista materiaaleista

| b) | keskiö ja kiinnitysrenkaat: samat materiaalit ja mekaaniset ominaisuudet kuin alkuperäisessä levyssä. |
| --- | --- |

b)

keskiö ja kiinnitysrenkaat: samat materiaalit ja mekaaniset ominaisuudet kuin alkuperäisessä levyssä.

2.3.3.4.3   
  ’Vastaava jarrurumpu’ on varaosana toimitettava jarrurumpu, joka on kaikilta mitoiltaan, geometrisiltä ominaisuuksiltaan ja perusrakenteeltaan samanlainen kuin alkuperäinen jarrurumpu ja joka myös kuuluu samaan materiaalialaryhmään kuin alkuperäinen jarrurumpu sellaisena kuin kyseinen alaryhmä on määriteltynä kohdassa 5.3.3.2.

2.3.3.5   Vaihtokelpoiset jarrulevyt ja jarrurummut

2.3.3.5.1   
  ’Vaihtokelpoinen jarrulevy’ on varaosana toimitettava jarrulevy, joka on kiinnitysmitoiltaan samanlainen kuin alkuperäinen jarrulevy mutta voi erota alkuperäisestä jarrulevystä rakenteeltaan, materiaalikoostumukseltaan ja mekaanisilta ominaisuuksiltaan.

2.3.3.5.2   
  ’Vaihtokelpoinen jarrurumpu’ on varaosana toimitettava jarrurumpu, joka on kiinnitysmitoiltaan samanlainen kuin alkuperäinen jarrurumpu mutta voi erota alkuperäisestä jarrurummusta rakenteeltaan, materiaalikoostumukseltaan ja mekaanisilta ominaisuuksiltaan.

2.3.4   
  ’Erityinen jarrulevy/jarrurumpu’ on varaosana toimitettava jarrulevy/jarrurumpu, joka ei kuulu kohtien 2.3.1–2.3.3 soveltamisalaan.

2.3.5   
  ’Toiminnalliset mitat’: kaikki mitat, jotka ovat merkityksellisiä jarrujärjestelmän osien kiinnittämisen ja toiminnan kannalta (ks. kohta 5.3.7.1 ja liite 10).

2.3.6   
  ’Jarrulevyn/jarrurummun tyyppi’ jarrulevyt tai jarrurummut, joilla on tapauksen mukaan kohdan 5.3.5.1 tai 5.3.5.2 mukaisten luokitteluperusteiden nojalla sama perusrakenne ja materiaaliryhmä.

2.3.7   
  ’Testiryhmä’: jarrulevyjen/jarrurumpujen tyyppi, jolla on kohdan 5.3.6 mukaisesti samat ominaisuudet.

2.3.8   
  ’Variantti’: tiettyyn testiryhmään kuuluva yksittäinen jarrulevy/jarrurumpu.

2.3.9   
  ’Materiaali’: kemiallinen koostumus ja mekaaniset ominaisuudet kohdan 3.4.1.2 mukaisesti.

2.3.10   
  ’Materiaaliryhmä’: esimerkiksi harmaa valurauta, teräs, alumiini jne.

2.3.11   
  ’Materiaalialaryhmä’: yksi kohdassa 5.3.3.2 määritellyistä alaryhmistä.

2.3.12   
  ’Vähimmäispaksuus’: jarrulevyn vähimmäispaksuus on taso, jossa osan vaihtaminen tulee välttämättömäksi.

2.3.13   
  ’Suurin sisähalkaisija’: jarrurummun suurin sisähalkaisija on taso, jossa osan vaihtaminen tulee välttämättömäksi.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvotyyppien varaosan hyväksyntää koskevan hakemuksen tekee varaosan valmistaja tai hänen valtuuttamansa edustaja.

3.2   Säännön nro 13, 13-H tai 78 mukaisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän haltija voi jättää hakemuksen, joka koskee ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa mainitun tyypin mukaista varaosaa.

3.3   Hakemus, joka koskee varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen tyypin tai varaosana toimitettavan rumpujarrupäällysteen hyväksyntää:

| 3.3.1 | Hyväksyntähakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena varaosana toimitettavasta jarrupäällysteasennussarjasta tai rumpujarrupäällysteestä kuvaus, jossa esitetään tämän säännön liitteessä 1 täsmennetyt osat, sekä seuraavat tiedot:






  3.3.1.1 | piirrokset, joissa esitetään varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen toiminnalliset mitat |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Hyväksyntähakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena varaosana toimitettavasta jarrupäällysteasennussarjasta tai rumpujarrupäällysteestä kuvaus, jossa esitetään tämän säännön liitteessä 1 täsmennetyt osat, sekä seuraavat tiedot:

3.3.1.1

piirrokset, joissa esitetään varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen toiminnalliset mitat

| 3.3.1.2 | varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen sijoittelu ajoneuvoissa, joiden osalta asennuksen hyväksymistä haetaan. |
| --- | --- |

3.3.1.2

varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen sijoittelu ajoneuvoissa, joiden osalta asennuksen hyväksymistä haetaan.

| 3.3.1.3 | luokan L ajoneuvojen jarrupäällysteasennussarjojen tapauksessa luettelo samaan liitteen 7 a mukaisesti määriteltyyn ryhmään kuuluvista jarrupäällysteasennussarjoista. Luettelossa on ilmoitettava kunkin jarrupäällysteasennussarjan osalta jarrupäällysteasennussarjan valmistajan nimi ja koodi sekä kitkamateriaalin pinta-ala (cm2). |
| --- | --- |

3.3.1.3

luokan L ajoneuvojen jarrupäällysteasennussarjojen tapauksessa luettelo samaan liitteen 7 a mukaisesti määriteltyyn ryhmään kuuluvista jarrupäällysteasennussarjoista. Luettelossa on ilmoitettava kunkin jarrupäällysteasennussarjan osalta jarrupäällysteasennussarjan valmistajan nimi ja koodi sekä kitkamateriaalin pinta-ala (cm2).

2

| 3.3.2 | On toimitettava hyväksyntätestien suorittamiseen riittävä määrä sen tyypin mukaisia jarrupäällysteasennussarjoja tai rumpujarrupäällysteitä, jota varten hyväksyntää haetaan. |
| --- | --- |

3.3.2

On toimitettava hyväksyntätestien suorittamiseen riittävä määrä sen tyypin mukaisia jarrupäällysteasennussarjoja tai rumpujarrupäällysteitä, jota varten hyväksyntää haetaan.

| 3.3.3 | Hakijan on sovittava hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen kanssa sopivien edustavien ajoneuvojen ja/tai jarrujen toimittamisesta laitokselle. |
| --- | --- |

3.3.3

Hakijan on sovittava hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen kanssa sopivien edustavien ajoneuvojen ja/tai jarrujen toimittamisesta laitokselle.

| 3.3.4 | Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.
  3.3.4.1   Hakijan on toimitettava kitkakäyttäytymistä koskevat arvot tapauksen mukaan tämän säännön liitteen 9 osan A kohdan 2.4.1 tai 3.4.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.4

Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

3.3.4.1   Hakijan on toimitettava kitkakäyttäytymistä koskevat arvot tapauksen mukaan tämän säännön liitteen 9 osan A kohdan 2.4.1 tai 3.4.1 mukaisesti.

3.4   Hakemus, joka koskee varaosana toimitettavan jarrurummun tai jarrulevyn hyväksyntää:

3.4.1   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä kolmena kappaleena varaosana toimitettavasta jarrurummusta tai jarrulevystä kuvaus, jossa esitetään tämän säännön liitteessä 1B täsmennetyt osat, sekä seuraavat tiedot:

3.4.1.1   Levyä tai rumpua esittävät piirrokset, joista ilmenevät kohdassa 5.3.7.1 mainittujen ominaisuuksien mitat mukaan lukien toleranssit ja mahdolliset lisälaitteet:

| a) | kohdan 6.2.2 mukaisen merkinnän sijainti ja luonne – mitat millimetreinä |
| --- | --- |

a)

kohdan 6.2.2 mukaisen merkinnän sijainti ja luonne – mitat millimetreinä

| b) | paino grammoina |
| --- | --- |

b)

paino grammoina

| c) | Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen yksiosaisten tai moniosaisten ja kelluvien jarrulevyjen materiaali. |
| --- | --- |

c)

Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen yksiosaisten tai moniosaisten ja kelluvien jarrulevyjen materiaali.

1

2

3

4

5

3.4.1.2   Komponentin kuvaus

Valmistajan on toimitettava osien kuvaus, jossa on ainakin seuraavat tiedot:

| a) | koneistamattoman osan valmistaja |
| --- | --- |

a)

koneistamattoman osan valmistaja

| b) | kuvaus koneistamattoman osan valmistusprosessista |
| --- | --- |

b)

kuvaus koneistamattoman osan valmistusprosessista

| c) | osoitus prosessin luotettavuudesta (esimerkiksi halkeamien ja kolojen puuttuminen, mitat) |
| --- | --- |

c)

osoitus prosessin luotettavuudesta (esimerkiksi halkeamien ja kolojen puuttuminen, mitat)

| d) | materiaalikoostumus, erityisesti seuraavat:






  i) | kemiallinen koostumus |
| --- | --- | --- |

d)

materiaalikoostumus, erityisesti seuraavat:

i)

kemiallinen koostumus

| ii) | mikrorakenne |
| --- | --- |

ii)

mikrorakenne

| iii) | valurautaisten jarrulevyjen ja jarrurumpujen mekaaniset ominaisuudet:






  a. | standardin ISO 6506-1:2005 mukainen Brinell-kovuus |
| --- | --- | --- |

iii)

valurautaisten jarrulevyjen ja jarrurumpujen mekaaniset ominaisuudet:

a.

standardin ISO 6506-1:2005 mukainen Brinell-kovuus

| b. | standardin ISO 6892:1998 mukainen vetolujuus |
| --- | --- |

b.

standardin ISO 6892:1998 mukainen vetolujuus

| iv) | martensiittisesta ruostumattomasta teräksestä valmistetun jarrulevyn mekaaniset ominaisuudet:
  standardin ISO 6508-1 mukainen Rockwell C -kovuus |
| --- | --- |

iv)

martensiittisesta ruostumattomasta teräksestä valmistetun jarrulevyn mekaaniset ominaisuudet:

standardin ISO 6508-1 mukainen Rockwell C -kovuus

| e) | korroosiosuojaus tai pintakäsittely |
| --- | --- |

e)

korroosiosuojaus tai pintakäsittely

| f) | tasapainotusta koskeva kuvaus, suurin sallittu epätasapaino |
| --- | --- |

f)

tasapainotusta koskeva kuvaus, suurin sallittu epätasapaino

| g) | sallittu kuluma (vähimmäispaksuus jarrulevyjen tapauksessa ja suurin sallittu sisähalkaisija jarrurumpujen tapauksessa). |
| --- | --- |

g)

sallittu kuluma (vähimmäispaksuus jarrulevyjen tapauksessa ja suurin sallittu sisähalkaisija jarrurumpujen tapauksessa).

Hakijan on toimitettava tämän säännön liitteen 9 osan B kohdassa 2.5 (valurautaiset levyt) ja mainitun liitteen osan C kohdassa 2.5 (martensiittisesta ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyt) tarkoitetut tiedot ja eritelmät.

3.4.2   Tuotannon vaatimustenmukaisuus

Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, että on huolehdittu tyydyttävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

3.4.2.1   Hakijan on toimitettava tämän säännön liitteen 9 osien B ja C kohdan 2 mukaiset asiakirjat.

3.4.3   Näytteiden määrä ja käyttö

3.4.3.1   Hyväksyttäväksi tarkoitettua rakennetta edustavia levy- tai rumpunäytteitä on toimitettava vähimmäismäärä seuraavien taulukoiden mukaisesti.

Taulukoissa esitetään myös näytteiden suositellut käyttötarkoitukset.

| Nro | Tarkastus/testi | Näytteiden määrä: luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrulevyt | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Geometrinen tarkastus
  Kohdat 5.3.3.1, 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | x | |
| 2 | Materiaalitarkastus
  Kohta 5.3.3.2 | x | x | | | | | |
| 3 | Tasapainotusten tarkastus
  Kohta 5.3.7.2 | | | x | x | x | x | |
| 4 | Kulumismerkkien tarkastus
  Kohta 5.3.7.3 | | | x | x | x | x | |
| 5 | Eheystesti – lämpöväsyminen
  Liitteen 11 kohdat 4.1.1 ja 4.2.1, liitteen 12 kohdat 4.1.1 ja 4.2.1 | | | | x | x | | |
| 6 | Eheystesti – kuormituskestävyys
  Liitteen 11 kohdat 4.1.2 ja 4.2.2, liitteen 12 kohdat 4.1.2 ja 4.2.2 | | | x | | | | |
| 7 | Käyttöjarrun ajoneuvotesti
  Liitteen 11 kohta 2.2, liitteen 12 kohta 2.2 | | | | | | Levypari | Joko etu- tai taka-akseli |
| 8 | Seisontajarrun ajoneuvotesti
  Liitteen 11 kohta 2.3, liitteen 12 kohta 2.3 | | | | | | Levypari | Tapauksen mukaan |
| 9 | Käyttöjarrun dynamometritesti
  Liitteen 11 kohta 3.3, liitteen 12 kohta 3.3 | | | | | | x | Vaihtoehto ajoneuvotestille |

Nro

Tarkastus/testi

Näytteiden määrä: luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrulevyt

Huomautukset

1

2

3

4

5

6

1

Geometrinen tarkastus

Kohdat 5.3.3.1, 5.3.4.1

x

x

x

x

x

x

2

Materiaalitarkastus

Kohta 5.3.3.2

x

x

3

Tasapainotusten tarkastus

Kohta 5.3.7.2

x

x

x

x

4

Kulumismerkkien tarkastus

Kohta 5.3.7.3

x

x

x

x

5

Eheystesti – lämpöväsyminen

Liitteen 11 kohdat 4.1.1 ja 4.2.1, liitteen 12 kohdat 4.1.1 ja 4.2.1

x

x

6

Eheystesti – kuormituskestävyys

Liitteen 11 kohdat 4.1.2 ja 4.2.2, liitteen 12 kohdat 4.1.2 ja 4.2.2

x

7

Käyttöjarrun ajoneuvotesti

Liitteen 11 kohta 2.2, liitteen 12 kohta 2.2

Levypari

Joko etu- tai taka-akseli

8

Seisontajarrun ajoneuvotesti

Liitteen 11 kohta 2.3, liitteen 12 kohta 2.3

Levypari

Tapauksen mukaan

9

Käyttöjarrun dynamometritesti

Liitteen 11 kohta 3.3, liitteen 12 kohta 3.3

x

Vaihtoehto ajoneuvotestille

| Nro | Tarkastus/testi | Näytteiden määrä: luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulevyt | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | Geometrinen tarkastus
  Kohdat 5.3.3.1, 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | |
| 2 | Kulumismerkkien tarkastus
  Kohta 5.3.7.3 | x | x | x | x | x | |
| 3 | Jarrutuspinnan materiaali ja kovuus
  Kohta 5.3.3.2 | x | | | | | |
| 4 | Keskiön ja kiinnittimien materiaalitesti
  Liitteen 15 kohdat 2.4 ja 2.5 | x | | | | | |
| 5 | Staattisen vääntömomentin kestotesti
  Liitteen 14 kohta 2 | | x | x | | | |
| 6 | Käyttöjarrun ajoneuvotesti
  Liitteen 14 kohta 3.2 | | | | x | | |
| 7 | Lämpöväsyminen
  Liitteen 14 kohta 5.1 | | | | | x | |
| 8 | Käyttöjarrun dynamometritesti
  Liitteen 14 kohta 4.3 | | | | | | Vaihtoehto ajoneuvotestille |

Nro

Tarkastus/testi

Näytteiden määrä: luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulevyt

1

2

3

4

5

Huomautukset

1

2

3

4

5

1

Geometrinen tarkastus

Kohdat 5.3.3.1, 5.3.4.1

x

x

x

x

x

2

Kulumismerkkien tarkastus

Kohta 5.3.7.3

x

x

x

x

x

3

Jarrutuspinnan materiaali ja kovuus

Kohta 5.3.3.2

x

4

Keskiön ja kiinnittimien materiaalitesti

Liitteen 15 kohdat 2.4 ja 2.5

x

5

Staattisen vääntömomentin kestotesti

Liitteen 14 kohta 2

x

x

6

Käyttöjarrun ajoneuvotesti

Liitteen 14 kohta 3.2

x

7

Lämpöväsyminen

Liitteen 14 kohta 5.1

x

8

Käyttöjarrun dynamometritesti

Liitteen 14 kohta 4.3

Vaihtoehto ajoneuvotestille

3.4.3.2   Kunkin levyn ja rummun – lukuun ottamatta geometrisiin tarkastuksiin ja materiaalitesteihin käytettäviä – mukana on oltava asianmukainen määrä sopivia jarrupäällysteasennussarjoja, joilla on säännön nro 13, 13-H tai 90 mukainen hyväksyntä.

3.4.3.3   Kun edellytetään vertaamista alkuperäiseen jarrulevyyn tai jarrurumpuun, on toimitettava tapauksen mukaan alkuperäisten jarrulevyjen tai alkuperäisen jarrurummun akselikohtainen sarja.

3.4.3.4   Kun hyväksyntähakemuksen kohteena on vastaava varaosana toimitettava levy/rumpu, mitta- ja materiaalivertailuja varten on toimitettava kaksi alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun näytettä tai kaksi varaosana toimitettavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun näytettä.

3.4.3.5   Kun hyväksyntähakemuksen kohteena on vaihtokelpoinen varaosana toimitettava levy/rumpu, mittavertailua varten on toimitettava kaksi alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun näytettä tai kaksi varaosana toimitettavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun näytettä.

4.   HYVÄKSYMINEN

4.1   Jos tämän säännön mukaista hyväksyntää varten toimitettu varaosa täyttää jäljempänä olevan kohdan 5 vaatimukset, varaosa on hyväksyttävä.

4.1.1   Kun kyse on varaosana toimitettavista jarrupäällysteasennussarjoista, jotka on tarkoitettu säännön nro 78 kohdassa 2.9 tarkoitetulla yhdistetyllä jarrujärjestelmällä varustettuihin luokan L ajoneuvoihin, hyväksyntä on rajoitettava koskemaan jarrupäällysteasennussarjojen yhdistelmiä ainoastaan niillä ajoneuvon akseleilla, joiden osalta on tehty tämän säännön liitteen 7 mukaiset testit.

4.2   Kullekin hyväksytylle varaosalle on annettava hyväksyntänumero, joka koostuu neljästä numeroryhmästä seuraavasti:

| 4.2.1 | Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 02, mikä vastaa muutossarjaa 02) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. |
| --- | --- |

4.2.1

Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 02, mikä vastaa muutossarjaa 02) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät.

| 4.2.2 | Seuraava yksittäinen merkki osoittaa varaosan luokan seuraavasti:






  A | varaosana toimitettava jarrupäällysteasennussarja |
| --- | --- | --- |
| B | varaosana toimitettava rumpujarrupäällyste |
| C | varaosana toimitettava jarrulevy |
| D | varaosana toimitettava jarrurumpu |

4.2.2

Seuraava yksittäinen merkki osoittaa varaosan luokan seuraavasti:

A

varaosana toimitettava jarrupäällysteasennussarja

B

varaosana toimitettava rumpujarrupäällyste

C

varaosana toimitettava jarrulevy

D

varaosana toimitettava jarrurumpu

| 4.2.3 | Seuraava numerosarja osoittaa jarrupäällysteen valmistajan ja tyypin, levyn tyypin tai rummun tyypin.
  Numeroliite osoittaa






  a) | jarrukengän tai tukilevyn taikka rumpujarrupäällysteiden tapauksessa täsmällisen mitan |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Seuraava numerosarja osoittaa jarrupäällysteen valmistajan ja tyypin, levyn tyypin tai rummun tyypin.

Numeroliite osoittaa

a)

jarrukengän tai tukilevyn taikka rumpujarrupäällysteiden tapauksessa täsmällisen mitan

| b) | varaosana toimitettavan levyn tai rummun tapauksessa testiryhmän. |
| --- | --- |

b)

varaosana toimitettavan levyn tai rummun tapauksessa testiryhmän.

Testiryhmänä hyväksyttävät variantit on lueteltava ilmoituslomakkeen liitteessä.

_

_

_

_

_

_

_

/

_

_

_

_

Numeroliite osoittaa varaosan testiryhmän tai jarrukengän/tukilevyn täsmällisen mitan

Numerosarja osoittaa varaosan (valmistajan ja) tyypin

Yksi merkki (A–D) osoittaa varaosan luokan

Kaksi numeroa osoittaa muutossarjan (01–99)

Esimerkki:

0

2

C

0

03

5

9

/

07

2

4

8

Testiryhmä nro 07248

Tyyppi nro 00359

Jarrulevy

Muutossarja 02

| 4.2.4 | Luokan L ajoneuvojen jarrupäällysteasennussarjoille, jotka kuuluvat samaan liitteen 7 a mukaisesti määriteltyyn ryhmään, on annettava sama hyväksyntänumero kuin edustavalle jarrupäällysteasennussarjalle. |
| --- | --- |

4.2.4

Luokan L ajoneuvojen jarrupäällysteasennussarjoille, jotka kuuluvat samaan liitteen 7 a mukaisesti määriteltyyn ryhmään, on annettava sama hyväksyntänumero kuin edustavalle jarrupäällysteasennussarjalle.

4.3   Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle varaosalle. Sama tyyppihyväksyntänumero voi kattaa kyseisen varaosan käytön useissa erilaisissa ajoneuvotyypeissä.

4.4   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta varaosan hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.5   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyyn varaosaan on kiinnitettävä näkyvästi ja helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat

| 4.5.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

4.5.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä

4

| 4.5.2 | kohdassa 4.5.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.5.2

kohdassa 4.5.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.6   Kohdassa 4.5 tarkoitetun hyväksyntämerkin on oltava helposti luettava ja pysyvä.

4.7   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä edellä ja kohdassa 6.5 tarkoitetuista hyväksyntämerkeistä ja hyväksyntätiedoista.

5.   VAATIMUKSET JA TESTIT

5.1   Yleistä

Varaosa on suunniteltava ja rakennettava siten, että kun sillä korvataan ajoneuvoon alun perin asennettu osa, ajoneuvon jarrutusteho vastaa hyväksytyn ajoneuvotyypin jarrutustehoa.

Erityiset vaatimukset:

| a) | Ennen säännön nro 13 muutossarjaa 09 tai säännön nro 13-H alkuperäistä versiota tai säännön nro 78 muutossarjaa 01 hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tarkoitettujen varaosien on täytettävä vähintään asianmukainen edellä mainitun säännön taso. |
| --- | --- |

a)

Ennen säännön nro 13 muutossarjaa 09 tai säännön nro 13-H alkuperäistä versiota tai säännön nro 78 muutossarjaa 01 hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tarkoitettujen varaosien on täytettävä vähintään asianmukainen edellä mainitun säännön taso.

| b) | Varaosan suoritusarvojen on vastattava korvattavan alkuperäisen osan suoritusarvoja. |
| --- | --- |

b)

Varaosan suoritusarvojen on vastattava korvattavan alkuperäisen osan suoritusarvoja.

| c) | Varaosalla on oltava tarkoitukseen soveltuvat mekaaniset ominaisuudet. |
| --- | --- |

c)

Varaosalla on oltava tarkoitukseen soveltuvat mekaaniset ominaisuudet.

| d) | Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia. |
| --- | --- |

d)

Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia.

| e) | Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun on osoitettava riittävässä määrin kestävän lämpötilaa muodon vääristymättä. |
| --- | --- |

e)

Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun on osoitettava riittävässä määrin kestävän lämpötilaa muodon vääristymättä.

| f) | Jarrulevyn vähimmäispaksuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin ajoneuvon valmistajan ilmoittama alkuperäisen jarrulevyn vähimmäispaksuus. |
| --- | --- |

f)

Jarrulevyn vähimmäispaksuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin ajoneuvon valmistajan ilmoittama alkuperäisen jarrulevyn vähimmäispaksuus.

| g) | Jarrurummun suurin sallittu sisähalkaisija ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon valmistaman ilmoittama alkuperäisen jarrurummun suurin sallittu sisähalkaisija. |
| --- | --- |

g)

Jarrurummun suurin sallittu sisähalkaisija ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon valmistaman ilmoittama alkuperäisen jarrurummun suurin sallittu sisähalkaisija.

5.1.1   Jos varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat tai rumpujarrupäällysteet vastaavat säännön nro 13, 13-H tai 78 mukaisissa ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa täsmennettyä tyyppiä, niiden katsotaan täyttävän tämän säännön kohdan 5 vaatimukset.

5.1.2   Jos varaosana toimitettavat levyt tai rummut vastaavat säännön nro 13 tai 13-H mukaisissa ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa täsmennettyä tunnistekoodia ja varaosana toimitettavat levyt vastaavat säännön nro 78 mukaisissa ajoneuvon tyyppihyväksyntäasiakirjoissa täsmennettyä tyyppiä, niiden katsotaan täyttävän tämän säännön kohdan 5 vaatimukset.

5.1.3   Varaosana toimitettavia samanlaisia jarrupäällysteasennussarjoja ja samanlaisia rumpujarrupäällysteitä ei tarvitse testata kohdan 5.2.1 vaatimusten mukaisesti, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | Hyväksynnän hakija osoittaa, että se valmistaa ja toimittaa hyväksynnän kohteena olevat jarrupäällysteasennussarjat tai rumpujarrupäällysteet ajoneuvon tai jarrujen valmistajalle alkuperäisvarusteina, jotka on tarkoitettu liitteen 1A kohdassa 6 mainittuihin ajoneuvomalleihin, akseleihin ja jarruihin. |
| --- | --- |

a)

Hyväksynnän hakija osoittaa, että se valmistaa ja toimittaa hyväksynnän kohteena olevat jarrupäällysteasennussarjat tai rumpujarrupäällysteet ajoneuvon tai jarrujen valmistajalle alkuperäisvarusteina, jotka on tarkoitettu liitteen 1A kohdassa 6 mainittuihin ajoneuvomalleihin, akseleihin ja jarruihin.

| b) | Tutkimuslaitos ja/tai tyyppihyväksyntäviranomainen varmentaa, että hakijan valmistama ja toimittama osa on se, joka mainitaan säännön nro 13 liitteen 2 lisäyksessä 1 tai säännön nro 13-H liitteen 1 lisäyksessä kohdassa ”Jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi” (5). |
| --- | --- |

b)

Tutkimuslaitos ja/tai tyyppihyväksyntäviranomainen varmentaa, että hakijan valmistama ja toimittama osa on se, joka mainitaan säännön nro 13 liitteen 2 lisäyksessä 1 tai säännön nro 13-H liitteen 1 lisäyksessä kohdassa ”Jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi” (5).

5

| c) | Hyväksynnän hakija jatkaa alkuperäisten ja samanlaisten osien valmistamista






  i) | samasta raaka-aineseoksesta |
| --- | --- | --- |

c)

Hyväksynnän hakija jatkaa alkuperäisten ja samanlaisten osien valmistamista

i)

samasta raaka-aineseoksesta

| ii) | samalla valmistusmenetelmällä |
| --- | --- |

ii)

samalla valmistusmenetelmällä

| iii) | samalla tuotantolinjalla |
| --- | --- |

iii)

samalla tuotantolinjalla

| iv) | samaa laadunvarmistusjärjestelmää soveltaen ja |
| --- | --- |

iv)

samaa laadunvarmistusjärjestelmää soveltaen ja

| v) | siten, että kohdassa 8.4.1 tarkoitettujen tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien testien tulokset ovat samat kuin alkuperäisosilla. |
| --- | --- |

v)

siten, että kohdassa 8.4.1 tarkoitettujen tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien testien tulokset ovat samat kuin alkuperäisosilla.

Tässä kohdassa esitettyjen vaatimusten noudattamisen osoittaminen on vahvistettava paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa, jonka tekee hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos. Valmistajan on tarkastusta varten asetettava käyttöön prosessikaavio ja valvontasuunnitelma.

5.2   Vaatimukset, jotka koskevat varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen tyypin tai varaosana toimitettavan rumpujarrupäällysteen hyväksyntää

5.2.1   Suoritusvaatimukset

5.2.1.1   Luokkien M1, M2 ja N1 ajoneuvojen varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat

1

2

1

Ainakin yhdet varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat, jotka edustavat hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa päällystetyyppiä, on testattava asennettuina ainakin yhteen hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa ajoneuvotyyppiä edustavaan ajoneuvoon liitteessä 3 annettujen ohjeiden mukaisesti, ja niiden on täytettävä kyseisessä liitteessä asetetut vaatimukset. Edustavat ajoneuvot on valittava käyttökohteena olevista ajoneuvoista huonoimman tapauksen määrittämisen perusteella (6). Testattaessa nopeusherkkyyttä ja verrattaessa kylmäjarrutustehoa on käytettävä jompaakumpaa liitteessä 3 esitetyistä menetelmästä.

6

5.2.1.2   Luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvojen varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet

3

2

3

Ainakin yhdet varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat tai rumpujarrupäällysteet, jotka edustavat hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa päällystetyyppiä, on testattava asennettuina ainakin yhteen hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa ajoneuvotyyppiä edustavaan ajoneuvoon liitteessä 4 annettujen ohjeiden mukaisesti käyttäen joko kohdassa 1 (ajoneuvon testaus) tai kohdassa 2 (inertiadynamometritesti) kuvattua menetelmää, ja niiden on täytettävä kyseisessä liitteessä asetetut vaatimukset. Edustavat ajoneuvot on valittava käyttökohteena olevista ajoneuvoista huonoimman tapauksen määrittämisen perusteella (7).

7

5.2.1.3   Luokkien O1 ja O2 ajoneuvojen varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat

1

2

Varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat on testattava liitteen 5 määräysten mukaisesti, ja niiden on täytettävä kyseisessä liitteessä esitetyt vaatimukset.

5.2.1.4   Luokkien O3 ja O4 ajoneuvojen varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet

3

4

Varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet on testattava liitteen 6 määräysten mukaisesti, ja niiden on täytettävä kyseisessä liitteessä esitetyt vaatimukset. Testauksessa on käytettävä jotakin säännön nro 13 liitteen 11 lisäyksen 2 kohdassa 3 kuvatuista kolmesta menetelmästä.

5.2.1.5   Luokan L ajoneuvojen varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat

Voidaan tarkistaa jarrupäällysteasennussarja, jonka on katsottu edustavan liitteessä 7 a määriteltyjen perusteiden mukaisesti muodostettua jarrupäällysteasennussarjojen ryhmää.

Edustavan jarrupäällysteasennussarjan katsotaan vastaavan huonointa tapausta.

Edustavasta jarrupäällysteasennussarjasta saatujen tulosten katsotaan pätevän kaikkiin jarrupäällysteasennussarjoihin, jotka kuuluvat samaan liitteen 7 a mukaisesti määriteltyyn ryhmään.

Ainakin yhdet valitut varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat, jotka edustavat hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa päällystetyyppiä, on testattava asennettuina ainakin yhteen hyväksyntähakemuksen kohteena olevaa ajoneuvotyyppiä edustavaan ajoneuvoon liitteessä 7 annettujen ohjeiden mukaisesti, ja niiden on täytettävä kyseisessä liitteessä asetetut vaatimukset. Edustavat ajoneuvot on valittava käyttökohteena olevista ajoneuvoista huonoimman tapauksen määrittämisen perusteella (8).

8

5.2.2   Mekaaniset ominaisuudet

5.2.2.1   Luokkien M1, M2, N1, O1, O2 ja L ajoneuvojen varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat

1

2

1

1

2

5.2.2.1.1   Siihen tyyppiin, jolle hyväksyntää haetaan, kuuluvien varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen leikkauslujuus on testattava standardin ISO 6312:1981 tai ISO 6312:2001 mukaisesti.

Jarrupala-asennussarjan pienin sallittu leikkauslujuus on 250 N/cm2 ja jarrukenkäasennussarjan 100 N/cm2.

2

2

5.2.2.1.2   Siihen tyyppiin, jolle hyväksyntää haetaan, kuuluvien varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen puristuvuus on testattava standardin ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 tai ISO 6310:2009 mukaisesti.

Jarrupala-asennussarjojen puristuvuusarvo saa olla enintään 2 prosenttia ympäristön lämpötilassa ja 5 prosenttia lämpötilassa 400 °C. Jarrukenkäasennussarjojen kohdalla enimmäisarvot ovat 2 prosenttia ympäristön lämpötilassa ja 4 prosenttia lämpötilassa 200 °C. Vaatimus ei koske seisontajarrujen jarrupäällysteasennussarjoja.

5.2.2.2   Luokkien M3, N2, N3, O3 ja O4 ajoneuvojen varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet

3

2

3

3

4

5.2.2.2.1   Leikkauslujuus

Testi koskee ainoastaan levyjarrujen jarrupala-asennussarjoja.

Siihen tyyppiin, jolle hyväksyntää haetaan, kuuluvien varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen leikkauslujuus on testattava standardin ISO 6312:1981 tai ISO 6312:2001 mukaisesti. Jarrupäällysteasennussarjat voidaan jakaa kahteen tai kolmeen osaan testauslaitteen kapasiteetin mukaisesti.

Pienin sallittu leikkauslujuus on 250 N/cm2.

2

5.2.2.2.2   Puristuvuus

Siihen tyyppiin, jolle hyväksyntää haetaan, kuuluvien varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen ja rumpujarrupäällysteiden puristuvuus on testattava standardin ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 tai ISO 6310:2009 mukaisesti. Testauksessa voidaan käyttää näytetyypin I mukaisia litteitä testikappaleita.

Jarrupala-asennussarjojen puristuvuusarvo saa olla enintään 2 prosenttia ympäristön lämpötilassa ja 5 prosenttia lämpötilassa 400 °C. Jarrukenkäasennussarjojen ja rumpujarrupäällysteiden kohdalla enimmäisarvot ovat 2 prosenttia ympäristön lämpötilassa ja 4 prosenttia lämpötilassa 200 °C.

5.2.2.2.3   Materiaalin kovuus (9)

9

Vaatimusta sovelletaan rumpujarrujen päällysteasennussarjoihin ja rumpujarrupäällysteisiin.

Siihen tyyppiin, jolle hyväksyntää haetaan, kuuluvien varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen ja rumpujarrupäällysteiden kovuus on testattava standardin ISO 2039-2:1987 mukaisesti.

Kitkamateriaalin kitkapinnan kovuusarvo saadaan määrittämällä viiden eri tuotantoeristä (jos mahdollista) peräisin olevan näytepäällysteen kovuusarvojen keskiarvo, mitä varten tehdään eri kohdista viisi mittausta kustakin jarrupäällysteestä.

5.3   Varaosana toimitettavan jarrurummun tai jarrulevyn hyväksyntää koskevat tekniset vaatimukset

Kaikki varaosat on jaoteltava seuraaviin neljään ryhmään:

| a) | varaosana toimitettava alkuperäinen jarrulevy/jarrurumpu |
| --- | --- |

a)

varaosana toimitettava alkuperäinen jarrulevy/jarrurumpu

| b) | samanlainen jarrulevy/jarrurumpu |
| --- | --- |

b)

samanlainen jarrulevy/jarrurumpu

| c) | vastaava jarrulevy/jarrurumpu |
| --- | --- |

c)

vastaava jarrulevy/jarrurumpu

| d) | vaihtokelpoinen jarrulevy/jarrurumpu. |
| --- | --- |

d)

vaihtokelpoinen jarrulevy/jarrurumpu.

Varaosana toimitettavan jarrulevyn tai jarrurummun on ryhmänsä mukaan läpäistävä seuraavat testit:

| | Staattisen vääntömomentin kestotesti (vain luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvot) | Säännön nro 13, 13-H tai 78 mukaiset jarrutustehotestit (tyyppi 0, I, II jne.) | Vertailutesti alkuperäisen osan liikekitkaominaisuuksiin nähden | Eheystestit (kuormituskestävyys ja lämpöväsyminen) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuperäiset varaosat | Levyyn ei sovelleta tätä sääntöä |
| Samanlaiset osat | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Vastaavat osat | Ei | Ei | Ei | Dynamometritesti |
| Vaihtokelpoiset osat | Staattinen penkkitesti | Ajoneuvotesti tai vaihtoehtoinen dynamometritesti | Ajoneuvotesti tai vaihtoehtoinen dynamometritesti | Dynamometritesti |

Staattisen vääntömomentin kestotesti (vain luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvot)

1

2

3

4

5

Säännön nro 13, 13-H tai 78 mukaiset jarrutustehotestit (tyyppi 0, I, II jne.)

Vertailutesti alkuperäisen osan liikekitkaominaisuuksiin nähden

Eheystestit (kuormituskestävyys ja lämpöväsyminen)

Alkuperäiset varaosat

Levyyn ei sovelleta tätä sääntöä

Samanlaiset osat

Ei

Ei

Ei

Ei

Vastaavat osat

Ei

Ei

Ei

Dynamometritesti

Vaihtokelpoiset osat

Staattinen penkkitesti

Ajoneuvotesti tai vaihtoehtoinen dynamometritesti

Ajoneuvotesti tai vaihtoehtoinen dynamometritesti

Dynamometritesti

Luokkien M ja N ajoneuvojen jarrulevyjä ja jarrurumpuja koskevat testivaatimukset selostetaan yksityiskohtaisesti liitteessä 11.

Luokan O ajoneuvojen jarrulevyjä ja jarrurumpuja koskevat testivaatimukset selostetaan yksityiskohtaisesti liitteessä 12.

Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulevyjä koskevat testivaatimukset selostetaan yksityiskohtaisesti liitteessä 14.

1

2

3

4

5

5.3.1   Varaosana toimitettavat alkuperäiset jarrulevyt/jarrurummut

5.3.1.1   Varaosana toimitettavat alkuperäiset jarrulevyt/jarrurummut eivät kuulu tämän säännön soveltamisalaan, jos niihin on kiinnitetty kohdassa 2.3.2 määritelty tunnistekoodi pysyvästi ja niin, että se on selvästi luettavissa.

5.3.2   Samanlaiset jarrulevyt/jarrurummut

5.3.2.1   Hyväksynnän hakijan on osoitettava tutkimuslaitokselle tai hyväksyntäviranomaiselle, että se valmistaa ja toimittaa hyväksyntähakemuksen kohteena olevat jarrulevyt tai jarrurummut ajoneuvon valmistajalle liitteen 1B kohdassa 4 mainittujen mallien ja akselien alkuperäisenä varustuksena. Osoituksessa on esitettävä todennettavissa olevaa näyttöä siitä, että jarrulevyt tai jarrurummut tuotetaan samojen tuotanto- ja laadunvarmistusjärjestelmien ja -edellytysten mukaisesti kuin tämän säännön kohdan 2.3.1 mukaiset alkuperäiset osat. Erityisesti edellytetään, että hyväksynnän hakija jatkaa alkuperäisten ja samanlaisten osien valmistamista

| a) | siten, että raaka-aineseos, koostumus ja mikrorakenne ovat samat |
| --- | --- |

a)

siten, että raaka-aineseos, koostumus ja mikrorakenne ovat samat

| b) | samalla valmistusmenetelmällä |
| --- | --- |

b)

samalla valmistusmenetelmällä

| c) | samalla tuotantolinjalla |
| --- | --- |

c)

samalla tuotantolinjalla

| d) | samaa laadunvarmistusjärjestelmää soveltaen ja |
| --- | --- |

d)

samaa laadunvarmistusjärjestelmää soveltaen ja

| e) | siten, että kohdassa 8.4.2 tarkoitettujen tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien testien tulokset ovat samat kuin alkuperäisosilla. |
| --- | --- |

e)

siten, että kohdassa 8.4.2 tarkoitettujen tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien testien tulokset ovat samat kuin alkuperäisosilla.

Tässä kohdassa esitettyjen vaatimusten noudattamisen osoittaminen on vahvistettava paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa, jonka tekee hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos. Valmistajan on tarkastusta varten asetettava käyttöön prosessikaavio ja valvontasuunnitelma.

5.3.2.2   Koska samanlainen jarrulevy/jarrurumpu täyttää kaikki vaatimukset alkuperäisen osan tavoin, testausvaatimuksia ei ole.

5.3.3   Vastaavat varaosana toimitettavat jarrulevyt tai jarrurummut

5.3.3.1   Geometriset vaatimukset

Jarrulevyjen tai jarrurumpujen on oltava kaikilta mitoiltaan, geometrisiltä ominaisuuksiltaan, toleransseiltaan ja perusrakenteeltaan samanlaisia kuin alkuperäinen jarrulevy tai -rumpu.

5.3.3.2   Materiaali- ja metallurgiset vaatimukset

Jotta varaosana toimitettavaa jarrulevyä tai jarrurumpua voidaan pitää ”vastaavana”, sen on kuuluttava samaan materiaalialaryhmään kuin alkuperäinen jarrulevy tai -rumpu. Alkuperäisille osille on määritelty neljä materiaalialaryhmää.

| | Testausstandardi | Alaryhmä 1
  Valurauta
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | Alaryhmä 2
  Runsashiilinen valurauta
  EN-GJL-150 | Alaryhmä 3
  Runsashiilinen seostettu valurauta | Alaryhmä 4
  Runsashiilinen seostamaton valurauta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiilipitoisuus (prosenttia) | | 3,20–3,60 | 3,60–3,90 | 3,55–3,90 | 3,60–3,90 |
| Piipitoisuus (prosenttia) | | 1,70–2,30 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 |
| Mangaanipitoisuus (prosenttia) | | väh. 0,40 | väh. 0,40 | väh. 0,40 | väh. 0,40 |
| Kromipitoisuus (prosenttia) | | enint. 0,35 | enint. 0,35 | 0,30–0,60 | enint. 0,25 |
| Kuparipitoisuus (prosenttia) | | — | 0,30–0,70 | 0,30–0,70 | enint. 0,40 |
| Brinell-kovuus | ISO 6506-1:2005 | 190–248 | 160–210 | 180–230 | 160–200 |
| Vetolujuus (N/mm2) | ISO 6892:1998 | väh. 220 | väh. 160 | väh. 170 | väh. 150 |

Testausstandardi

Alaryhmä 1

Valurauta

DIN EN 1561

EN-GJL-200

Alaryhmä 2

Runsashiilinen valurauta

EN-GJL-150

Alaryhmä 3

Runsashiilinen seostettu valurauta

Alaryhmä 4

Runsashiilinen seostamaton valurauta

Hiilipitoisuus (prosenttia)

3,20–3,60

3,60–3,90

3,55–3,90

3,60–3,90

Piipitoisuus (prosenttia)

1,70–2,30

1,60–2,20

1,60–2,20

1,60–2,20

Mangaanipitoisuus (prosenttia)

väh. 0,40

väh. 0,40

väh. 0,40

väh. 0,40

Kromipitoisuus (prosenttia)

enint. 0,35

enint. 0,35

0,30–0,60

enint. 0,25

Kuparipitoisuus (prosenttia)

—

0,30–0,70

0,30–0,70

enint. 0,40

Brinell-kovuus

ISO 6506-1:2005

190–248

160–210

180–230

160–200

Vetolujuus (N/mm2)

2

ISO 6892:1998

väh. 220

väh. 160

väh. 170

väh. 150

5.3.3.2.1   Luokkien M, N ja O ajoneuvot: jotta varaosana toimitettavaa jarrulevyä tai jarrurumpua voidaan pitää ”vastaavana”, sen on kuuluttava samaan materiaalialaryhmään kuin alkuperäinen jarrulevy tai -rumpu. Alkuperäisille osille on määritelty neljä materiaalialaryhmää.

5.3.3.2.2   Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen martensiittisesta ruostumattomasta teräksestä valmistetut jarrulevyt: Jotta varaosana toimitettavaa jarrulevyä voidaan pitää ”vastaavana”, sen on kuuluttava samaan materiaalialaryhmään kuin alkuperäinen jarrulevy. Alkuperäisille osille on määritelty viisi materiaalialaryhmää.

1

2

3

4

5

| | Testausstandardi | Alaryhmä 1
  JIS SUS 410 | Alaryhmä 2
  X 10 Cr 13
  EN 10088/2 | Alaryhmä 3
  X 12 Cr 13
  EN 10088/2 | Alaryhmä 4
  X 20 Cr 13
  EN 10088/2 | Alaryhmä 5
  X 30 Cr 13
  EN 10088/2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiilipitoisuus (prosenttia) | | 0,02–0,10 | 0,08–0,12 | 0,08–0,15 | 0,16–0,25 | 0,26–0,35 |
| Piipitoisuus (prosenttia) | | enint. 0,80 | enint. 1,00 | enint. 1,00 | enint. 1,00 | enint. 1,00 |
| Mangaanipitoisuus (prosenttia) | | 0,50–2,50 | enint. 1,00 | enint. 1,50 | enint. 1,50 | enint. 1,50 |
| Kromipitoisuus (prosenttia) | | 10,00–14,50 | 12,00–14,00 | 11,50–13,50 | 12,00–14,00 | 12,00–14,00 |
| Piipitoisuus (prosenttia) | | muut |
| Brinell-kovuus | ISO 6508-1:2005 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 |

Testausstandardi

Alaryhmä 1

JIS SUS 410

Alaryhmä 2

X 10 Cr 13

EN 10088/2

Alaryhmä 3

X 12 Cr 13

EN 10088/2

Alaryhmä 4

X 20 Cr 13

EN 10088/2

Alaryhmä 5

X 30 Cr 13

EN 10088/2

Hiilipitoisuus (prosenttia)

0,02–0,10

0,08–0,12

0,08–0,15

0,16–0,25

0,26–0,35

Piipitoisuus (prosenttia)

enint. 0,80

enint. 1,00

enint. 1,00

enint. 1,00

enint. 1,00

Mangaanipitoisuus (prosenttia)

0,50–2,50

enint. 1,00

enint. 1,50

enint. 1,50

enint. 1,50

Kromipitoisuus (prosenttia)

10,00–14,50

12,00–14,00

11,50–13,50

12,00–14,00

12,00–14,00

Piipitoisuus (prosenttia)

muut

Brinell-kovuus

ISO 6508-1:2005

30–40

30–40

30–40

30–40

30–40

5.3.3.3   Suoritusvaatimukset

Osan on läpäistävä liitteiden 11 ja 12 mukaiset kuormituskestävyyttä ja lämpöväsymistä koskevat eheystestit.

5.3.3.3.1   Luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrulevyt ja jarrurummut

Osan on läpäistävä liitteiden 11 ja 12 mukaiset kuormituskestävyyttä ja lämpöväsymistä mittaavat eheystestit.

5.3.3.3.2   Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulevyt

1

2

3

4

5

Osan on läpäistävä liitteen 14 mukaiset kuormituskestävyyttä ja lämpöväsymistä mittaavat eheystestit.

5.3.4   Vaihtokelpoiset varaosana toimitettavat jarrulevyt tai jarrurummut

5.3.4.1   Geometriset vaatimukset

Kohtien 5.3.4.1.1 ja 5.3.4.1.2 mukaisesti ja lisäksi samat kiinnitysmitat.

Vaihtokelpoinen varaosana toimitettava jarrulevy tai jarrurumpu voi poiketa alkuperäisestä osasta esimerkiksi seuraavien rakenneominaisuuksien osalta:

| a) | jäähdytyksen tyyppi ja geometria (jäähdytettävät levyt) |
| --- | --- |

a)

jäähdytyksen tyyppi ja geometria (jäähdytettävät levyt)

| b) | yhtenäinen tai komposiittinen levy tai rumpu |
| --- | --- |

b)

yhtenäinen tai komposiittinen levy tai rumpu

| c) | pintakäsittely (esimerkiksi reiät, urat jne.). |
| --- | --- |

c)

pintakäsittely (esimerkiksi reiät, urat jne.).

5.3.4.1.1   Levyjen on oltava seuraavien enimmäisarvojen mukaisia:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, N2 | M3, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Paksuusvaihtelu | 0,015 mm | 0,030 mm | 0,040 mm |
| Sivupinnan paksuusvaihtelu
  (vain jäähdytettävät levyt) | 1,5 mm | 2,0 mm | 2,0 mm |
| Kitkapinnan lateraalinen kulumisvara | 0,050 mm (10) | 0,15 mm (10) | 0,15 mm (10) |
| Kiinnitysreikien toleranssi | H9 | H9 | H9 |
| Jarrulevy ja integroitu seisontajarrurumpu (”top hat”): yhdensuuntaisuus | 0,100 mm | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Kiinnityspinnan suoruus | 0,050 mm | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Kitkapinnan karheus (11) | 3,2 μm | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, N2

2

2

M3, N3, O3, O4

3

3

3

4

Paksuusvaihtelu

0,015 mm

0,030 mm

0,040 mm

Sivupinnan paksuusvaihtelu

(vain jäähdytettävät levyt)

1,5 mm

2,0 mm

2,0 mm

Kitkapinnan lateraalinen kulumisvara

0,050 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

Kiinnitysreikien toleranssi

H9

H9

H9

Jarrulevy ja integroitu seisontajarrurumpu (”top hat”): yhdensuuntaisuus

0,100 mm

0,100 mm

0,100 mm

Kiinnityspinnan suoruus

0,050 mm

0,050 mm

0,050 mm

Kitkapinnan karheus (11)

11

3,2 μm

3,2 μm

3,2 μm

5.3.4.1.2   Rumpujen on oltava seuraavien enimmäisarvojen mukaisia:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Kitkapinnan säteen suuntainen kulumisvara | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Kiinnitysreikien toleranssi | H9 | H9 |
| Epäpyöreys | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Kiinnityspinnan suoruus | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Kitkapinnan karheus (12) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

2

3

2

3

3

4

Kitkapinnan säteen suuntainen kulumisvara

0,050 mm

0,100 mm

Kiinnitysreikien toleranssi

H9

H9

Epäpyöreys

0,040 mm

0,150 mm

Kiinnityspinnan suoruus

0,050 mm

0,050 mm

Kitkapinnan karheus (12)

12

3,5 μm

3,5 μm

5.3.4.2   Suoritusvaatimukset

Osan on läpäistävä luokkien M, N ja O tapauksessa seuraavat liitteiden 11 ja 12 ja luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 tapauksessa liitteen 14 mukaiset suoritustestit:

1

2

3

4

5

| a) | säännön nro 13, 13-H tai 78 mukainen tehotesti |
| --- | --- |

a)

säännön nro 13, 13-H tai 78 mukainen tehotesti

| b) | vertailutesti alkuperäisen osan liikekitkaominaisuuksiin nähden |
| --- | --- |

b)

vertailutesti alkuperäisen osan liikekitkaominaisuuksiin nähden

| c) | kuormituskestävyyttä ja lämpöväsymistä koskevat eheystestit. |
| --- | --- |

c)

kuormituskestävyyttä ja lämpöväsymistä koskevat eheystestit.

5.3.5   Tyyppi

Jarrulevyt/jarrurummut, jotka eivät eroa jäljempänä eritellyiltä pääominaisuuksiltaan, katsotaan yhdeksi tyypiksi saman selosteen tai hyväksynnän yhteydessä.

5.3.5.1   Jarrulevyjen tyyppikriteerit

5.3.5.1.1   Perusrakenne

| a) | jäähdytettävä tai jäähdyttämätön (esimerkiksi umpinainen, jäähdytettävä) |
| --- | --- |

a)

jäähdytettävä tai jäähdyttämätön (esimerkiksi umpinainen, jäähdytettävä)

| b) | jäähdytyksen rakenne |
| --- | --- |

b)

jäähdytyksen rakenne

| c) | pinta (esimerkiksi rei'itetty/rei'ittämätön, uritettu/urittamaton) |
| --- | --- |

c)

pinta (esimerkiksi rei'itetty/rei'ittämätön, uritettu/urittamaton)

| d) | napa (integroitu seisontajarrurumpu tai ilman sitä) |
| --- | --- |

d)

napa (integroitu seisontajarrurumpu tai ilman sitä)

| e) | kiinnitys (kiinteä, puolikelluva, kelluva jne.) |
| --- | --- |

e)

kiinnitys (kiinteä, puolikelluva, kelluva jne.)

| f) | integroitu rakenne (”hat”) (integroitu seisontajarrurumpu tai ilman sitä). |
| --- | --- |

f)

integroitu rakenne (”hat”) (integroitu seisontajarrurumpu tai ilman sitä).

5.3.5.1.2   Materiaaliryhmä

Luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrulevyjen tapauksessa kaikki materiaaliryhmät (niiden alaryhmät mukaan luettuina) katsotaan erillisiksi tyypeiksi.

Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulevyjen tapauksessa kaikki materiaaliryhmät (paitsi martensiittinen ruostumaton teräs) katsotaan erillisiksi tyypeiksi.

1

2

3

4

5

5.3.5.1.2.1   Valurauta

5.3.5.1.2.2   Teräs

5.3.5.1.2.3   Komposiittimateriaalit

5.3.5.1.2.4   Monesta materiaalista koostuva rakenne

5.3.5.2   Jarrurumpujen tyyppikriteerit

| a) | materiaaliryhmä (esimerkiksi teräs, valurauta, komposiitti) |
| --- | --- |

a)

materiaaliryhmä (esimerkiksi teräs, valurauta, komposiitti)

| b) | napa (navallinen/navaton) |
| --- | --- |

b)

napa (navallinen/navaton)

| c) | komposiittirakenne. |
| --- | --- |

c)

komposiittirakenne.

5.3.6   Testiryhmää koskevat kriteerit (saman tyypin rajoissa)

Vaihtokelpoisia osia voidaan testata testiryhmissä vain siinä tapauksessa, että asennuskohdan ja levyn kitkapinnan välinen liitäntä on yleiseltä muodoltaan samanlainen.

Vähintään yhteen varianttiin jokaisesta jäljempänä mainitusta testiryhmästä kohdistetaan liitteessä 10, 11 tai 12 määritetyt vastaavat testit. Varaosan testaamista varten testiryhmästä valitaan se variantti, jolla on suurin kineettisen energian suhde sitä suoraan vastaavan varaosan massaan:

Formula

jossa

| Vmax, i | on sen ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, johon varaosa asennetaan (perävaunujen tapauksessa arvon vmax, i oletetaan olevan vähintään 80 km/h) |
| --- | --- |
| m | on testimassa, sellaisena kuin se määritellään liitteen 11 kohdassa 3.2.1.2, liitteen 12 kohdassa 3.2.1.2 ja liitteen 14 kohdassa 4.2.1.2 |
| mvaraosa, i | on vastaavan ajoneuvon varaosan massa |

Vmax, i

max, i

on sen ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, johon varaosa asennetaan (perävaunujen tapauksessa arvon vmax, i oletetaan olevan vähintään 80 km/h)

max, i

m

on testimassa, sellaisena kuin se määritellään liitteen 11 kohdassa 3.2.1.2, liitteen 12 kohdassa 3.2.1.2 ja liitteen 14 kohdassa 4.2.1.2

mvaraosa, i

varaosa, i

on vastaavan ajoneuvon varaosan massa

5.3.6.1   Varaosana toimitettavat jarrulevyt

5.3.6.1.1   Testiryhmien muodostamista koskevat kriteerit luokkien M1, M2, N1, N2, O1 ja O2 ajoneuvojen varaosana toimitettavien jarrulevyjen tapauksessa

1

2

1

2

1

2

5.3.6.1.1.1   Liitteen 11 tai liitteen 12 kohdissa 1–4 määrättyihin testeihin liittyvät testiryhmät

Tähän testiryhmään kuuluvat kaikki sellaiset jarrulevyt, joissa levyn ulkohalkaisija vaihtelee enintään 6 mm ja levyn paksuus enintään 4 mm.

5.3.6.1.1.2   Jos materiaalien ryhmässä on erilaisia materiaaleja, jokaisen erillisen materiaalin osalta on toimitettava todisteet siitä, että liitteessä 11 tai liitteessä 12 määrätyt vaatimukset täyttyvät.

5.3.6.1.2   Testiryhmien muodostamista koskevat kriteerit luokkien M3, N3, O3 ja O4 ajoneuvojen varaosana toimitettavien jarrulevyjen tapauksessa

3

3

3

4

5.3.6.1.2.1   Liitteen 11 tai liitteen 12 kohdissa 1–4 määrättyihin testeihin liittyvät testiryhmät

Tähän testiryhmään kuuluvat kaikki sellaiset jarrulevyt, joissa levyn ulkohalkaisija vaihtelee enintään 10 mm ja levyn paksuus enintään 4 mm.

5.3.6.1.2.2   Jos materiaalien ryhmässä on erilaisia materiaaleja, jokaisen erillisen materiaalin osalta on toimitettava todisteet siitä, että liitteessä 11 tai liitteessä 12 määrätyt vaatimukset täyttyvät.

5.3.6.1.3   Testiryhmien muodostamista koskevat kriteerit luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen varaosana toimitettavien jarrulevyjen tapauksessa

1

2

3

4

5

5.3.6.1.3.1   Liitteessä 14 määrättyihin testeihin liittyvät testiryhmät

Tähän testiryhmään kuuluvat kaikki liitteessä 15 vahvistettujen kriteerien mukaiset jarrulevyt.

5.3.6.2   Varaosana toimitettavat jarrurummut

5.3.6.2.1   Testiryhmien muodostamista koskevat kriteerit luokkien M1, M2, N1, N2, O1 ja O2 ajoneuvojen varaosana toimitettavien jarrurumpujen tapauksessa

1

2

1

2

1

2

5.3.6.2.1.1   Liitteen 11 tai liitteen 12 kohdissa 1–4 määrättyihin testeihin liittyvät testiryhmät

Tähän testiryhmään kuuluvat kaikki sellaiset jarrurummut, joissa sisähalkaisija vaihtelee enintään 30 mm ja rumpujarrun kengän leveys enintään 10 mm.

5.3.6.2.1.2   Jos materiaalien ryhmässä on erilaisia materiaaleja, jokaisen erillisen materiaalin osalta on toimitettava todisteet siitä, että liitteessä 11 tai liitteessä 12 määrätyt vaatimukset täyttyvät.

5.3.6.2.2   Testiryhmien muodostamista koskevat kriteerit luokkien M3, N3, O3 ja O4 ajoneuvojen varaosana toimitettavien jarrurumpujen tapauksessa

3

3

3

4

5.3.6.2.2.1   Liitteen 11 tai liitteen 12 kohdissa 1–4 määrättyihin testeihin liittyvät testiryhmät

Jarrurummut voidaan ryhmitellä testiryhmiksi siten, että sallitussa testiryhmässä suurin sisähalkaisija on enintään 10 prosenttia suurempi kuin pienin sisähalkaisija ja rumpujarrun kengän leveyden vaihteluväli on enintään 40 mm.

5.3.6.2.2.2   Jos materiaalien ryhmässä on erilaisia materiaaleja, jokaisen erillisen materiaalin osalta on toimitettava todisteet siitä, että liitteessä 11 tai liitteessä 12 määrätyt vaatimukset täyttyvät.

5.3.7   Varaosana toimitettavia jarrulevyjä/jarrurumpuja koskevan arvioinnin sisältö

5.3.7.1   Geometriset tarkastukset

Alkuperäisiin osiin verrattuina varaosana toimitettavat jarrulevyt/jarrurummut on tarkastettava seuraavien ominaisuuksien osalta (ks. myös liite 10):

| a) | levyn/rummun halkaisija, kitkapinnan halkaisija mukaan luettuna (jos levyjarruun on integroitu seisontajarrurumpu, molemmat halkaisijat on tarkastettava) |
| --- | --- |

a)

levyn/rummun halkaisija, kitkapinnan halkaisija mukaan luettuna (jos levyjarruun on integroitu seisontajarrurumpu, molemmat halkaisijat on tarkastettava)

| b) | levyn paksuus (alkuperäiset mitat ja pienin sallitun kuluman merkki) – asennuspinnasta ulompaan kitkapintaan |
| --- | --- |

b)

levyn paksuus (alkuperäiset mitat ja pienin sallitun kuluman merkki) – asennuspinnasta ulompaan kitkapintaan

| c) | kiinnityslaipan paksuus |
| --- | --- |

c)

kiinnityslaipan paksuus

| d) | kiinnitysreikien/-ruuvien kehän halkaisija |
| --- | --- |

d)

kiinnitysreikien/-ruuvien kehän halkaisija

| e) | kiinnitysreikien/-ruuvien lukumäärä |
| --- | --- |

e)

kiinnitysreikien/-ruuvien lukumäärä

| f) | kiinnityslaipan halkaisija |
| --- | --- |

f)

kiinnityslaipan halkaisija

| g) | keskitystapa (esimerkiksi keskitystappi tai asennuspultit/-ruuvit) |
| --- | --- |

g)

keskitystapa (esimerkiksi keskitystappi tai asennuspultit/-ruuvit)

| h) | jarrulevyt, joihin on integroitu seisontajarrurumpu: kitkapinnan leveys ja mahdolliset jäähdytysurat |
| --- | --- |

h)

jarrulevyt, joihin on integroitu seisontajarrurumpu: kitkapinnan leveys ja mahdolliset jäähdytysurat

| i) | lisäksi jäähdytettävien jarrulevyjen tapauksessa:






  i) | jäähdytyksen tyyppi (sisä-/ulkopuolinen) |
| --- | --- | --- |

i)

lisäksi jäähdytettävien jarrulevyjen tapauksessa:

i)

jäähdytyksen tyyppi (sisä-/ulkopuolinen)

| ii) | ripojen ja välikkeiden lukumäärä |
| --- | --- |

ii)

ripojen ja välikkeiden lukumäärä

| iii) | jäähdytyskanavan mitat. |
| --- | --- |

iii)

jäähdytyskanavan mitat.

5.3.7.2   Tasapainotus

Varaosana toimitettavien jarrulevyjen/jarrurumpujen on oltava tasapainotukseltaan samanlaiset kuin alkuperäinen osa, jonka ne korvaavat.

5.3.7.3   Kitkapintojen kulumisasteen arviointi

Arvioinnissa on noudatettava ajoneuvon valmistajan asettamia perusteita.

5.3.7.4   Testit

Tutkimuslaitoksen on testattava jokainen testiryhmä (ks. kohta 5.3.6), joka kuuluu tiettyyn varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun tyyppiin (ks. kohta 5.3.5).

5.3.8   Testausseloste

On laadittava testausseloste, jonka on sisällettävä vähintään tämän säännön liitteessä 13 esitetyt tiedot.

6.   PAKKAUKSET JA MERKINNÄT

6.1   Pakkaus- ja merkintävaatimukset, jotka koskevat varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen tyypin tai varaosana toimitettavan rumpujarrupäällysteen hyväksyntää

| 6.1.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiset varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet on pidettävä kaupan akselikohtaisina sarjoina. |
| --- | --- |

6.1.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaiset varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat ja rumpujarrupäällysteet on pidettävä kaupan akselikohtaisina sarjoina.

| 6.1.2 | Jokaisen akselikohtaisen sarjan on oltava suljetussa pakkauksessa, jonka rakenteesta voidaan todeta, onko sitä avattu aiemmin. |
| --- | --- |

6.1.2

Jokaisen akselikohtaisen sarjan on oltava suljetussa pakkauksessa, jonka rakenteesta voidaan todeta, onko sitä avattu aiemmin.

| 6.1.3 | Jokaisessa pakkauksessa on esitettävä seuraavat tiedot:






  6.1.3.1 | pakkauksessa olevien varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden määrä |
| --- | --- | --- |

6.1.3

Jokaisessa pakkauksessa on esitettävä seuraavat tiedot:

6.1.3.1

pakkauksessa olevien varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden määrä

| 6.1.3.2 | valmistajan nimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

6.1.3.2

valmistajan nimi tai tavaramerkki

| 6.1.3.3 | varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden merkki ja tyyppi |
| --- | --- |

6.1.3.3

varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden merkki ja tyyppi

| 6.1.3.4 | ajoneuvot/akselit/jarrut, joita sisällön hyväksyminen koskee |
| --- | --- |

6.1.3.4

ajoneuvot/akselit/jarrut, joita sisällön hyväksyminen koskee

| 6.1.3.5 | hyväksyntämerkki. |
| --- | --- |

6.1.3.5

hyväksyntämerkki.

| 6.1.4 | Kussakin pakkauksessa on oltava jollakin UN/ECE:n virallisella kielellä laaditut asennusohjeet ja vastaava teksti myyntimaan kielellä.






  6.1.4.1 | Tekstissä on viitattava erityisesti lisäosiin. |
| --- | --- | --- |

6.1.4

Kussakin pakkauksessa on oltava jollakin UN/ECE:n virallisella kielellä laaditut asennusohjeet ja vastaava teksti myyntimaan kielellä.

6.1.4.1

Tekstissä on viitattava erityisesti lisäosiin.

| 6.1.4.2 | Tekstissä on todettava, että varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat tai rumpujarrupäällysteet olisi vaihdettava akselikohtaisina sarjoina. |
| --- | --- |

6.1.4.2

Tekstissä on todettava, että varaosana toimitettavat jarrupäällysteasennussarjat tai rumpujarrupäällysteet olisi vaihdettava akselikohtaisina sarjoina.

| 6.1.4.3 | Kun kyse on varaosana toimitettavista rumpujarrupäällysteistä, on tekstissä kiinnitettävä huomio seuraaviin seikkoihin: | kengän, kiinnittimen ja tapin on oltava vahingoittumattomat |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3

Kun kyse on varaosana toimitettavista rumpujarrupäällysteistä, on tekstissä kiinnitettävä huomio seuraaviin seikkoihin:

kengän, kiinnittimen ja tapin on oltava vahingoittumattomat

| | kenkä ei saa olla vääntynyt eikä ruostunut |
| --- | --- |

kenkä ei saa olla vääntynyt eikä ruostunut

| | käytettävän niitin tyyppi ja koko |
| --- | --- |

käytettävän niitin tyyppi ja koko

| | niittaamisessa tarvittavat työkalut ja voimat. |
| --- | --- |

niittaamisessa tarvittavat työkalut ja voimat.

| 6.1.4.4 | Kun kyse on säännön nro 78 kohdassa 2.9 tarkoitetusta yhdistetystä jarrujärjestelmästä, on lisäksi mainittava hyväksytyt jarrupäällysteasennussarjojen yhdistelmät. |
| --- | --- |

6.1.4.4

Kun kyse on säännön nro 78 kohdassa 2.9 tarkoitetusta yhdistetystä jarrujärjestelmästä, on lisäksi mainittava hyväksytyt jarrupäällysteasennussarjojen yhdistelmät.

| 6.1.5 | Jokaisessa varaosana toimitettavassa jarrupäällysteasennussarjassa ja rumpujarrupäällysteessä on oltava pysyvästi seuraavat hyväksyntätiedot:






  6.1.5.1 | hyväksyntämerkki |
| --- | --- | --- |

6.1.5

Jokaisessa varaosana toimitettavassa jarrupäällysteasennussarjassa ja rumpujarrupäällysteessä on oltava pysyvästi seuraavat hyväksyntätiedot:

6.1.5.1

hyväksyntämerkki

| 6.1.5.2 | valmistuspäivämäärä, ainakin kuukausi ja vuosi, tai erän numero |
| --- | --- |

6.1.5.2

valmistuspäivämäärä, ainakin kuukausi ja vuosi, tai erän numero

| 6.1.5.3 | jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi. |
| --- | --- |

6.1.5.3

jarrupäällysteiden merkki ja tyyppi.

6.2   Pakkaus- ja merkintävaatimukset, jotka koskevat varaosana toimitettavia jarrulevyjä tai jarrurumpuja

6.2.1   Jokaisessa myydyssä yksikössä on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| 6.2.1.1 | osanumero |
| --- | --- |

6.2.1.1

osanumero

| 6.2.1.2 | Moottoriajoneuvot:
  Ajoneuvon merkki, tyyppi ja kauppanimi, akseli, johon tarkoitettu asennettavaksi, ja ajoneuvon valmistusajankohta. Jos valmistusajankohta ei ole helposti saatavilla, voidaan käyttää viittausta alkuperäisen osan numeroon/tunnistekoodiin. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Moottoriajoneuvot:

Ajoneuvon merkki, tyyppi ja kauppanimi, akseli, johon tarkoitettu asennettavaksi, ja ajoneuvon valmistusajankohta. Jos valmistusajankohta ei ole helposti saatavilla, voidaan käyttää viittausta alkuperäisen osan numeroon/tunnistekoodiin.

| 6.2.1.3 | Perävaunut: on käytettävä viittausta alkuperäisen osan numeroon/tunnistekoodiin. |
| --- | --- |

6.2.1.3

Perävaunut: on käytettävä viittausta alkuperäisen osan numeroon/tunnistekoodiin.

| 6.2.1.4 | Kussakin pakkauksessa on oltava myyntimaan kielellä laaditut asennusohjeet.






  6.2.1.4.1 | Tekstissä on viitattava erityisesti lisäosiin. |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4

Kussakin pakkauksessa on oltava myyntimaan kielellä laaditut asennusohjeet.

6.2.1.4.1

Tekstissä on viitattava erityisesti lisäosiin.

| 6.2.1.4.2 | Tekstissä on todettava, että varaosana toimitettavat jarrulevyt ja jarrurummut olisi vaihdettava akselikohtaisina sarjoina. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2

Tekstissä on todettava, että varaosana toimitettavat jarrulevyt ja jarrurummut olisi vaihdettava akselikohtaisina sarjoina.

6.2.2   Merkinnät

Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyyn jarrulevyyn/jarrurumpuun on merkittävä pysyvästi ainakin seuraavat tiedot:

| 6.2.2.1 | valmistajan nimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

6.2.2.1

valmistajan nimi tai tavaramerkki

| 6.2.2.2 | hyväksyntänumero |
| --- | --- |

6.2.2.2

hyväksyntänumero

| 6.2.2.3 | osanumero |
| --- | --- |

6.2.2.3

osanumero

| 6.2.2.4 | tuotantoprosessin jäljittämisen mahdollistavat tiedot (esimerkiksi päivämäärä, erän numero, lähdekoodi) |
| --- | --- |

6.2.2.4

tuotantoprosessin jäljittämisen mahdollistavat tiedot (esimerkiksi päivämäärä, erän numero, lähdekoodi)

| 6.2.2.5 | jarrulevyn vähimmäispaksuus tai jarrurummun suurin sallittu sisähalkaisija. |
| --- | --- |

6.2.2.5

jarrulevyn vähimmäispaksuus tai jarrurummun suurin sallittu sisähalkaisija.

7.   VARAOSIEN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

7.1   Kaikista varaosiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka voi sitten

| 7.1.1 | joko katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että varaosa joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai |
| --- | --- |

7.1.1

joko katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että varaosa joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset tai

| 7.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

7.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2   Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, on annettava tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille kohdan 4.4 mukaisella menettelyllä.

7.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt varaosat on valmistettava niin, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä.

8.2   Alkuperäisten osien, joista tehdään hakemus kohdan 3.2 mukaisesti, katsotaan olevan kohdan 8 vaatimusten mukaiset.

8.3   Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa kohdassa 8.1 tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen. Tällöin on tarkastettava käytetyt raaka-aineet ja komponentit.

8.4   Hyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti

| 8.4.1 | varmistettava, että kullekin varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen tyypille tehdään ainakin kohdassa 5.2.2 määrätyt asiaankuuluvat testit ja tämän säännön liitteessä 9 määrätyt asiaankuuluvat testit tilastollisesti valvotusti ja sattumanvaraisesti sekä säännöllisen laadunvarmistusmenettelyn mukaisesti. Seisontajarrun jarrupäällysteasennussarjojen tapauksessa vaaditaan vain kohdassa 5.2.2 kuvattu leikkauslujuustesti. |
| --- | --- |

8.4.1

varmistettava, että kullekin varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen tyypille tehdään ainakin kohdassa 5.2.2 määrätyt asiaankuuluvat testit ja tämän säännön liitteessä 9 määrätyt asiaankuuluvat testit tilastollisesti valvotusti ja sattumanvaraisesti sekä säännöllisen laadunvarmistusmenettelyn mukaisesti. Seisontajarrun jarrupäällysteasennussarjojen tapauksessa vaaditaan vain kohdassa 5.2.2 kuvattu leikkauslujuustesti.

| 8.4.2 | varmistettava, että kullekin varaosana toimitettavalle jarrulevylle ja jarrurummulle tehdään ainakin tämän säännön liitteessä 9 määrätyt testit tilastollisesti valvotusti ja sattumanvaraisesti sekä säännöllisen laadunvarmistusmenettelyn mukaisesti |
| --- | --- |

8.4.2

varmistettava, että kullekin varaosana toimitettavalle jarrulevylle ja jarrurummulle tehdään ainakin tämän säännön liitteessä 9 määrätyt testit tilastollisesti valvotusti ja sattumanvaraisesti sekä säännöllisen laadunvarmistusmenettelyn mukaisesti

| 8.4.3 | varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä |
| --- | --- |

8.4.3

varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä

| 8.4.4 | voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen |
| --- | --- |

8.4.4

voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen

| 8.4.5 | analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden, kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan |
| --- | --- |

8.4.5

analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden, kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan

| 8.4.6 | varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määritetään hallinnollisen yksikön kanssa |
| --- | --- |

8.4.6

varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että liiteasiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määritetään hallinnollisen yksikön kanssa

| 8.4.7 | huolehdittava, että näytekappaleiden otto ja testi uusitaan, jos näytteet tai testikappaleet osoittavat, että testattava tyyppi ei ole vaatimusten mukainen. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

8.4.7

huolehdittava, että näytekappaleiden otto ja testi uusitaan, jos näytteet tai testikappaleet osoittavat, että testattava tyyppi ei ole vaatimusten mukainen. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimustenmukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet.

8.5   Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kuhunkin tuotantoyksikköön sovellettavat vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenetelmät.

8.5.1   Kunkin tarkastuksen yhteydessä vierailevalle tarkastajalle on esitettävä testausselosteet ja tuotannontarkastuspöytäkirjat.

8.5.2   Tarkastaja voi ottaa sattumanvaraisia näytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.

8.5.3   Jos laatutaso ei ole tyydyttävä tai jos näyttää tarpeelliselta tarkistaa kohdan 8.5.2 mukaisten testien pätevyys, tarkastaja valitsee näytekappaleet, jotka toimitetaan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle.

8.5.4   Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit.

8.5.5   Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä tarkastustiheys on tavallisesti yksi tarkastus vuodessa. Jos tarkastuskäynnin aikana saadut tulokset eivät ole tyydyttäviä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan tuotannon palauttamiseksi vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman pian.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen tyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 8.1 vaatimukset eivät täyty.

Varaosana toimitettavan jarrurummun tai jarrulevyn tyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 8.1 vaatimukset eivät täyty.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn varaosan valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen osapuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille ilmoitus muissa maissa tapahtuvasta hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta on lähetettävä.

12.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

12.1   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 02 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02.

12.2   Tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti myönnetyt jarrupäällysteasennussarjojen ja rumpujarrupäällysteiden hyväksynnät pysyvät voimassa muutossarjan 02 voimaantulon jälkeenkin, ja sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne, eivätkä sopimuspuolet saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntien laajennuksia tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti.

12.3   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen sallittava tämän säännön alkuperäisen muodon mukaisesti hyväksyttyjen varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen asentaminen ajoneuvoon ja käyttö ajoneuvossa.

---

(1)  Tässä säännössä olevilla viittauksilla sääntöön nro 13, 13-H tai 78 tarkoitetaan viittauksia myös muihin kansainvälisiin sääntöihin, kuten direktiiviin 71/320/ETY, joissa sovelletaan samoja teknisiä vaatimuksia kuin säännössä nro 13, 13-H tai 78. Viittauksia sääntöjen eri kohtiin on tulkittava vastaavasti.

1

(2)  Sitä ei sovelleta varaosina toimitettavien osien mahdollisiin lisätoimintoihin, kuten nopeuden tunnistamiseen integroitujen nopeustunnistinten tapauksessa tai pyörien ohjaukseen integroitujen napojen tapauksessa.

2

(3)  Jos tällaisia jarrupäällysteitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää kohdassa 8.2 lueteltuja jarrupäällysteitä.

3

(4)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

4

(5)  Tyyppihyväksyntäviranomaisen on sääntöön nro 90 perustuvan hyväksynnän hakijan pyynnöstä toimitettava säännön nro 13 liitteen 2 lisäykseen 1 tai säännön nro 13-H liitteen 1 lisäykseen sisältyvät tiedot. Näitä tietoja ei kuitenkaan toimiteta muuhun tarkoitukseen kuin säännön nro 90 mukaista hyväksyntää varten.

5

(6)  Huonoimman tapauksen määrittämisessä on tarkasteltava (ainakin) seuraavia teknisiä ominaisuuksia kussakin käyttökohteeksi aiotussa ajoneuvotyypissä:

6

| a) | jarrukiekon halkaisija |
| --- | --- |

a)

jarrukiekon halkaisija

| b) | jarrukiekon paksuus |
| --- | --- |

b)

jarrukiekon paksuus

| c) | jäähdytetty/umpinainen jarrukiekko |
| --- | --- |

c)

jäähdytetty/umpinainen jarrukiekko

| d) | männän halkaisija |
| --- | --- |

d)

männän halkaisija

| e) | renkaiden dynaaminen säde |
| --- | --- |

e)

renkaiden dynaaminen säde

| f) | ajoneuvon massa |
| --- | --- |

f)

ajoneuvon massa

| g) | akselimassa ja jarrutustehon prosenttiosuus akselilla |
| --- | --- |

g)

akselimassa ja jarrutustehon prosenttiosuus akselilla

| h) | ajoneuvon suurin nopeus. |
| --- | --- |

h)

ajoneuvon suurin nopeus.

Testausolosuhteet on määriteltävä testausselosteessa.

(7)  Ks. alaviite 6.

7

(8)  Ks. alaviite 6.

8

(9)  Testi on otettu mukaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden selvittämistä varten. Vähimmäisarvoista ja toleransseista sovitaan tutkimuslaitoksen kanssa.

9

(10)  Ei sovelleta kelluvan levyn tapauksessa.

10

(11)  Standardin ISO 1302:2002 mukainen Ra-luku.

11

(12)  Standardin ISO 1302:2002 mukainen Ra-luku.

12

---

LIITE 1A

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 90 mukaisesti

Hyväksynnän numero: Laajennuksen numero:

1. Hakijan nimi ja osoite:

2. Valmistajan nimi ja osoite

3. Jarrupäällysteasennussarjan/rumpujarrupäällysteen merkki ja tyyppi (2)

4. Jarrupäällysteen merkki ja tyyppi

5. Ajoneuvot/akselit/jarrut, joihin jarrupäällysteasennussarjan/rumpujarrupäällysteen tyyppi hyväksytään alkuperäisenä jarrupäällysteasennussarjana/rumpujarrupäällysteenä:

6. Ajoneuvot/akselit/jarrut, joihin jarrupäällysteasennussarjan/rumpujarrupäällysteen tyyppi hyväksytään varaosana toimitettavana jarrupäällysteasennussarjana/rumpujarrupäällysteenä:

6.1 Säännön nro 78 kohdassa 2.9 tarkoitettujen yhdistettyjen jarrujärjestelmien tapauksessa myös hyväksytyt jarrupäällysteasennussarjojen yhdistelmät:

7. Päivä, jona hyväksyntähakemus on esitetty

8. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos

8.1 Testausselosteen päiväys

8.2 Testausselosteen numero

9. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

10. Paikka

11. Päivämäärä

12. Allekirjoitus

13. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten haltuun annetuista hyväksyntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 1B

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 90 mukaisesti varaosana toimitettavan jarrulevyn tai jarrurummun osalta

Hyväksynnän numero: Laajennuksen numero:

1. Hakijan nimi ja osoite:

2. Valmistajan nimi ja osoite:

3. Jarrulevyn/jarrurummun merkki ja tyyppi:

4. Ajoneuvot/akselit, joihin varaosana toimitettava jarrulevy tai jarrurumpu hyväksytään:

5. Päivä, jona hyväksyntähakemus on esitetty

6. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos

6.1 Testausselosteen päiväys

6.2 Testausselosteen numero

7. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2)

8. Paikka

9. Päivämäärä

10. Allekirjoitus

11. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten haltuun annetuista hyväksyntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIN JA HYVÄKSYNTÄTIETOJEN SIJOITTELU

(Ks. tämän säännön kohta 4.2)

Image 25

Yllä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi, että hyväksyntä on annettu Ranskassa (E2) säännön nro 90 mukaisesti hyväksyntänumerolla C0359/7248. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 90 muutossarjan 02 vaatimusten mukaisesti.

Esimerkki jarrupala-asennussarjan merkinnästä

Hyväksyntämerkki

Asennussarjan valmistuspäivä ja valmistajan nimi tai tavaramerkki

Jarrupäällysteen merkki ja tyyppi

Esimerkki jarrukenkäasennussarjan merkinnöistä

Asennussarjan valmistuspäivä ja valmistajan nimi tai tavaramerkki

Jarrupäällysteen merkki ja tyyppi

Hyväksyntämerkki

Esimerkki rumpujarrupäällysteen merkinnästä

Jarrupäällysteen merkki ja tyyppi

Valmistuspäivä

Hyväksyntämerkki

Huom. Merkintöjen sijainnin ja niiden keskinäisen sijoittelun ei tarvitse vastata esimerkeissä esitettyä.

---

LIITE 3

LUOKKIEN M1, M2 JA N1 AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   VASTAAVUUS SUHTEESSA SÄÄNTÖÖN NRO 13 TAI 13-H

Säännön nro 13 tai 13-H vaatimusten noudattaminen on osoitettava ajoneuvolle tehtävässä testissä.

1.1   Ajoneuvon valmistelu

1.1.1   Testiajoneuvo

Niitä tyyppejä, joille varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen hyväksyntää haetaan, edustava ajoneuvo on varustettava hyväksyntähakemuksen kohteena olevan tyypin mukaisella varaosana toimitettavalla jarrupäällysteasennussarjalla sekä säännöissä nro 13 ja 13-H jarrutustestiä varten edellytetyillä välineillä.

Testattavat jarrupäällysteet on asennettava asianomaisiin jarruihin ja kiillotettava valmistajan ohjeiden mukaisesti tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla, kunnes noudatettava kiillotusmenettely vahvistetaan.

1.1.2   Valmistelu (kiillotusmenettely)

1.1.2.1   Yleiset vaatimukset

Testattavat jarrupäällysteasennussarjat on asennettava asianomaisiin jarruihin. Kun kyse on varaosana toimitettavista jarrupäällysteasennussarjoista, on käytettävä uusia jarrupäällysteitä. Rumpujarrupäällysteet voidaan työstää siten, että ne ja rummut ovat aluksi mahdollisimman hyvässä kosketuksessa toisiinsa. Testiajoneuvon on oltava täysin kuormitettu.

Vertailutesteissä käytettyjä, jo testiajoneuvoon asennettuja alkuperäisiä jarrupäällysteasennussarjoja voidaan käyttää, kunhan ne ovat hyvässä kunnossa eivätkä ole kulumisen vaikutuksesta menettäneet yli 20:tä prosenttia alkuperäisestä paksuudestaan. Niissä ei saa olla merkkejä vaurioitumisesta, murtumisesta, liiallisesta korroosiosta tai ylikuumentumisesta. Ne on valmisteltava seuraavassa esitettävän menettelyn mukaisesti.

1.1.2.2   Menettely

Ajetaan vähintään 50 km ja tehdään vähintään 100 jarrutusta vaihtelevilla hidastuvuuksilla (ainakin 1–5 m/s2) siten, että lähtönopeus on 50–120 km/h. Valmistelun aikana on saavutettava vähintään kolme kertaa 250–500 celsiusasteen lämpötila jarrupala-asennelmien osalta ja 150–250 celsiusasteen lämpötila rumpujarrupäällysteasennelmien osalta (mitattuna levyn tai rummun kitkapinnalta). Jarrupala-asennelmien lämpötila saa nousta enintään 500 celsiusasteeseen ja rumpujarrupäällysteasennelmien lämpötila enintään 250 celsiusasteeseen.

1.1.2.3   Jarrutehotesti

Jarrutetaan yhtä akselia kerrallaan viisi kertaa nopeudesta 70 km/h nopeuteen 0 km/h (etuakseli) ja nopeudesta 45 km/h nopeuteen 0 km/h (taka-akseli) siten, että johtopaine on 4 MPa (1) ja alkulämpötila kussakin pysäytyksessä 100 °C. Nämä viisi perättäistä ei-monotonista tulosta saavat vaihdella enintään 0,6 m/s2 (etuakseli) tai 0,4 m/s2 (taka-akseli) täysin kehittyneen hidastuvuuden keskiarvosta.

Jos vaatimus ei täyty, on jatkettava kohdan 1.1.2.2 mukaista valmistelua ja toistettava kohdan 1.1.2.3 mukainen jarrutustehotesti.

1.2   Ajoneuvon jarrujärjestelmä on testattava kyseistä ajoneuvoluokkaa (M1, M2 tai N1) koskevien säännön nro 13 liitteen 4 kohtien 1 ja 2 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohtien 1 ja 2 vaatimusten mukaisesti; noudatettavat vaatimukset määräytyvät järjestelmän alkuperäisen hyväksynnän mukaan. Sovellettavat vaatimukset tai testit ovat seuraavat:

1.2.1   Käyttöjarrujärjestelmä

1.2.1.1   Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla ja ajoneuvo kuormitettuna säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.4.2 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 1.4.2 mukaisesti.

1.2.1.2   Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle ja ajoneuvo kuormittamattomana ja kuormitettuna säännön nro 13 liitteen 4 kohtien 1.4.3.1 (vakaustesti) ja 1.4.3.2 (ainoastaan testi alkunopeudella v = 0,8 vmax) tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohtien 1.4.3.1 ja 1.4.3.2 mukaisesti.

1.2.1.3   Tyyppi I -testi säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.5 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 1.5 mukaisesti

1.2.2   Varajarrujärjestelmä

1.2.2.1   Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla ja ajoneuvo kuormitettuna säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 2.2 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 2.2 mukaisesti (tätä testiä ei tarvitse tehdä, jos on selvää, että vaatimukset täyttyvät esimerkiksi diagonaalisen piirijaon ansiosta).

1.2.3   Seisontajarrujärjestelmä

(Tätä kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos jarrua, jonka päällysteille hyväksyntää haetaan, käytetään seisontajarruna.)

1.2.3.1   Seisontajarrutesti 18 prosentin kaltevuudella ja ajoneuvo kuormitettuna säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 2.3.1 mukaisesti tai seisontajarrutesti 20 prosentin kaltevuudella ja ajoneuvo kuormitettuna säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 2.3.1 mukaisesti

1.3   Ajoneuvon on täytettävä kaikki asiaankuuluvat vaatimukset, jotka kyseiselle ajoneuvoluokalle on vahvistettu säännön nro 13 liitteen 4 kohdassa 2 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdassa 2.

2.   LISÄVAATIMUKSET

Lisävaatimusten noudattaminen on osoitettava jommallakummalla seuraavista menetelmistä:

2.1   Ajoneuvotesti (akselikohtainen testi)

Tätä testiä varten ajoneuvon on oltava täysin kuormitettu, ja jarrutukset on tehtävä vaihde vapaalla tasaisella tiellä.

Ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmän on oltava varustettu järjestelmällä, jolla etu- ja taka-akselien jarrut voidaan erottaa toisistaan, jotta molempia voidaan käyttää toisistaan riippumattomina.

Jos jarrupäällysteasennussarjan hyväksyntää haetaan etuakselin jarrujen osalta, taka-akselin jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

Jos jarrupäällysteasennussarjan hyväksyntää haetaan taka-akselin osalta, etuakselin jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

2.1.1   Kylmäjarrutustehon vastaavuuden testaaminen

Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan ja alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan kylmäjarrutustehon vastaavuutta testataan vertaamalla testin tuloksia seuraavasti:

| 2.1.1.1 | Jarrutetaan vähintään kuusi kertaa nostamalla poljintehoa tai johtopainetta tasaisin välein pyörien lukkiutumiseen saakka tai vaihtoehtoisesti siihen saakka, että saavutetaan 6 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus taikka kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistettu enimmäispoljinvoima. Lähtönopeuden on oltava seuraavan taulukon mukainen:







  Ajoneuvoluokka | Testinopeus km/h |
| --- | --- | --- |
| Etuakseli | Taka-akseli |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1

Jarrutetaan vähintään kuusi kertaa nostamalla poljintehoa tai johtopainetta tasaisin välein pyörien lukkiutumiseen saakka tai vaihtoehtoisesti siihen saakka, että saavutetaan 6 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus taikka kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistettu enimmäispoljinvoima. Lähtönopeuden on oltava seuraavan taulukon mukainen:

Ajoneuvoluokka

Testinopeus km/h

Etuakseli

Taka-akseli

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Kutakin jarrutusta aloitettaessa jarrujen alkulämpötila saa olla enintään 100 °C.

| 2.1.1.2 | Mitataan poljinvoima tai johtopaine sekä keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus ja esitetään ne graafisesti. Määritetään se poljinvoima tai johtopaine, jolla saavutetaan (jos mahdollista) 5 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus etuakselin jarrujen osalta ja 3 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus taka-akselin jarrujen osalta. Jos näitä arvoja ei voi saavuttaa suurimmalla sallitulla poljinvoimalla, määritetään se poljinvoima tai johtopaine, jolla saavutetaan enimmäishidastuvuus. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Mitataan poljinvoima tai johtopaine sekä keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus ja esitetään ne graafisesti. Määritetään se poljinvoima tai johtopaine, jolla saavutetaan (jos mahdollista) 5 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus etuakselin jarrujen osalta ja 3 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus taka-akselin jarrujen osalta. Jos näitä arvoja ei voi saavuttaa suurimmalla sallitulla poljinvoimalla, määritetään se poljinvoima tai johtopaine, jolla saavutetaan enimmäishidastuvuus.

| 2.1.1.3 | Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen arvoja vastaavina, jos samalla poljinvoimalla tai johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla saavutetuista hidastuvuuksista. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen arvoja vastaavina, jos samalla poljinvoimalla tai johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla saavutetuista hidastuvuuksista.

2.1.2   Nopeusherkkyystesti

2.1.2.1   Jarrutetaan kolme kertaa tämän liitteen kohdan 2.1.1.2 mukaista poljinvoimaa käyttäen siten, että jarrujen alkulämpötila on enintään 100 °C ja akselien alkunopeudet ovat seuraavanlaiset:

| a) | etuakseli: 65 km/h, 100 km/h ja lisäksi 135 km/h, jos vmax on suurempi kuin 150 km/h |
| --- | --- |

a)

etuakseli: 65 km/h, 100 km/h ja lisäksi 135 km/h, jos vmax on suurempi kuin 150 km/h

| b) | taka-akseli: 45 km/h, 65 km/h ja lisäksi 90 km/h, jos vmax on suurempi kuin 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

taka-akseli: 45 km/h, 65 km/h ja lisäksi 90 km/h, jos vmax on suurempi kuin 150 km/h.

2.1.2.2   Lasketaan kunkin kolmen jarrutusryhmän keskiarvo ja esitetään nopeus graafisesti vastaavien keskimääräisten täysin kehittyneiden hidastuvuuksien funktiona.

2.1.2.3   Suuremmilla nopeuksilla mitatut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet saavat poiketa enintään 15 prosenttia pienimmällä nopeudella mitatusta hidastuvuudesta.

2.2   Inertiadynamometritesti

2.2.1   Testilaitteisto

Testattava ajoneuvon jarru varustetaan inertiadynamometrillä. Dynamometri varustetaan välineillä kierrosnopeuden, jarrumomentin, jarrujohdon paineen, jarrutuksen jälkeisen kierrosten määrän, jarrutusajan sekä jarrukiekon lämpötilan jatkuvaa tallentamista varten.

2.2.2   Testausolosuhteet

2.2.2.1   Dynamometrin pyörimismassan on vastattava puolta akselin osuudesta ajoneuvon enimmäismassasta jäljempänä esitettävän taulukon mukaisesti sekä suurimman kyseisille ajoneuvotyypeille hyväksytyn renkaan vierintäsädettä.

| Ajoneuvoluokka | Akselin osuus ajoneuvon enimmäismassasta |
| --- | --- |
| Etuakseli | Taka-akseli |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Ajoneuvoluokka

Akselin osuus ajoneuvon enimmäismassasta

Etuakseli

Taka-akseli

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2   Dynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava tämän liitteen kohdissa 2.2.3 ja 2.2.4 ilmoitettuja ajoneuvon lineaarinopeuksia ja perustuttava renkaan dynaamiseen vierintäsäteeseen.

2.2.2.3   Testattavaksi toimitetut jarrupäällysteet on asennettava asianomaisin jarruihin ja valmisteltava (kiillotettava) seuraavalla menettelyllä:

| | Kiillotusvaihe 1: 64 lyhyttä jarrutusta nopeudesta 80 km/h nopeuteen 30 km/h eri johtopaineilla. | Taka-akseli | Taka-akseli |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Etuakseli | Levyjarru | Rumpujarru |
| Jarrutuksia per sykli | 32 | 32 | 32 |
| Nopeus jarrutuksen alussa (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Nopeus jarrutuksen päättyessä (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Jarrun alkulämpötila (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Jarrun loppulämpötila (°C) | Ei määritelty | Ei määritelty | Ei määritelty |
| Paine jarrutuksessa 1 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Paine jarrutuksessa 2 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Paine jarrutuksessa 3 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Paine jarrutuksessa 4 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Paine jarrutuksessa 5 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Paine jarrutuksessa 6 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Paine jarrutuksessa 7 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Paine jarrutuksessa 8 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Paine jarrutuksessa 9 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Paine jarrutuksessa 10 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Paine jarrutuksessa 11 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Paine jarrutuksessa 12 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Paine jarrutuksessa 13 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Paine jarrutuksessa 14 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Paine jarrutuksessa 15 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Paine jarrutuksessa 16 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Paine jarrutuksessa 17 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Paine jarrutuksessa 18 (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Paine jarrutuksessa 19 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Paine jarrutuksessa 20 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Paine jarrutuksessa 21 (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Paine jarrutuksessa 22 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Paine jarrutuksessa 23 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Paine jarrutuksessa 24 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Paine jarrutuksessa 25 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Paine jarrutuksessa 26 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Paine jarrutuksessa 27 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Paine jarrutuksessa 28 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Paine jarrutuksessa 29 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Paine jarrutuksessa 30 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Paine jarrutuksessa 31 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Paine jarrutuksessa 32 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Syklien määrä | 2 | 2 | 2 |

Kiillotusvaihe 1: 64 lyhyttä jarrutusta nopeudesta 80 km/h nopeuteen 30 km/h eri johtopaineilla.

Taka-akseli

Taka-akseli

Parametri

Etuakseli

Levyjarru

Rumpujarru

Jarrutuksia per sykli

32

32

32

Nopeus jarrutuksen alussa (km/h)

80

80

80

Nopeus jarrutuksen päättyessä (km/h)

30

30

30

Jarrun alkulämpötila (°C)

< 100

< 100

< 80

Jarrun loppulämpötila (°C)

Ei määritelty

Ei määritelty

Ei määritelty

Paine jarrutuksessa 1 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Paine jarrutuksessa 2 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Paine jarrutuksessa 3 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Paine jarrutuksessa 4 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Paine jarrutuksessa 5 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Paine jarrutuksessa 6 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Paine jarrutuksessa 7 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Paine jarrutuksessa 8 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Paine jarrutuksessa 9 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Paine jarrutuksessa 10 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Paine jarrutuksessa 11 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Paine jarrutuksessa 12 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Paine jarrutuksessa 13 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Paine jarrutuksessa 14 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Paine jarrutuksessa 15 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Paine jarrutuksessa 16 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Paine jarrutuksessa 17 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Paine jarrutuksessa 18 (kPa)

5 100

5 100

5 100

Paine jarrutuksessa 19 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Paine jarrutuksessa 20 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Paine jarrutuksessa 21 (kPa)

4 200

4 200

4 200

Paine jarrutuksessa 22 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Paine jarrutuksessa 23 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Paine jarrutuksessa 24 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Paine jarrutuksessa 25 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Paine jarrutuksessa 26 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Paine jarrutuksessa 27 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Paine jarrutuksessa 28 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Paine jarrutuksessa 29 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Paine jarrutuksessa 30 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Paine jarrutuksessa 31 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Paine jarrutuksessa 32 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Syklien määrä

2

2

2

| | Kiillotusvaihe 2: 10 jarrutusta nopeudesta 100 km/h nopeuteen 5 km/h, hidastuvuus 0,4 g, nouseva alkulämpötila. | Taka-akseli | Taka-akseli |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Etuakseli | Levyjarru | Rumpujarru |
| Jarrutuksia per sykli | 10 | 10 | 10 |
| Nopeus jarrutuksen alussa (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Nopeus jarrutuksen päättyessä (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Hidastuvuus (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Enimmäispaine (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Alkulämpötila 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Alkulämpötila 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Alkulämpötila 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Alkulämpötila 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Alkulämpötila 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Alkulämpötila 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Alkulämpötila 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Alkulämpötila 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Alkulämpötila 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Alkulämpötila 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Syklien määrä | 1 | 1 | 1 |

Kiillotusvaihe 2: 10 jarrutusta nopeudesta 100 km/h nopeuteen 5 km/h, hidastuvuus 0,4 g, nouseva alkulämpötila.

Taka-akseli

Taka-akseli

Parametri

Etuakseli

Levyjarru

Rumpujarru

Jarrutuksia per sykli

10

10

10

Nopeus jarrutuksen alussa (km/h)

100

100

100

Nopeus jarrutuksen päättyessä (km/h)

< 5

< 5

< 5

Hidastuvuus (g)

0,4

0,4

0,4

Enimmäispaine (kPa)

16 000

16 000

10 000

Alkulämpötila 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Alkulämpötila 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Alkulämpötila 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Alkulämpötila 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Alkulämpötila 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Alkulämpötila 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Alkulämpötila 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Alkulämpötila 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Alkulämpötila 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Alkulämpötila 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Syklien määrä

1

1

1

| | Palautuminen: 18 jarrutusta nopeudesta 80 km/h nopeuteen 30 km/h, johtopaine 3 000 kPa | Taka-akseli | Taka-akseli |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Etuakseli | Levyjarru | Rumpujarru |
| Jarrutuksia per sykli | 18 | 18 | 18 |
| Nopeus jarrutuksen alussa (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Nopeus jarrutuksen päättyessä (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Paine (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Jarrun alkulämpötila (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Jarrun loppulämpötila (°C) | Ei määritelty | Ei määritelty | Ei määritelty |
| Syklien määrä | 1 | 1 | 1 |

Palautuminen: 18 jarrutusta nopeudesta 80 km/h nopeuteen 30 km/h, johtopaine 3 000 kPa

Taka-akseli

Taka-akseli

Parametri

Etuakseli

Levyjarru

Rumpujarru

Jarrutuksia per sykli

18

18

18

Nopeus jarrutuksen alussa (km/h)

80

80

80

Nopeus jarrutuksen päättyessä (km/h)

30

30

30

Paine (kPa)

3 000

3 000

3 000

Jarrun alkulämpötila (°C)

< 100

< 100

< 80

Jarrun loppulämpötila (°C)

Ei määritelty

Ei määritelty

Ei määritelty

Syklien määrä

1

1

1

2.2.2.4   Jarrutetaan viisi kertaa nopeudesta 80 km/h nopeuteen 0 km/h siten, että johtopaine on 4 MPa ja alkulämpötila kussakin pysäytyksessä 100 °C. Nämä viisi perättäistä ei-monotonista tulosta saavat vaihdella enintään 0,6 m/s2 täysin kehittyneen hidastuvuuden keskiarvosta.

Jos vaatimus ei täyty, toistetaan valmistelumenetelmän ensimmäinen osa eli kiillotusvaihe 1, kunnes teholta vaadittu vakaus saavutetaan.

2.2.2.5   Jäähdytysilman käyttö on sallittu. Ilman virtausnopeuden jarrulla on oltava

vair = 0,33 v

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

2.2.3   Kylmäjarrutustehon vastaavuuden testaaminen

Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan ja alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan kylmäjarrutustehon vastaavuutta testataan vertaamalla testin tuloksia seuraavasti:

2.2.3.1   Kun luokkien M1 ja N1 ajoneuvon alkunopeus on 80 km/h ja luokan M2 ajoneuvon alkunopeus 60 km/h ja jarrujen lämpötila enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alussa, jarrutetaan vähintään kuusi kertaa nostamalla johtopainetta tasaisin välein, kunnes saavutetaan 6 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus.

2.2.3.2   Mitataan ja esitetään graafisesti kunkin jarrutuksen johtopaine ja keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus ja määritetään 5 m/s2:n hidastuvuuden saavuttamiseksi vaadittava johtopaine.

2.2.3.3   Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen arvoja vastaavina, jos samalla poljinvoimalla tai johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla saavutetuista hidastuvuuksista.

2.2.4   Nopeusherkkyystesti

2.2.4.1   Jarrutetaan kohdan 2.2.3.2 mukaista poljinvoimaa käyttäen kolme kertaa, kun jarrujen alkulämpötila on enintään 100 °C ja pyörimisnopeudet vastaavat seuraavia ajoneuvojen lineaarinopeuksia:

75 km/h, 120 km/h ja lisäksi 160 km/h, jos vmax on suurempi kuin 150 km/h.

2.2.4.2   Lasketaan kunkin kolmen jarrutusryhmän keskiarvo ja esitetään nopeus graafisesti vastaavien keskimääräisten täysin kehittyneiden hidastuvuuksien funktiona.

2.2.4.3   Suuremmilla nopeuksilla mitatut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet saavat poiketa enintään 15 prosenttia pienimmällä nopeudella mitatusta hidastuvuudesta.

---

(1)  Kun kyse on muista kuin hydraulisista jarrulaitteista, olisi käytettävä vastaavaa syöttöarvoa.

---

LIITE 4

LUOKKIEN M3, N2 JA N3 AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJOJA JA RUMPUJARRUPÄÄLLYSTEITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   AJONEUVOTESTI

1.1   Testiajoneuvo

Niitä tyyppejä, joille varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden hyväksyntää haetaan, edustava ajoneuvo on varustettava hyväksyntähakemuksen kohteena olevan tyypin mukaisilla varaosana toimitettavilla jarrupäällysteasennussarjoilla tai rumpujarrupäällysteillä sekä säännössä nro 13 jarrutustestiä varten edellytetyillä välineillä.

Testattavat jarrupäällysteet on asennettava asianomaisiin jarruihin ja kiillotettava valmistajan ohjeiden mukaisesti tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla, kunnes noudatettava kiillotusmenettely vahvistetaan.

1.2   Testit ja vaatimukset

1.2.1   Vastaavuus suhteessa sääntöön nro 13

1.2.1.1   Ajoneuvon jarrujärjestelmä on testattava kyseistä ajoneuvoluokkaa (M3, N2 tai N3) koskevien säännön nro 13 liitteen 4 kohtien 1 ja 2 vaatimusten mukaisesti. Sovellettavat vaatimukset tai testit ovat seuraavat:

1.2.1.1.1   Käyttöjarrujärjestelmä

1.2.1.1.1.1   Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla ja ajoneuvo kuormitettuna.

1.2.1.1.1.2   Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle ja ajoneuvo kuormittamattomana ja kuormitettuna säännön nro 13 liitteen 4 kohtien 1.4.3.1 (vakaustesti) ja 1.4.3.2 (ainoastaan testi alkunopeudella v = 0,8 vmax) mukaisesti.

1.2.1.1.1.3   Tyyppi I -testi säännön nro 13 liitteen 4 kohtien 1.5.1 ja 1.5.3 mukaisesti.

1.2.1.1.1.4   Tyyppi II -testi

Kuormitettu ajoneuvo testataan siten, että jarruihin syötettävän energian määrä vastaa saman ajan kuluessa rekisteröityä energiamäärää kuormitetussa ajoneuvossa sen kulkiessa 30 km/h:n keskinopeudella 6 km:n matkan alamäessä, jonka kaltevuus on 2,5 prosenttia, vaihde vapaalla ja siten, että yksinomaan käyttöjarrut absorboivat jarrutusenergian.

1.2.1.1.2   Varajarrujärjestelmä

1.2.1.1.2.1   Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla ja ajoneuvo kuormitettuna (testiä ei tarvitse tehdä, jos se sisältyy tämän liitteen kohdan 1.2.2 mukaisiin testeihin).

1.2.1.1.3   Seisontajarrujärjestelmä

(Tätä kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos jarrua, jonka päällysteille hyväksyntää haetaan, käytetään seisontajarruna.)

1.2.1.1.3.1   Alamäkitesti 18 prosentin kaltevuudella ja ajoneuvo kuormitettuna.

1.2.1.2   Ajoneuvon on täytettävä kaikki asiaankuuluvat vaatimukset, jotka kyseiselle ajoneuvoluokalle on vahvistettu säännön nro 13 liitteen 4 kohdassa 2.

1.2.2   Lisävaatimukset (akselikohtainen testi)

Seuraavia testejä varten ajoneuvon on oltava täysin kuormitettu, ja jarrutukset on tehtävä vaihde vapaalla tasaisella tiellä.

Ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmän on oltava varustettu järjestelmällä, jolla etu- ja taka-akselien jarrut voidaan erottaa toisistaan, jotta molempia voidaan käyttää toisistaan riippumattomina.

Jos jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteiden hyväksyntää haetaan etuakselin jarrujen osalta, taka-akselin jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

Jos jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteiden hyväksyntää haetaan taka-akselin jarrujen osalta, etuakselin jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

1.2.2.1   Kylmäjarrutustehon vastaavuuden testaaminen

Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen ja alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen kylmäjarrutustehon vastaavuutta testataan vertaamalla testin tuloksia seuraavasti:

1.2.2.1.1   Jarrutetaan vähintään kuusi kertaa nostamalla poljintehoa tai johtopainetta tasaisin välein pyörien lukkiutumiseen saakka tai vaihtoehtoisesti siihen saakka, että saavutetaan 3,5 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus, suurin sallittu poljinvoima tai johtopaineen enimmäisarvo. Lähtönopeuden on oltava 45 km/h ja jarrujen lämpötilan enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alkaessa.

1.2.2.1.2   Mitataan poljinvoima tai johtopaine sekä keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus ja esitetään ne graafisesti. Määritetään se poljinvoima tai johtopaine, jolla saavutetaan (jos mahdollista) 3 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus. Jos näitä arvoja ei voi saavuttaa, määritetään se poljinvoima tai johtopaine, jolla saavutetaan enimmäishidastuvuus.

1.2.2.1.3   Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden arvoja vastaavina, jos samalla poljinvoimalla tai johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla tai rumpujarrupäällysteillä saavutetuista hidastuvuuksista.

1.2.2.2   Nopeusherkkyystesti

1.2.2.2.1   Jarrutetaan kolme kertaa tämän liitteen kohdan 1.2.2.1.2 mukaista poljinvoimaa käyttäen siten, että jarrujen alkulämpötila on enintään 100 °C ja nopeudet ovat seuraavanlaiset:

| | nopeudesta 40 km/h nopeuteen 20 km/h |
| --- | --- |

nopeudesta 40 km/h nopeuteen 20 km/h

| | nopeudesta 60 km/h nopeuteen 40 km/h sekä |
| --- | --- |

nopeudesta 60 km/h nopeuteen 40 km/h sekä

| | nopeudesta 80 km/h nopeuteen 60 km/h (jos vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

nopeudesta 80 km/h nopeuteen 60 km/h (jos vmax ≥ 90 km/h).

1.2.2.2.2   Lasketaan kunkin kolmen jarrutusryhmän keskiarvo ja esitetään nopeus graafisesti vastaavien keskimääräisten täysin kehittyneiden hidastuvuuksien funktiona.

1.2.2.2.3   Suuremmilla nopeuksilla mitatut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet saavat poiketa enintään 25 prosenttia pienimmällä nopeudella mitatusta hidastuvuudesta.

2.   INERTIADYNAMOMETRITESTI

2.1   Testilaitteisto

Testattava ajoneuvon jarru varustetaan inertiadynamometrillä. Dynamometri varustetaan välineillä kierrosnopeuden, jarrumomentin, jarrujohdon paineen, jarrutuksen jälkeisen kierrosten määrän, jarrutusajan sekä jarrukiekon lämpötilan jatkuvaa tallentamista varten.

2.1.1   Testausolosuhteet

2.1.1.1   Dynamometrin pyörimismassan on vastattava puolta akselin osuudesta kertoimella 0,55 kerrotusta ajoneuvon enimmäismassasta sekä suurimman kyseisille ajoneuvotyypeille hyväksytyn renkaan vierintäsädettä.

2.1.1.2   Dynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava seuraavissa kohdissa ilmoitettuja ajoneuvon lineaarinopeuksia ja perustuttava ajoneuvotyypeille hyväksytyn pienimmän ja suurimman renkaan dynaamisten vierintäsäteiden keskiarvoon.

2.1.1.3   Testattavat jarrupäällysteasennussarjat tai rumpujarrupäällysteet on asennettava jarruun ja kiillotettava valmistajan ohjeiden mukaisesti tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla, kunnes noudatettava kiillotusmenettely vahvistetaan.

2.1.1.4   Mahdollisesti käytettävän jäähdytysilman virtausnopeuden jarrulla on oltava

vair = 0,33v

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

2.1.1.5   Jarruun asennettavan työsylinterin on oltava pienintä ajoneuvotyypeille sallittua kokoa.

2.2   Testit ja vaatimukset

2.2.1   Sääntöön nro 13 perustuvat testit

2.2.1.1   Tyyppi 0 -testi

Kun ajoneuvon alkunopeus on 60 km/h ja jarrujen lämpötila enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alussa, jarrutetaan vähintään kuusi kertaa nostamalla johtopainetta tasaisin välein, kunnes saavutetaan ajoneuvotyypin jarrujärjestelmän takaama paine (esim. kompressorin kytkentäpaine). On saavutettava vähintään 5 m/s2:n keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus.

2.2.1.2   Tyyppi 0 -testi, suuri nopeus

Tehdään kolme jarrutusta jarrujen lämpötilan ollessa enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alussa nopeudella 100 km/h, kun hyväksyntä koskee luokan N2 ajoneuvoja, ja 90 km/h, kun se koskee luokkien M3 ja N3 ajoneuvoja, käyttäen kohdan 2.2.1.1 mukaista taattua johtopainetta. Näiden kolmen jarrutuksen aikaansaaman keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden keskiarvon on oltava vähintään 4 m/s2.

2.2.1.3   Tyyppi I -testi

2.2.1.3.1   Lämmitysmenettely

Tehdään 60 sekunnin mittaisessa syklissä 20 perättäistä lyhyttä jarrutusta siten, että v1 = 60 km/h ja v2 = 30 km/h ja jarrujen lämpötila on ensimmäisessä jarrutuksessa enintään 100 °C. Johtopaineen on vastattava hidastuvuutta 3 m/s2 ensimmäisessä jarrutuksessa ja pysyttävä vakaana seuraavissa jarrutuksissa.

2.2.1.3.2   Kuumajarrutusteho

Lämmityksen jälkeen mitataan kuumajarrutusteho kohdassa 2.2.1.1 vahvistetuissa oloissa käyttäen kohdan 2.2.1.1 mukaista taattua johtopainetta (lämpötilat voivat olla toiset). Lämmitetyn jarrun keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus ei saa olla pienempi kuin 60 prosenttia kylmillä jarruilla saavutetusta arvosta tai pienempi kuin 4 m/s2.

2.2.1.3.3   Palautuminen

Tehdään 120 sekuntia kuumajarrutuksen jälkeen kohdassa 2.2.1.3.1 käytetyllä johtopaineella viisi täysjarrutusta vähintään kahden minuutin väliajoin lähtönopeudesta 60 km/h. Viidennen jarrutuksen alussa jarrujen lämpötilan on oltava 100 °C, ja keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus saa poiketa enintään 10 prosenttia arvosta, joka on laskettu 60 km/h nopeudella tehdyssä tyyppi 0 -testissä mitatusta johtopaineen ja hidastuvuuden suhteesta.

2.2.1.4   Tyyppi II -testi

2.2.1.4.1   Lämmitysmenettely

Lämmitetään jarruja vakiojarrumomentilla, joka vastaa hidastuvuutta 0,15 m/s2, tasaisella nopeudella 30 km/h 12 minuutin ajan.

2.2.1.4.2   Kuumajarrutusteho

Lämmityksen jälkeen mitataan kuumajarrutusteho kohdassa 2.2.1.1 vahvistetuissa oloissa käyttäen kohdan 2.2.1.1 mukaista taattua johtopainetta (lämpötilat voivat olla toiset). Keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus lämmitetyllä jarrulla ei saa olla pienempi kuin 3,75 m/s2.

2.2.1.5   Staattinen seisontajarrutehon testi

2.2.1.5.1   Määritetään koko soveltamisalueelle huonoimman tapauksen mukainen jarruun kohdistuva käyttövoima, enimmäismassa, jota jarrutetaan yhdellä akselilla, ja renkaan säde.

2.2.1.5.2   Jarrutetaan kohdassa 2.2.1.5.1 määritetyllä käyttövoimalla.

2.2.1.5.3   Kasvatetaan hitaasti dynamometrin akseliin kohdistettavaa vääntömomenttia, jotta rumpu tai levy kääntyy. Mitataan momentti jarrulla sillä hetkellä, kun dynamometrin akseli alkaa liikkua, ja lasketaan vastaava akselijarruvoima käyttäen kohdan 2.2.1.5.1 mukaista renkaan sädettä.

2.2.1.5.4   Jaetaan kohdan 2.2.1.5.3 mukaisesti mitattu jarrutusvoima puolella kohdassa 2.2.1.5.1 tarkoitetusta ajoneuvon massasta, jolloin osamääräksi on saatava vähintään 0,18.

2.2.2   Kylmäjarrutustehon vastaavuuden testaaminen

Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen ja alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen kylmäjarrutustehon vastaavuutta testataan vertaamalla kohdan 2.2.1.1 mukaisen tyyppi 0 -testin tuloksia.

2.2.2.1   Kohdassa 2.2.1.1 kuvattu tyyppi 0 -testi tehdään yhdellä sarjalla alkuperäisiä jarrupäällysteasennussarjoja tai rumpujarrupäällysteitä.

2.2.2.2   Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden arvoja vastaavina, jos samalla johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla tai rumpujarrupäällysteillä saavutetuista hidastuvuuksista.

2.2.3   Nopeusherkkyystesti

2.2.3.1   Jarrutetaan kolme kertaa kohdan 2.2.1.1 mukaista taattua johtopainetta käyttäen siten, että jarrujen alkulämpötila on enintään 100 °C ja lähtönopeudet ovat seuraavanlaiset:

| | nopeudesta 60 km/h nopeuteen 30 km/h |
| --- | --- |

nopeudesta 60 km/h nopeuteen 30 km/h

| | nopeudesta 80 km/h nopeuteen 60 km/h ja |
| --- | --- |

nopeudesta 80 km/h nopeuteen 60 km/h ja

| | nopeudesta 110 km/h nopeuteen 80 km/h (jos vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

nopeudesta 110 km/h nopeuteen 80 km/h (jos vmax ≥ 90 km/h).

2.2.3.2   Lasketaan kunkin kolmen jarrutusryhmän keskiarvo ja esitetään nopeus graafisesti vastaavien keskimääräisten täysin kehittyneiden hidastuvuuksien funktiona.

2.2.3.3   Suuremmilla nopeuksilla mitatut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet saavat poiketa enintään 25 prosenttia pienimmällä nopeudella mitatusta hidastuvuudesta.

---

LIITE 5

LUOKKIEN O1 JA O2 AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   YLEISTÄ

Tässä liitteessä kuvattu testimenetelmä perustuu inertiadynamometritestiin. Testit voidaan tehdä testiajoneuvolla taikka ajomatolla varustetulla testipenkillä, jos saavutetaan samat testiolosuhteet ja mitataan samat parametrit kuin inertiadynamometritestissä.

2.   TESTILAITTEISTO

Testattava ajoneuvon jarru varustetaan inertiadynamometrillä. Dynamometri varustetaan välineillä kierrosnopeuden, jarrumomentin, jarrujohdon paineen tai käyttövoiman, jarrutuksen jälkeisen kierrosten määrän, jarrutusajan sekä jarrukiekon lämpötilan jatkuvaa tallentamista varten.

2.1   Testausolosuhteet

2.1.1   Dynamometrin pyörimismassan on vastattava puolta akselin osuudesta ajoneuvon enimmäismassassa sekä suurimman kyseisille ajoneuvotyypeille hyväksytyn renkaan vierintäsädettä.

2.1.2   Dynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava tämän liitteen kohdassa 3.1 ilmoitettuja ajoneuvon lineaarinopeuksia ja perustuttava pienimmän ajoneuvotyypeille hyväksytyn renkaan dynaamiseen vierintäsäteeseen.

2.1.3   Testattavat jarrupäällysteet on asennettava asianomaiseen jarruun ja kiillotettava valmistajan ohjeiden mukaisesti tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla, kunnes noudatettava kiillotusmenettely vahvistetaan.

2.1.4   Mahdollisesti käytettävän jäähdytysilman virtausnopeuden jarrulla on oltava

vair = 0,33v

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

2.1.5   Jarruun asennetun käyttölaitteen on oltava ajoneuvoasennuksen mukainen.

3.   TESTIT JA VAATIMUKSET

3.1   Tyyppi 0 -testi

Kun alkunopeus on 60 km/h ja jarrujen lämpötila on enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alussa, jarrutetaan vähintään kuusi kertaa peräkkäin nostamalla johtopainetta tai käyttövoimaa tasaisin välein johtopaineen enimmäisarvoon saakka taikka kunnes saavutetaan hidastuvuus 6 m/s2. Toistetaan viimeinen jarrutus käyttämällä alkunopeutta 40 km/h.

3.2   Tyyppi I -testi

3.2.1   Lämmitysmenettely

Lämmitetään jarrua käyttämällä sitä jatkuvasti säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.5.2 vaatimuksen mukaisesti, kun jarrukiekon alkulämpötila on enintään 100 °C.

3.2.2   Kuumajarrutusteho

Lämmityksen jälkeen mitataan kuumajarrutusteho kohdassa 3.2.1 vahvistetuissa oloissa käyttäen samaa johtopainetta tai käyttövoimaa (lämpötilat saavat olla erilaiset), kun alkunopeus on 40 km/h. Lämmitetyn jarrun keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus ei saa olla pienempi kuin 60 prosenttia kylmillä jarruilla saavutetusta arvosta tai pienempi kuin 3,5 m/s2.

3.3   Kylmäjarrutustehon vastaavuuden testaaminen

Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan ja alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan kylmäjarrutustehon vastaavuutta testataan vertaamalla kohdassa 3.1 kuvatun tyyppi 0 -testin tuloksia.

3.3.1   Kohdassa 3.1 kuvattu tyyppi 0 -testi tehdään yhdellä sarjalla alkuperäisiä jarrupäällysteasennussarjoja.

3.3.2   Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen arvoja vastaavina, jos samalla käyttövoimalla tai johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla saavutetuista hidastuvuuksista.

---

LIITE 6

LUOKKIEN O3 JA O4 AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJOJA JA RUMPUJARRUPÄÄLLYSTEITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   TESTAUSOLOSUHTEET

Tässä liitteessä kuvatut testit voidaan tehdä myös testiajoneuvolla tai inertiadynamometrillä taikka ajomatolla varustetulla testipenkillä samoissa olosuhteissa kuin ne, jotka mainitaan säännön nro 13 liitteen 11 lisäyksen 2 kohdissa 3.1–3.4.

Testattavat jarrupäällysteet on asennettava asianomaisiin jarruihin ja kiillotettava valmistajan ohjeiden mukaisesti tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla, kunnes noudatettava kiillotusmenettely vahvistetaan.

2.   TESTIT JA VAATIMUKSET

2.1   Vastaavuus suhteessa säännön nro 13 liitteeseen 11

Jarrut testataan säännön nro 13 liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.5 vaatimusten mukaisesti.

2.1.1   Tulokset kirjataan säännön nro 13 liitteen 11 lisäyksen 3 mukaisesti.

2.1.2   Tuloksia verrataan tuloksiin, jotka on saatu käyttäen alkuperäisiä jarrupäällysteasennussarjoja tai rumpujarrupäällysteitä samoissa olosuhteissa.

2.1.3   Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen kuumajarrutustehon on samalla vääntömomentilla tehtävässä tyyppi I- tai tyyppi III -testissä (tapauksen mukaan) oltava

| a) | sama tai suurempi kuin alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen kuumajarrutusteho tai |
| --- | --- |

a)

sama tai suurempi kuin alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen kuumajarrutusteho tai

| b) | vähintään 90 prosenttia alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen kylmäjarrutustehosta. |
| --- | --- |

b)

vähintään 90 prosenttia alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen kylmäjarrutustehosta.

Vastaavan iskunpituuden on oltava alle 110 prosenttia arvosta, joka on saatu alkuperäisellä jarrupäällysteasennussarjalla tai rumpujarrupäällysteellä, eikä se saa ylittää säännön nro 13 liitteen 11 lisäyksen 2 kohdassa 2 määriteltyä arvoa sp. Jos alkuperäistä jarrupäällysteasennussarjaa tai rumpujarrupäällystettä on testattu tyyppi II -testin vaatimusten osalta, varaosana toimitettavaan jarrupäällysteasennussarjaan tai rumpujarrupäällysteeseen sovelletaan säännön nro 13 liitteen 4 kohdassa 1.7.2 (tyyppi III -testi) vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia.

2.2   Kylmäjarrutustehon vastaavuuden testaaminen (tyyppi 0)

2.2.1   Jarrutetaan tämän liitteen kohdan 1 mukaisissa olosuhteissa lähtönopeudesta 60 km/h ja jarrujen lämpötilan ollessa enintään 100 °C kuusi kertaa nostaen käyttövoimaa tai johtopainetta arvoon 6,5 baaria tai hidastuvuuteen 6 m/s2 saakka.

2.2.2   Mitataan kunkin jarrutuksen osalta käyttövoima tai johtopaine sekä keskimääräinen jarrumomentti tai täysin kehittynyt hidastuvuus ja esitetään ne graafisesti.

2.2.3   Verrataan tuloksia tuloksiin, jotka on saatu käyttäen alkuperäisiä jarrupäällysteasennussarjoja tai rumpujarrupäällysteitä samoissa olosuhteissa.

2.2.4   Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen tai rumpujarrupäällysteiden arvoja vastaavina, jos samalla käyttövoimalla tai johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään – 5 tai + 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla tai rumpujarrupäällysteillä saavutetuista hidastuvuuksista.

---

LIITE 7

LUOKAN L AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   TESTAUSOLOSUHTEET

1.1   Niitä tyyppejä, joille varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan hyväksyntää haetaan, edustavan ajoneuvon on oltava varustettu sitä tyyppiä edustavalla jarrupäällysteasennussarjalla, jolle hyväksyntää haetaan, sekä jarrutustestiä varten säännössä nro 78 edellytetyillä välineillä.

1.2   Testattavat jarrupäällysteet on asennettava asianomaisiin jarruihin ja kiillotettava valmistajan ohjeiden mukaisesti tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla, kunnes noudatettava kiillotusmenettely vahvistetaan.

1.3   Kun kyse on jarrupäällysteasennussarjoista, jotka on tarkoitettu säännön nro 78 kohdassa 2.9 tarkoitetulla yhdistetyllä jarrujärjestelmällä varustettuihin luokan L ajoneuvoihin, on testattava etu- ja taka-akselille tarkoitetut jarrupäällysteasennussarjojen yhdistelmät, joille haetaan hyväksyntää.

Varaosana toimitettava jarrupäällysteasennussarja voidaan asentaa molemmille akseleille tai vain yhdelle akselille, jolloin toisella akselilla käytetään alkuperäistä jarrupäällysteasennussarjaa.

2.   TESTIT JA VAATIMUKSET

2.1   Vastaavuus suhteessa sääntöön nro 78

2.1.1   Ajoneuvon jarrujärjestelmät testataan kyseistä ajoneuvoluokkaa (L1, L2, L3, L4 tai L5) koskevien säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 1 vaatimusten mukaisesti. Sovellettavat vaatimukset tai testit ovat seuraavat:

2.1.1.1   Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla

Testi tehdään pelkästään kuormitetulla ajoneuvolla. Jarrutetaan vähintään kuusi kertaa nostamalla käyttövoimaa tai johtopainetta tasaisin välein pyörien lukkiutumiseen saakka tai siihen saakka, että saavutetaan keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus 6 m/s2 tai suurin sallittu käyttövoima.

2.1.1.2   Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä

Koskee vain luokkien L3, L4 ja L5 ajoneuvoja.

2.1.1.3   Tyyppi 0 -testi jarrut märkinä

Ei sovelleta luokan L5 ajoneuvoihin eikä rumpujarruihin tai täysin koteloituihin levyjarruihin, joille ei tehdä tätä testiä säännön N:o 78 mukaisen hyväksynnän yhteydessä.

2.1.1.4   Tyyppi I -testi

Koskee vain luokkien L3, L4 ja L5 ajoneuvoja.

2.1.2   Ajoneuvon on täytettävä kaikki asiaankuuluvat vaatimukset, jotka kyseiselle ajoneuvoluokalle on vahvistettu säännön nro 78 liitteen 3 kohdassa 2.

2.2   Lisävaatimukset

2.2.1   Kylmäjarrutustehon vastaavuuden testaaminen

Varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan ja alkuperäisen jarrupäällysteasennussarjan kylmäjarrutustehon vastaavuutta testataan vertaamalla kohdassa 2.1.1.1 kuvatun tyyppi 0 -testin tuloksia.

2.2.1.1   Kohdassa 2.1.1.1 kuvattu tyyppi 0 -testi tehdään yhdellä sarjalla alkuperäisiä jarrupäällysteasennussarjoja.

2.2.1.2   Varaosana toimitettavien jarrupäällysteasennussarjojen suoritusarvoja on pidettävä alkuperäisten jarrupäällysteasennussarjojen arvoja vastaavina, jos samalla johtopaineella saavutetut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään 15 prosenttia alkuperäisillä jarrupäällysteasennussarjoilla saavutetuista hidastuvuuksista.

2.2.2   Nopeusherkkyystesti

Testi tehdään vain luokkien L3, L4 ja L5 ajoneuvoille ajoneuvo kuormattuna ja vaihde vapaalla suoritettavan tyyppi 0 -testin olosuhteissa. Testausnopeudet ovat kuitenkin erilaiset.

2.2.2.1   Määritetään kohdan 2.1.1.1 mukaisen tyyppi 0 -testin tulosten perusteella käyttövoima tai johtopaine, joka vastaa ajoneuvoluokalta edellytettyä keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden vähimmäisarvoa.

2.2.2.2   Jarrutetaan kolme kertaa kohdan 2.2.2.1 mukaista käyttövoimaa tai johtopainetta käyttäen siten, että jarrujen alkulämpötila on enintään 100 °C ja lähtönopeudet ovat seuraavanlaiset:

40 km/h, 80 km/h ja 120 km/h (jos vmax ≥ 130 km/h).

2.2.2.3   Lasketaan kunkin kolmen jarrutusryhmän keskiarvo ja esitetään nopeus graafisesti vastaavien keskimääräisten täysin kehittyneiden hidastuvuuksien funktiona.

2.2.2.4   Suuremmilla nopeuksilla mitatut keskimääräiset täysin kehittyneet hidastuvuudet saavat poiketa enintään 15 prosenttia pienimmällä nopeudella mitatusta hidastuvuudesta.

---

LIITE 7 a

LUOKAN L AJONEUVOJEN JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJOJEN RYHMIEN MÄÄRITTELYPERUSTEET

1.   RYHMITTELYPERUSTEET

Ryhmittely tehdään seuraavasti:

| a) | perusteena jarrupäällysteen kitkamateriaali |
| --- | --- |

a)

perusteena jarrupäällysteen kitkamateriaali

| b) | perusteena kitkamateriaalin pinta-ala jarrupäällysteasennussarjassa, jota käytetään vain jarrukengän yhden puolen männällä tai männillä. |
| --- | --- |

b)

perusteena kitkamateriaalin pinta-ala jarrupäällysteasennussarjassa, jota käytetään vain jarrukengän yhden puolen männällä tai männillä.

Kitkamateriaalin pinta-ala käsittää koko sen alueen, jota jarrupäällysteen ääriviivat rajaavat (punainen viivoitettu alue kuvassa 1), jolloin siihen eivät kuulu mahdolliset urat ja/tai viisteet.

Kuva 1

Image 29

Jaottelussa on kolme ryhmää, jotka määritellään taulukossa 1:

Taulukko 1

| Ryhmä | Jarrupäällysteen pinta-ala
  [cm2] |
| --- | --- |
| A | ≤ 15 |
| B | > 15 ≤ 22 |
| C | > 22 |

Ryhmä

Jarrupäällysteen pinta-ala

[cm2]

A

≤ 15

B

> 15 ≤ 22

C

> 22

2.   HYVÄKSYTTÄVÄÄ RYHMÄÄ EDUSTAVAN JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJAN VALINTAMENETTELY

Hyväksynnän kohteena oleva jarrupäällysteasennussarja määritellään seuraavin perustein:

| a) | Valitaan hyväksynnän kohteena oleva kitkamateriaali. |
| --- | --- |

a)

Valitaan hyväksynnän kohteena oleva kitkamateriaali.

| b) | Tarkistetaan, missä sovelluksissa valittua kitkamateriaalia käytetään. |
| --- | --- |

b)

Tarkistetaan, missä sovelluksissa valittua kitkamateriaalia käytetään.

| c) | Määritellään valittujen jarrupäällysteasennussarjojen pinta-ala taulukon 1 mukaisesti ja määritellään se ryhmään A, B tai C. |
| --- | --- |

c)

Määritellään valittujen jarrupäällysteasennussarjojen pinta-ala taulukon 1 mukaisesti ja määritellään se ryhmään A, B tai C.

| d) | Valitaan kustakin ryhmästä vaativin käyttösovellus indeksin Ep (kineettinen energia jarrupäällysteen pinta-alaa kohti) suurimman arvon mukaisesti:
  Ep =

  × M × p × (V × c)2/(S × qp)
  jossa







  Ep | = | kineettisen energian indeksi [kJ/cm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | ajoneuvon suurin sallittu kokonaispaino [kg] |
| p | = | jaottelussa käytettävä prosenttiosuus ajoneuvon painosta:






  a) | etujarrujärjestelmä:






  i) | 75 prosenttia, kun jarrulevyjä on yksi |

d)

Valitaan kustakin ryhmästä vaativin käyttösovellus indeksin Ep (kineettinen energia jarrupäällysteen pinta-alaa kohti) suurimman arvon mukaisesti:

Ep =
  Formula
  × M × p × (V × c)2/(S × qp)

jossa

Ep

=

kineettisen energian indeksi [kJ/cm2]

M

=

ajoneuvon suurin sallittu kokonaispaino [kg]

p

=

jaottelussa käytettävä prosenttiosuus ajoneuvon painosta:

a)

etujarrujärjestelmä:

i)

75 prosenttia, kun jarrulevyjä on yksi

| ii) | 37,5 prosenttia, kun jarrulevyjä on kaksi |
| --- | --- |

ii)

37,5 prosenttia, kun jarrulevyjä on kaksi

| b) | takajarrujärjestelmä:






  i) | 50 % |
| --- | --- | --- |

b)

takajarrujärjestelmä:

i)

50 %

V

=

ajoneuvon suurin nopeus [m/s]

c

=

nopeuden korjauskerroin:

| c) | etujarrujärjestelmä: 0,8 |
| --- | --- |

c)

etujarrujärjestelmä: 0,8

| d) | takajarrujärjestelmä: vaihtelee jarrulevyn halkaisijan mukaan:






  i) | 0,5 (Ø ≤ 245 [mm]) |
| --- | --- | --- |

d)

takajarrujärjestelmä: vaihtelee jarrulevyn halkaisijan mukaan:

i)

0,5 (Ø ≤ 245 [mm])

| ii) | 0,6 (245 < Ø < 280 [mm]) |
| --- | --- |

ii)

0,6 (245 < Ø < 280 [mm])

| iii) | 0,75 Ø ≥ 280 [mm] |
| --- | --- |

iii)

0,75 Ø ≥ 280 [mm]

S

=

on taulukossa 1 määritelty jarrupäällysteen pinta-ala [cm2]

qp

=

jarrupalojen lukumäärä jarrukengässä.

3.   HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN UUTTA SOVELLUSTA VARTEN

Kun olemassa olevaan ryhmään ollaan sisällyttämässä uusi jäsen, sallitaan enintään 10 prosenttia suurempi suurimman kineettisen energian indeksin arvo (Ep = kineettinen energia [kJ/cm2]) kuin vertailuryhmän jarrupäällysteasennussarjan hyväksynnässä käytetty arvo.

---

LIITE 8

TEKNISET VAATIMUKSET VARAOSINA TOIMITETTAVILLE JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJOILLE, JOTKA ON TARKOITETTU AJONEUVON KÄYTTÖJARRUJÄRJESTELMÄSTÄ RIIPPUMATTOMIIN ERILLISIIN SEISONTAJARRUJÄRJESTELMIIN

1.   VASTAAVUUS SUHTEESSA SÄÄNTÖÖN NRO 13 TAI 13-H

Säännön nro 13 tai 13-H vaatimusten noudattaminen on osoitettava ajoneuvolle tehtävässä testissä.

1.1   Ajoneuvotesti

Niitä tyyppejä, joille varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan hyväksyntää haetaan, edustavan ajoneuvon on oltava varustettu sitä tyyppiä edustavalla jarrupäällysteasennussarjalla, jolle hyväksyntää haetaan, sekä jarrutustestiä varten tapauksen mukaan säännössä nro 13 tai nro 13-H edellytetyillä välineillä. Testiajoneuvon on oltava täysin kuormitettu. Testattavat jarrupäällysteet asennetaan asianomaisiin jarruihin. Niitä ei saa kiillottaa.

1.2   Ajoneuvon seisontajarru on testattava suhteessa kaikkiin säännön nro 13 liitteen 4 kohdassa 2.3 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdassa 2.3 vahvistettuihin vaatimuksiin; noudatettavat vaatimukset määräytyvät järjestelmän alkuperäisen hyväksynnän mukaan.

---

LIITE 9

ERITYISET LISÄMENETTELYT TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN MÄÄRITTÄMISEKSI

OSA A

Kitkakäyttäytymisen määrittäminen konetestauksella

1.   JOHDANTO

Osaa A sovelletaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin varaosana toimitettaviin jarrupäällysteasennussarjoihin tai rumpujarrupäällysteisiin.

1.1   Varaosana toimitettavaa jarrupäällysteasennussarjatyyppiä edustavat näytteet testataan koneella, jolla voidaan tuottaa tässä lisäyksessä esitetyt testiolosuhteet ja soveltaa tässä liitteessä esitettyjä testimenettelyjä.

1.2   Testitulokset arvioidaan näytteiden kitkakäyttäytymisen määrittämiseksi.

1.3   Näytteiden kitkakäyttäytymistä vertaillaan sen arvioimiseksi, ovatko ne varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tyypille vahvistetun standardin mukaiset.

2.   LUOKKIEN M1, M2, N1, O1, O2 JA L AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVAT JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJAT

2.1   Laitteet

2.1.1   Koneen on oltava sellainen, että se voidaan varustaa ja sitä voidaan käyttää sellaisella täysimittaisella jarrulla, joka on samanlainen kuin tämän säännön kohdan 5 mukaisessa hyväksyntätestissä käytettyyn ajoneuvon akseliin asennettu jarru.

2.1.2   Levyn tai rummun pyörimisnopeuksien on oltava 660 ± 10 rpm (1) ilman kuormitusta ja vähintään 600 rpm täydessä kuormituksessa.

2.1.3   Testisyklien sekä testisyklien aikana tehtyjen jarrutusten on oltava säädettävät ja automaattisesti toimivat.

2.1.4   Käyttömomentti tai jarrupaine (vakiomomenttimenetelmä) sekä työpinnan lämpötila on kirjattava.

2.1.5   Jarruun on voitava johtaa jäähdytysilmaa 600 ± 60 m3 tunnissa.

2.2   Testausmenettely

2.2.1   Näytteen valmistelu

Valmistajan sovitussuunnitelman on oltava sellainen, että jarrupala-asennussarjan kosketuspinta-ala on vähintään 80 prosenttia, jolloin pinnan lämpötila saa olla enintään 300 °C, ja pääjarrukenkäasennussarjan kosketuspinta-ala vähintään 70 prosenttia, jolloin pinnan lämpötila saa olla enintään 200 °C.

2.2.2   Testiohjelma

Testiohjelmassa on useita peräkkäisiä jarrutussyklejä, joissa kussakin on X jarrutusjaksoa ja joissa viiden sekunnin pituista jarrutusta seuraa kymmenen sekunnin pituinen jarrun vapauttaminen.

Voidaan käyttää jompaakumpaa seuraavista menettelyistä:

2.2.2.1   Testiohjelma, jossa käytetään vakiopainetta

2.2.2.1.1   Jarrupalat

Hydraulipaineen p on oltava jarrusatulan mäntien alla vakiosuuruinen seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

| Md | = | 150 Nm, kun Ak ≤ 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm, kun Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | jarrusatulan mäntien ala |
| rw | = | levyn tehollinen säde |

Md

=

150 Nm, kun Ak ≤ 18,1 cm2

Md

=

300 Nm, kun Ak > 18,1 cm2

Ak

=

jarrusatulan mäntien ala

rw

=

levyn tehollinen säde

| Syklin numero | Jarrutusten määrä X | Jarrukiekon lähtölämpötila (°C) | Jarrukiekon enimmäislämpötila (°C) | Pakotettu jäähdytys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | ei määritelty | ei |
| 2–6 | 5 × 10 | 100 | ei määritelty (350) (2) | ei |
| 7 | 1 × 10 | 100 | ei määritelty | kyllä |

Syklin numero

Jarrutusten määrä X

Jarrukiekon lähtölämpötila (°C)

Jarrukiekon enimmäislämpötila (°C)

Pakotettu jäähdytys

1

1 × 10

≤ 60

ei määritelty

ei

2–6

5 × 10

100

ei määritelty (350) (2)

ei

7

1 × 10

100

ei määritelty

kyllä

2.2.2.1.2   Jarrukengät

Jarrupäällysteiden kitkapinnan keskimääräisen kosketuspaineen on pysyttävä vakiona arvossa 22 ± 6 N/cm2, ja se lasketaan sellaisen staattisen jarrun osalta, joka ei ole itsetehostuva.

| Syklin numero | Jarrutusten määrä X | Jarrukiekon lähtölämpötila (°C) | Jarrukiekon enimmäislämpötila (°C) | Pakotettu jäähdytys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | kyllä |
| 2 | 1 × 10 | 100 | ei määritelty | ei |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | kyllä |
| 4 | 1 × 10 | 100 | ei määritelty | ei |

Syklin numero

Jarrutusten määrä X

Jarrukiekon lähtölämpötila (°C)

Jarrukiekon enimmäislämpötila (°C)

Pakotettu jäähdytys

1

1 × 10

≤ 60

200

kyllä

2

1 × 10

100

ei määritelty

ei

3

1 × 10

100

200

kyllä

4

1 × 10

100

ei määritelty

ei

2.2.2.2   Testiohjelma, jossa käytetään vakiomomenttia

Tätä menetelmää sovelletaan ainoastaan jarrupala-asennussarjoihin. Jarrumomentin on oltava vakio ± 5 prosentin toleranssilla, ja se on säädettävä siten, että taulukossa esitetyt jarrukiekon enimmäislämpötilat saavutetaan.

| Syklin numero | Jarrutusten määrä X | Jarrukiekon lähtölämpötila (°C) | Jarrukiekon enimmäislämpötila (°C) | Pakotettu jäähdytys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) (3) | ei |
| 2–4 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | ei |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | ei |
| 6–9 | 4 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | ei |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | ei |
| 11–13 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | ei |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) | ei |

Syklin numero

Jarrutusten määrä X

Jarrukiekon lähtölämpötila (°C)

Jarrukiekon enimmäislämpötila (°C)

Pakotettu jäähdytys

1

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250) (3)

ei

2–4

3 × 5

100

300–350 (200–250)

ei

5

1 × 10

100

500–600 (300–350)

ei

6–9

4 × 5

100

300–350 (200–250)

ei

10

1 × 10

100

500–600 (300–350)

ei

11–13

3 × 5

100

300–350 (200–250)

ei

14

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250)

ei

2.3   Testitulosten arviointi

Kitkakäyttäytyminen määritetään testiohjelmasta valituissa kohdissa mitatusta jarrumomentista. Kun jarrutuskerroin on vakio, esimerkiksi levyjarrun tapauksessa, jarrumomentti voidaan muuntaa kitkakertoimeksi.

2.3.1   Jarrupalat

2.3.1.1   Toiminnallinen kitkakerroin (μop) on niiden arvojen keskiarvo, jotka kirjataan syklien 2–7 aikana (vakiopainemenetelmä) tai syklien 2–4, 6–9 ja 11–13 aikana (vakiomomentin menetelmä). Mittaus tehdään yhden sekunnin kuluttua kunkin syklin ensimmäisen jarrutuksen aloittamisesta.

2.3.1.2   Enimmäiskitkakerroin (μmax) on kaikkien syklien aikana kirjatuista arvoista suurin.

2.3.1.3   Vähimmäiskitkakerroin (μmin) on kaikkien syklien aikana kirjatuista arvoista pienin.

2.3.2   Jarrukengät

2.3.2.1   Keskimomentti (Mmean) on syklien 1 ja 3 viidennen jarrutuksen aikana kirjatun jarrumomentin enimmäis- ja vähimmäisarvon keskiarvo.

2.3.2.2   Kuumamomentti (Mhot) on syklien 2 ja 4 aikana kehittynyt vähimmäisjarrumomentti. Jos lämpötila on yli 300 °C näiden syklien aikana, Mhot on 300 °C:n lämpötilassa saavutettu arvo.

2.4   Hyväksymisperusteet

2.4.1   Kussakin jarrupäällysteasennussarjatyypin hyväksyntähakemuksessa on ilmoitettava seuraavat:

| 2.4.1.1 | jarrupala-asennussarjojen arvot μop, μmin, μmax |
| --- | --- |

2.4.1.1

jarrupala-asennussarjojen arvot μop, μmin, μmax

| 2.4.1.2 | jarrukenkäasennussarjojen arvot Mmean ja Mhot. |
| --- | --- |

2.4.1.2

jarrukenkäasennussarjojen arvot Mmean ja Mhot.

2.4.2   Hyväksytyn jarrupäällysteasennussarjatyypin tuotannon aikana on osoitettava testausnäytteillä, että kyseinen tyyppi noudattaa tämän liitteen kohdan 2.4.1 mukaisesti kirjattuja arvoja seuraavin toleranssein:

| 2.4.2.1 | levyjarrujen jarrupalat: | μοp ± 15 prosenttia kirjatusta arvosta |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1

levyjarrujen jarrupalat:

μοp ± 15 prosenttia kirjatusta arvosta

| | μmin ≥ kirjattu arvo |
| --- | --- |

μmin ≥ kirjattu arvo

| | μmax ≤ kirjattu arvo. |
| --- | --- |

μmax ≤ kirjattu arvo.

| 2.4.2.2 | yksisylinteristen rumpujarrujen jarrupäällysteet: | Mmean ± 20 prosenttia kirjatusta arvosta |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2

yksisylinteristen rumpujarrujen jarrupäällysteet:

Mmean ± 20 prosenttia kirjatusta arvosta

| | Mhot ≥ kirjattu arvo. |
| --- | --- |

Mhot ≥ kirjattu arvo.

3.   LUOKKIEN M3, N2, N3, O3 JA O4 AJONEUVOJEN JARRUPÄÄLLYSTEASENNUSSARJAT JA RUMPUJARRUPÄÄLLYSTEET

3.1   Laitteet

3.1.1   Testauslaitteeseen asennetaan kiinteällä jarrusatulalla varustettu levyjarru, jonka sylinterin halkaisija on 60 mm ja jonka umpinaisen (ei jäähdytettävän) levyn halkaisija on 278 ± 2 mm ja paksuus 12 ± 0,5 mm. Tukilevyyn kiinnitetään kitkamateriaalia suorakulmainen pala, jonka ala on 44 ± 0,5 cm2 ja paksuus vähintään 6 mm.

3.1.2   Levyn pyörimisnopeuden on oltava 660 ± 10 rpm ilman kuormitusta ja vähintään 600 rpm täydessä kuormituksessa.

3.1.3   Jarrupäällysteiden kitkapinnan keskimääräisen kosketuspaineen on pysyttävä vakiona arvossa 75 ± 10 N/cm2.

3.1.4   Testisyklien sekä testisyklien aikana tehtyjen jarrutusten on oltava säädettävät ja automaattisesti toimivat.

3.1.5   Käyttömomentti ja kitkapinnan lämpötila on kirjattava.

3.1.6   Jarruun on voitava johtaa jäähdytysilmaa 600 ± 60 m3 tunnissa.

3.2   Testausmenettely

3.2.1   Näytteen valmistelu

Valmistajan sovitusmenettelyssä on varmistettava vähintään 80 prosentin suuruinen kosketuspinta-ala, jolloin pinnan lämpötila saa olla enintään 200 °C.

3.2.2   Testiohjelma

Testiohjelmassa on useita peräkkäisiä jarrutussyklejä, joissa kussakin on X jarrutusjaksoa ja joissa viiden sekunnin pituista jarrutusta seuraa kymmenen sekunnin pituinen jarrun vapauttaminen.

| Syklin numero | Jarrutusten määrä X | Jarrukiekon lähtölämpötila (°C) | Pakotettu jäähdytys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | kyllä |
| 2 | 5 | kasvava, enintään 200 | ei |
| 3 | 5 | 200 | ei |
| 4 | 5 | kasvava, enintään 300 | ei |
| 5 | 5 | 300 | ei |
| 6 | 3 | 250 | kyllä |
| 7 | 3 | 200 | kyllä |
| 8 | 3 | 150 | kyllä |
| 9 | 10 | 100 | kyllä |
| 10 | 5 | kasvava, enintään 300 | ei |
| 11 | 5 | 300 | ei |

Syklin numero

Jarrutusten määrä X

Jarrukiekon lähtölämpötila (°C)

Pakotettu jäähdytys

1

5

100

kyllä

2

5

kasvava, enintään 200

ei

3

5

200

ei

4

5

kasvava, enintään 300

ei

5

5

300

ei

6

3

250

kyllä

7

3

200

kyllä

8

3

150

kyllä

9

10

100

kyllä

10

5

kasvava, enintään 300

ei

11

5

300

ei

3.3   Testitulosten arviointi

Kitkakäyttäytyminen määritetään testiohjelmasta valituissa sykleissä mitatusta jarrumomentista. Jarrumomentti muunnetaan kitkakertoimeksi μ.

Kunkin jarrutuksen kitkakerroin μ on viiden sekunnin jarrutuksen keskiarvo.

3.3.1   Toiminnallinen kitkakerroin μop1 on syklissä 1 tehdyissä jarrutuksissa mitattujen arvojen μ keskiarvo ja kerroin μop2 syklissä 9 tehdyissä jarrutuksissa mitattujen arvojen μ keskiarvo.

3.3.2   Enimmäiskitkakerroin μmax on suurin sykleissä 1–11 mitattu kertoimen μ arvo.

3.3.3   Vähimmäiskitkakerroin μmin on pienin sykleissä 1–11 mitattu kertoimen μ arvo.

3.4   Hyväksymisperusteet

3.4.1   Kussakin varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjan tai rumpujarrupäällysteen tyypin hyväksyntää koskevassa hakemuksessa on ilmoitettava arvot μop1, μop2, μmin ja μmax.

3.4.2   Hyväksytyn varaosana toimitettavan jarrupäällysteasennussarjatyypin tai rumpujarrupäällystetyypin tuotannon aikana on osoitettava testausnäytteillä, että kyseinen tyyppi noudattaa tämän liitteen kohdan 3.4.1 mukaisesti kirjattuja arvoja seuraavin toleranssein:

| | μop1, μop2 ± 15 prosenttia kirjatusta arvosta |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 prosenttia kirjatusta arvosta

| | μmin ≥ kirjattu arvo |
| --- | --- |

μmin ≥ kirjattu arvo

| | μmax ≤ kirjattu arvo. |
| --- | --- |

μmax ≤ kirjattu arvo.

OSA B

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS: VALURAUTAISET JARRULEVYT JA JARRURUMMUT

1.   JOHDANTO

Osaa B sovelletaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin varaosana toimitettaviin jarrulevyihin ja jarrurumpuihin.

2.   VAATIMUKSET

Tuotannon vaatimustenmukaisuus on osoitettava ainakin seuraavia tekijöitä koskevien rutiinitarkastusten ja asiakirjojen avulla:

2.1   Kemiallinen koostumus

2.2   Mikrorakenne

Mikrorakenne on kuvattava standardin ISO 945-1:2006 mukaisesti

| a) | matriisin koostumuksen kuvaus |
| --- | --- |

a)

matriisin koostumuksen kuvaus

| b) | grafiitin muodon, jakauman ja koon kuvaus. |
| --- | --- |

b)

grafiitin muodon, jakauman ja koon kuvaus.

2.3   Mekaaniset ominaisuudet

| a) | standardin ISO 6892:1998 mukaisesti mitattu vetolujuus |
| --- | --- |

a)

standardin ISO 6892:1998 mukaisesti mitattu vetolujuus

| b) | standardin ISO 6506-1:2005 mukaisesti mitattu Brinell-kovuus. |
| --- | --- |

b)

standardin ISO 6506-1:2005 mukaisesti mitattu Brinell-kovuus.

Mittaukset on jokaisessa tapauksessa tehtävä näytteistä, jotka on otettu kyseisestä jarrulevystä tai -rummusta.

2.4   Geometriset ominaisuudet

Jarrulevyt:

| a) | paksuusvaihtelu |
| --- | --- |

a)

paksuusvaihtelu

| b) | kitkapinnan kulumisvara |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan kulumisvara

| c) | kitkapinnan karheus |
| --- | --- |

c)

kitkapinnan karheus

| d) | sivupinnan paksuusvaihtelu (vain jäähdytettävät levyt). |
| --- | --- |

d)

sivupinnan paksuusvaihtelu (vain jäähdytettävät levyt).

Jarrurummut:

| a) | epäpyöreys |
| --- | --- |

a)

epäpyöreys

| b) | kitkapinnan karheus. |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan karheus.

2.5   Hyväksymisperusteet

Kuhunkin varaosana toimitettavaa jarrulevyä tai jarrurumpua koskevaan hyväksyntähakemukseen on liitettävä tuotantoeritelmä, joka kattaa seuraavat:

| a) | kemiallinen koostumus ja sen sallitut rajat tai tapauksen mukaan kunkin ainesosan enimmäisarvo |
| --- | --- |

a)

kemiallinen koostumus ja sen sallitut rajat tai tapauksen mukaan kunkin ainesosan enimmäisarvo

| b) | mikrorakenne kohdan 2.2 mukaisesti |
| --- | --- |

b)

mikrorakenne kohdan 2.2 mukaisesti

| c) | mekaaniset ominaisuudet kohdan 2.3 mukaisesti ja niiden sallitut rajat tai tapauksen mukaan vähimmäisarvo. |
| --- | --- |

c)

mekaaniset ominaisuudet kohdan 2.3 mukaisesti ja niiden sallitut rajat tai tapauksen mukaan vähimmäisarvo.

Hyväksytyn varaosana toimitettavan jarrulevyn tai jarrurummun rutiinituotannon aikana on osoitettava, että kyseisiä kirjattuja eritelmiä noudatetaan.

Geometristen ominaisuuksien tapauksessa ei saa ylittää arvoja, jotka on määritetty jarrulevyjen osalta kohdassa 5.3.4.1.1 ja jarrurumpujen osalta kohdassa 5.3.4.1.2.

2.6   Dokumentointi

Dokumenttien on sisällettävä valmistajan sallitut enimmäis- ja vähimmäisarvot.

2.7   Testaustiheys

Tässä liitteessä määritetyt mittaukset on hyvä tehdä jokaiselle tuotantoerälle.

OSA C

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS: MARTENSIITTISESTA RUOSTUMATTOMASTA TERÄKSESTÄ VALMISTETUT JARRULEVYT

1.   JOHDANTO

Osaa C sovelletaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin varaosana toimitettaviin jarrulevyihin.

2.   VAATIMUKSET

Tuotannon vaatimustenmukaisuus on osoitettava ainakin seuraavia tekijöitä koskevien rutiinitarkastusten ja asiakirjojen avulla:

2.1   Kemiallinen koostumus

2.2   Mekaaniset ominaisuudet

standardin ISO 6508-1:2005 mukaisesti mitattu Rockwell C -kovuus.

Mittaukset on jokaisessa tapauksessa tehtävä näytteistä, jotka on otettu kyseisestä jarrulevystä tai -rummusta.

2.3   Geometriset ominaisuudet

Jarrulevyt:

| a) | paksuusvaihtelu |
| --- | --- |

a)

paksuusvaihtelu

| b) | kitkapinnan kulumisvara |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan kulumisvara

| c) | kitkapinnan karheus. |
| --- | --- |

c)

kitkapinnan karheus.

2.4   Hyväksymisperusteet

Kuhunkin varaosana toimitettavaa jarrulevyä tai jarrurumpua koskevaan hyväksyntähakemukseen on liitettävä tuotantoeritelmä, joka kattaa seuraavat:

| a) | kemiallinen koostumus ja sen sallitut rajat tai tapauksen mukaan kunkin ainesosan enimmäisarvo |
| --- | --- |

a)

kemiallinen koostumus ja sen sallitut rajat tai tapauksen mukaan kunkin ainesosan enimmäisarvo

| b) | mekaaniset ominaisuudet kohdan 2.3 mukaisesti ja niiden sallitut rajat tai tapauksen mukaan vähimmäisarvo. |
| --- | --- |

b)

mekaaniset ominaisuudet kohdan 2.3 mukaisesti ja niiden sallitut rajat tai tapauksen mukaan vähimmäisarvo.

Hyväksytyn varaosana toimitettavan jarrulevyn tai jarrurummun rutiinituotannon aikana on osoitettava, että kyseisiä kirjattuja eritelmiä noudatetaan.

Geometristen ominaisuuksien tapauksessa ei saa ylittää jarrulevyille kohdassa 5.3.4.1.1 määritettyjä arvoja.

2.5   Dokumentointi

Dokumenttien on sisällettävä valmistajan sallitut enimmäis- ja vähimmäisarvot.

2.6   Testaustiheys

Tässä liitteessä määritetyt mittaukset on hyvä tehdä jokaiselle tuotantoerälle.

---

(1)  Luokkien L1 ja L2 ajoneuvoja testattaessa voidaan käyttää pienempää nopeutta.

(2)  Luokan L ajoneuvojen tapauksessa lämpötila saa olla enintään 350 °C. Jarrutusjakson aikana tehtävien jarrutusten määrää on tarvittaessa vähennettävä. Tällöin on kuitenkin lisättävä jaksoja, jotta jarrutusten kokonaismäärä pysyy vakiona.

(3)  Suluissa olevat arvot koskevat luokan L ajoneuvoja.

---

LIITE 10

KUVAT

1.   Luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrulevytyypit (esimerkkejä)

Suora jarrulevy

Image 30

Lieriömäinen tyyppi

Image 31

Suorasivuinen lieriömäinen tyyppi

Image 32

Kartiomainen tyyppi

Image 33

Kaksilaippainen tyyppi

Image 34

| B | kiinnitysreikien halkaisija (tai kierrekoko, jos kierrereiät) |
| --- | --- |
| D | levyn ulkohalkaisija |
| F(i) | kitkapinnan sisähalkaisija (sisempi) |
| F(o) | kitkapinnan sisähalkaisija (ulompi) |
| H | kiinnityslaipan paksuus |
| L(k) | jäähdytyskanavan (tuuletuskanavan) leveys |
| S(new) | levyn paksuus (nimellispaksuus) |
| S(min) | levyn paksuus (sallittu vähimmäispaksuus) |
| T(i) | sisäläpimitta (asennustapin halkaisija) |
| T(k) | kiinnityspulttien reikien määrä (x) ja jakokehän halkaisija |
| T(t) | jarrulevyn kokonaispituus |

B

kiinnitysreikien halkaisija (tai kierrekoko, jos kierrereiät)

D

levyn ulkohalkaisija

F(i)

kitkapinnan sisähalkaisija (sisempi)

F(o)

kitkapinnan sisähalkaisija (ulompi)

H

kiinnityslaipan paksuus

L(k)

jäähdytyskanavan (tuuletuskanavan) leveys

S(new)

levyn paksuus (nimellispaksuus)

S(min)

levyn paksuus (sallittu vähimmäispaksuus)

T(i)

sisäläpimitta (asennustapin halkaisija)

T(k)

kiinnityspulttien reikien määrä (x) ja jakokehän halkaisija

T(t)

jarrulevyn kokonaispituus

2.   Luokkien M, N ja O ajoneuvojen jarrurumputyypit (esimerkkejä)

Image 35

| A | jarrurummun sisähalkaisija |
| --- | --- |
| B | kitkapinnan leveys |
| C | kiinnityspulttien reikien määrä (x) ja jakokehän halkaisija |
| D | asennustapin halkaisija |
| E | jarrurummun ulkoleveys |
| F | kiinnityslaipan paksuus |
| G | jarrurummun ulkohalkaisija |
| H | kotelon halkaisija |
| I | kiinnitysreikien halkaisija |

A

jarrurummun sisähalkaisija

B

kitkapinnan leveys

C

kiinnityspulttien reikien määrä (x) ja jakokehän halkaisija

D

asennustapin halkaisija

E

jarrurummun ulkoleveys

F

kiinnityslaipan paksuus

G

jarrurummun ulkohalkaisija

H

kotelon halkaisija

I

kiinnitysreikien halkaisija

3.   Luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvojen jarrulevytyypit (esimerkkejä)

Yksiosainen tyyppi: jarrulevy, jonka jarrutuspinta ja keskiö on valmistettu yhtenä osana ja näin ollen samasta materiaalista

Image 36

Moniosainen kiinteä tyyppi: jarrulevy, jossa kitkakiekko on teräksinen ja keskiö muuta materiaalia eli yleensä alumiinia. Nämä kaksi komponenttia on kiinnitetty toisiinsa tiukasti ruuvi- tai niittiliitoksella.

Image 37

Kelluva tyyppi: jarrulevy, jossa kitkakiekko on säteittäisesti irti keskiöstä lämpölaajenemisen mahdollistamiseksi.

Image 38

| B | kiinnitysreikien halkaisija (tai kierrekoko, jos kierrereiät) |
| --- | --- |
| D | levyn ulkohalkaisija |
| F(i) | kitkapinnan sisähalkaisija (sisempi) |
| F(o) | kitkapinnan sisähalkaisija (ulompi) |
| H | kiinnityslaipan paksuus |
| S(new) | levyn paksuus (nimellispaksuus) |
| S(min) | levyn paksuus (sallittu vähimmäispaksuus) |
| T(i) | sisäläpimitta (asennustapin halkaisija) |
| T(k) | kiinnityspulttien reikien määrä (x) ja jakokehän halkaisija |
| T(t) | jarrulevyn kokonaispituus |

B

kiinnitysreikien halkaisija (tai kierrekoko, jos kierrereiät)

D

levyn ulkohalkaisija

F(i)

kitkapinnan sisähalkaisija (sisempi)

F(o)

kitkapinnan sisähalkaisija (ulompi)

H

kiinnityslaipan paksuus

S(new)

levyn paksuus (nimellispaksuus)

S(min)

levyn paksuus (sallittu vähimmäispaksuus)

T(i)

sisäläpimitta (asennustapin halkaisija)

T(k)

kiinnityspulttien reikien määrä (x) ja jakokehän halkaisija

T(t)

jarrulevyn kokonaispituus

---

LIITE 11

LUOKKIEN M JA N AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRULEVYJÄ JA JARRURUMPUJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   TESTIN YLEINEN KUVAUS

Tämän säännön kohdassa 5.3 vaadittujen testien erittely ajoneuvoluokan mukaan:

Taulukko A11/1A

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

| | Ajoneuvotesti | Vaihtoehtoinen dynamometritesti |
| --- | --- | --- |
| Säännön nro 13 tai 13-H mukaiset jarrutustehotestit | 2.2.1 | Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla |

Ajoneuvotesti

Vaihtoehtoinen dynamometritesti

Säännön nro 13 tai 13-H mukaiset jarrutustehotestit

2.2.1

Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla

| 3.4.1 | Tyyppi 0 -testi (simulaatiomoottori kytkettynä irti) |
| --- | --- |

3.4.1

Tyyppi 0 -testi (simulaatiomoottori kytkettynä irti)

| 2.2.2 | Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä |
| --- | --- |

2.2.2

Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä

| 3.4.4 | Jarrutustestien simulointi tyyppi 0 -testillä vaihde kytkettynä
  Nopeus ja kuormitus kuten kohdassa 2.2.2 |
| --- | --- |

3.4.4

Jarrutustestien simulointi tyyppi 0 -testillä vaihde kytkettynä

Nopeus ja kuormitus kuten kohdassa 2.2.2

| 2.2.3 | Tyyppi I |
| --- | --- |

2.2.3

Tyyppi I

| 3.4.2 | Tyyppi I |
| --- | --- |

3.4.2

Tyyppi I

| 2.3 | Seisontajarru (jos on) |
| --- | --- |

2.3

Seisontajarru (jos on)

—

Vertailutesti alkuperäiseen osaan nähden

| 2.4 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla) |
| --- | --- |

2.4

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

| 3.5 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisen pyörän jarrulla) |
| --- | --- |

3.5

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisen pyörän jarrulla)

Eheystestit

Ei ajoneuvotestiä – käytetään dynamometritestiä

| 4.1 | Jarrulevyt |
| --- | --- |

4.1

Jarrulevyt

| 4.1.1 | Jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi |
| --- | --- |

4.1.1

Jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi

| 4.1.2 | Jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi |
| --- | --- |

4.1.2

Jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi

| 4.2 | Jarrurummut |
| --- | --- |

4.2

Jarrurummut

| 4.2.1 | Jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi |
| --- | --- |

4.2.1

Jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi

| 4.2.2 | Jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi |
| --- | --- |

4.2.2

Jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi

Taulukko A11/1B

Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvot

| | Ajoneuvotesti | Vaihtoehtoinen dynamometritesti |
| --- | --- | --- |
| Säännön nro 13 mukaiset jarrutustehotestit | 2.2.1 | Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla |

Ajoneuvotesti

Vaihtoehtoinen dynamometritesti

Säännön nro 13 mukaiset jarrutustehotestit

2.2.1

Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla

| 3.4.1 | Tyyppi 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Tyyppi 0

| 2.2.3 | Tyyppi I |
| --- | --- |

2.2.3

Tyyppi I

| 3.4.2 | Tyyppi I |
| --- | --- |

3.4.2

Tyyppi I

| 2.2.4 | Tyyppi II |
| --- | --- |

2.2.4

Tyyppi II

| 3.4.3 | Tyyppi II |
| --- | --- |

3.4.3

Tyyppi II

| 2.3 | Seisontajarru (vaadittaessa) |
| --- | --- |

2.3

Seisontajarru (vaadittaessa)

—

Vertailutesti alkuperäiseen osaan nähden

| 2.4 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla) |
| --- | --- |

2.4

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

| 3.5 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisen pyörän jarrulla) |
| --- | --- |

3.5

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisen pyörän jarrulla)

Eheystestit

Ei ajoneuvotestiä – käytetään dynamometritestiä

| 4.1 | Jarrulevyt |
| --- | --- |

4.1

Jarrulevyt

| 4.1.1 | Lämpöväsyminen |
| --- | --- |

4.1.1

Lämpöväsyminen

| 4.1.2 | Kuormituskestävyystesti |
| --- | --- |

4.1.2

Kuormituskestävyystesti

| 4.2 | Jarrurummut |
| --- | --- |

4.2

Jarrurummut

| 4.2.1 | Lämpöväsyminen |
| --- | --- |

4.2.1

Lämpöväsyminen

| 4.2.2 | Kuormituskestävyystesti |
| --- | --- |

4.2.2

Kuormituskestävyystesti

2.   AJONEUVOTESTIÄ KOSKEVIEN VAATIMUSTEN TODENTAMINEN

2.1   Testiajoneuvo

Ajoneuvo, joka edustaa valittua testiryhmää (ks. tämän säännön kohdassa 5.3.6 oleva määritelmä), jonka osalta haetaan varaosana toimitettavaa jarrulevyä/jarrurumpua koskevaa hyväksyntää tai osaselostetta, on varustettava kyseisellä varaosana toimitettavalla jarrulevyllä/jarrurummulla sekä jarrujen testaamiseen tarkoitetuilla testauslaitteilla säännön nro 13 tai 13-H määräysten mukaisesti.

Varaosana toimitettava jarrulevy/jarrurumpu on asennettava kyseiseen akseliin yhdessä ajoneuvon tai akselin valmistajalta saatavissa olevan jarrupäällysteen kanssa, joka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti.

Jos jarrutustapaa koskevaa yhtenäistä menettelyä ei ole vahvistettu, testi on suoritettava tutkimuslaitoksen kanssa sovitulla tavalla. Kaikki jäljempänä luetellut testit on suoritettava valmistelluin jarruin.

Sekä varaosana toimitettaville että alkuperäisille jarrulevyille ja jarrurummuille on käytettävä samaa valmisteluohjelmaa.

2.2   Käyttöjarrujärjestelmä

2.2.1   Tyyppi 0 -jarrutestit vaihde vapaalla ja ajoneuvo kuormitettuna

Tämä testi on suoritettava säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.4.2 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 1.4.2 mukaisesti.

2.2.2   Tyyppi 0 -jarrutestit vaihde kytkettynä päälle ja ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana

Tämä testi on suoritettava säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.4.3 (lisätesti, jossa testataan ajoneuvon käyttäytymistä jarrutettaessa suuresta nopeudesta) tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 1.4.3 mukaisesti.

2.2.3   Tyyppi I -jarrutestit

Tämä testi on suoritettava säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.5.1 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 1.5.1 mukaisesti.

Tyyppi I -jarrutestin lopuksi on kuumilla jarruilla saavutettava säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.5.3 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdan 1.5.2 mukainen jarrutusteho.

2.2.4   Tyyppi II -jarrutestit

Testi tehdään säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.6 mukaisesti.

2.3   Seisontajarru (vaadittaessa)

2.3.1   Jos käyttöjarrulla ja seisontajarrulla on yhteinen levyn tai rummun kitkapinta, ei ole välttämätöntä suorittaa erityistä seisontajarrutestiä. Seisontajarruvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos tyyppi 0 -testi (ajoneuvo kuormitettuna) läpäistään tyydyttävästi.

2.3.2   Staattinen testi 18 prosentin kaltevuudella ja ajoneuvo kuormitettuna

2.3.3   Ajoneuvon on täytettävä kaikki asiaankuuluvat määräykset, jotka kyseiselle ajoneuvoluokalle on vahvistettu säännön nro 13 liitteen 4 kohdassa 2.3 tai säännön nro 13-H liitteen 3 kohdassa 2.3.

2.4   Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

Tätä testiä varten ajoneuvon on oltava kuormitettu, ja kaikki jarrutukset on tehtävä vaihde vapaalla tasaisella tiellä.

Ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmän on oltava varustettu laitteella, joka erottaa etupyörien jarrut takapyörien jarruista, jotta niitä voidaan aina käyttää toisistaan riippumattomina.

Jos varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun hyväksyntää tai osaselostetta haetaan etupyörien jarrujen osalta, takapyörien jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

Jos varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun hyväksyntää tai osaselostetta haetaan takapyörien jarrujen osalta, etupyörien jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

2.4.1   Jarrutustehon vertaaminen kylmillä jarruilla

Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun ja alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun kylmäjarrutustehoa verrataan jäljempänä kuvatun testin tulosten avulla.

2.4.1.1   Varaosana toimitettavaa jarrulevyä/jarrurumpua käyttämällä jarrutetaan vähintään kuusi kertaa peräkkäin nostamalla käyttövoimaa tai jarrupainetta tasaisin välein, kunnes pyörät lukkiutuvat tai kunnes saavutetaan keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus 6 m/s2 (M1, M2, N1) tai 3,5 m/s2 (M3, N2, N3) tai kunnes saavutetaan suurin kyseiselle ajoneuvoluokalle sallittu käyttövoima tai johtopaine; taka- tai etuakselin jarrulevyjen ja -rumpujen testissä käytettävä alkunopeus eritellään seuraavassa taulukossa:

Taulukko A11/2.4.1.1

| Ajoneuvoluokka | Testinopeus km/h |
| --- | --- |
| Etuakseli | Taka-akseli |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Ajoneuvoluokka

Testinopeus km/h

Etuakseli

Taka-akseli

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Jarrulevyn/jarrurummun alkulämpötila saa olla enintään 100 °C ennen kutakin jarrutusta.

2.4.1.2   Kohdassa 2.4.1.1 selostettu jarrutustesti on suoritettava myös käyttämällä alkuperäistä jarrulevyä/jarrurumpua.

2.4.1.3   Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun liikekitkaominaisuuksien voidaan katsoa vastaavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun vastaavia ominaisuuksia, jos samoilla käyttöpaineilla tai käyttövoimilla saavutetut keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen liittyvät arvot poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään ± 10 prosenttia tai ± 0,4 m/s2 alkuperäisillä jarrulevyillä tai jarrurummuilla saavutetuista arvoista.

3.   INERTIADYNAMOMETRITESTI

3.1   Dynamometrin varustaminen

Testausta varten dynamometri varustetaan kyseisen ajoneuvon alkuperäisellä jarrusatulalla tai pyörän jarrulla. Dynamometri varustetaan vakiomomenttilaitteella ja välineillä kierrosnopeuden, jarrupaineen, jarrutuksen aloittamisen jälkeisen kierrosten määrän, jarrumomentin, jarrutusajan sekä jarrulevyjen/jarrurumpujen lämpötilan jatkuvaa tallentamista varten.

3.2   Testausolosuhteet

3.2.1   Inertiadynamometrin inertiamassa

Dynamometrin inertiamassa on säädettävä mahdollisimman lähelle (toleranssi ± 5 %) sitä laskennallista arvoa, joka vastaa asianomaisella pyörällä jarrutettavan ajoneuvon kokonaisinertian sitä osaa, joka on seuraavan kaavan mukainen:

I = m · rdyn
  2

jossa

| I | = | pyörivä inertia (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | renkaan dynaaminen vierintäsäde (m) |
| m | = | tässä säännössä määrätty testimassa (ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisella pyörällä). |

I

=

pyörivä inertia (kgm2)

rdyn

=

renkaan dynaaminen vierintäsäde (m)

m

=

tässä säännössä määrätty testimassa (ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisella pyörällä).

3.2.1.1   Dynaaminen vierintäsäde

Inertiamassaa laskettaessa on otettava huomioon suurimman kyseiselle ajoneuvolle (tai akselille) hyväksytyn renkaan dynaaminen vierintäsäde (rdyn).

3.2.1.2   Testimassa

Inertiamassan laskennassa käytettävä testimassa:

| a) | etuakselin jarrulevyjen ja -rumpujen testaaminen | mveh | = | ajoneuvon suurin sallittu massa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | = | etuakselien lukumäärä |

a)

etuakselin jarrulevyjen ja -rumpujen testaaminen

Formula

mveh

=

ajoneuvon suurin sallittu massa

nfront

=

etuakselien lukumäärä

| b) | taka-akselin jarrulevyjen ja -rumpujen testaaminen | mveh | = | ajoneuvon suurin sallittu massa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | = | taka-akselien lukumäärä |

b)

taka-akselin jarrulevyjen ja -rumpujen testaaminen

Formula

mveh

=

ajoneuvon suurin sallittu massa

nrear

=

taka-akselien lukumäärä

Taulukko A11/3.2.1.2

| Ajoneuvoluokka | Massasta m huomioon otettava prosenttiosuus |
| --- | --- |
| X:n arvot (etuakseli) | Y:n arvot (taka-akseli) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Ajoneuvoluokka

Massasta m huomioon otettava prosenttiosuus

X:n arvot (etuakseli)

Y:n arvot (taka-akseli)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

| c) | jarrulevyjen ja -rumpujen testaaminen, kun ajoneuvossa on enemmän kuin 2 akselia:






  m = 0,55 maxle | maxle: suurin teknisesti sallittu akselimassa |
| --- | --- | --- |

c)

jarrulevyjen ja -rumpujen testaaminen, kun ajoneuvossa on enemmän kuin 2 akselia:

m = 0,55 maxle

maxle: suurin teknisesti sallittu akselimassa

3.2.2   Dynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeuksia nopeudessa 80 km/h (M1, N1) tai 60 km/h (M2, M3, N2, N3) ja perustuttava hyväksyttyjen rengaskokojen pienimmän ja suurimman renkaan dynaamisten vierintäsäteiden keskiarvoon.

3.2.3   Jäähdytys

Jäähdytys voidaan suorittaa joko kohdan 3.2.3.1 tai kohdan 3.2.3.2 mukaisesti.

3.2.3.1   Testaus kokonaisella pyörällä (vanne ja rengas), joka on kiinnitetty jarrun liikkuvaan osaan, niin kuin se olisi ajoneuvossa (huonoin tapaus)

Tyyppi I- ja tyyppi II -testien osalta ajoviimalla tapahtuvaa ilmajäähdytystä ja ilmavirran suuntaa, jotka jäljittelevät todellisia olosuhteita, voidaan käyttää lämmitysajojen aikana ilmavirran nopeuden ollessa vAir = 0,33 v

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

Muissa tapauksissa ei ole jäähdytysilmaa koskevia rajoituksia.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

3.2.3.2   Ilman vannetta suoritettava testi

Tyyppi I- ja tyyppi II -testien osalta jäähdytys ei ole sallittua lämmitysajojen aikana.

Muissa tapauksissa ei ole jäähdytysilmaa koskevia rajoituksia.

3.2.4   Jarrujen valmistelu

3.2.4.1   Levyjarrut

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrulevyä, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava).

3.2.4.2   Rumpujarrut

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrurumpua, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (suojarasva on poistettava tarvittaessa).

On sallittua työstää rumpujarrupäällysteitä siten, että ne ja rummut ovat hyvässä kosketuksessa toisiinsa.

3.3   Vaihtoehtoinen dynamometritesti

Taulukko A11/3.3

| 1a. | Luokkien M1, M2 ja N1 ajoneuvot
  Ks. valmistelua (kiillotusmenettelyä) koskeva kuvaus liitteen 3 kohdassa 2.2.2.3 |
| --- | --- |
| 1b. | Luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvot
  Valmistelu (kiillotus):
  100 jarrutusta (levyjarru) tai 200 jarrutusta (rumpujarru)
  Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen |
| 2. | Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1 |
| 3. | Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä irti), ks. tämän liitteen kohta 3.4.1 |
| 4. | Tyyppi I -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.2 |
| 5. | Kiillotus:
  10 jarrutusta (levyjarru) tai 20 jarrutusta (rumpujarru)
  Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)
  vi = 60 km/h,
  dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen |
| 6. | Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä irti), ks. tämän liitteen kohta 3.4.1 |
| 7. | Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä), ks. tämän liitteen kohta 3.4.4 |
| 8. | Kiillotus: (kuten nro 5) |
| 9. | Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1 |
| 10. | Tyyppi II -jarrutesti (tapauksen mukaan), ks. tämän liitteen kohta 3.4.3 |
| 11. | Kiillotus: (kuten nro 5) |
| | Vaiheet 12–19 ovat valinnaisia (jos aiemmat vaiheet eivät riitä) |
| 12. | Tyyppi 0 -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.1 |
| 13. | Tyyppi I -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.2 |
| 14. | Kiillotus: (kuten nro 5) |
| 15. | Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1 |
| 16. | Tyyppi 0 -jarrutestit (simulaatiomoottori kytkettynä), ks. tämän liitteen kohta 3.4.4 |
| 17. | Kiillotus: (kuten nro 5) |
| 18. | Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1 |
| 19. | Kiillotus: (kuten nro 5) |

1a.

Luokkien M1, M2 ja N1 ajoneuvot

Ks. valmistelua (kiillotusmenettelyä) koskeva kuvaus liitteen 3 kohdassa 2.2.2.3

1b.

Luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvot

Valmistelu (kiillotus):

100 jarrutusta (levyjarru) tai 200 jarrutusta (rumpujarru)

Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)

vi = 60 km/h

dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen

2.

Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1

3.

Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä irti), ks. tämän liitteen kohta 3.4.1

4.

Tyyppi I -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.2

5.

Kiillotus:

10 jarrutusta (levyjarru) tai 20 jarrutusta (rumpujarru)

Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)

vi = 60 km/h,

dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen

6.

Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä irti), ks. tämän liitteen kohta 3.4.1

7.

Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä), ks. tämän liitteen kohta 3.4.4

8.

Kiillotus: (kuten nro 5)

9.

Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1

10.

Tyyppi II -jarrutesti (tapauksen mukaan), ks. tämän liitteen kohta 3.4.3

11.

Kiillotus: (kuten nro 5)

Vaiheet 12–19 ovat valinnaisia (jos aiemmat vaiheet eivät riitä)

12.

Tyyppi 0 -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.1

13.

Tyyppi I -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.2

14.

Kiillotus: (kuten nro 5)

15.

Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1

16.

Tyyppi 0 -jarrutestit (simulaatiomoottori kytkettynä), ks. tämän liitteen kohta 3.4.4

17.

Kiillotus: (kuten nro 5)

18.

Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1

19.

Kiillotus: (kuten nro 5)

3.4   Käyttöjarrujärjestelmä

3.4.1   Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä irti)

Tehdään nopeutta 100 km/h (M1/N1) tai 60 km/h (M2/M3/N2/N3) vastaavasta alkupyörimisnopeudesta jarrujen lämpötilan ollessa enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alussa kolme jarrutusta samalla käyttöpaineella siten, että saavutetaan sellainen keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräinen jarrutusmatkaan perustuva jarrutusmomentti, joka vastaa sellaista keskimääräistä täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), jonka arvo on vähintään 6,43 m/s2 luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen tai 5 m/s2 luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvojen tapauksessa.

Pneumaattisten jarrujärjestelmien tapauksessa jarrun käyttöpaine ei saa olla suurempi kuin ajoneuvotyyppien jarrujärjestelmän pysyvästi takaama paine (esim. kompressorin kytkentäpaine) eikä jarrumomentti C suurempi kuin suurin sallittu jarrumomentti Cmax, kun käytetään ajoneuvotyyppien pienintä jarrusylinteriä.

Saatujen kolmen tuloksen keskiarvo on jarrutusteho kylmillä jarruilla.

3.4.1.1   Vierintävastus

Vierintävastuksen katsotaan vastaavan hidastuvuutta 0,1 m/s2.

3.4.2   Tyyppi I -jarrutesti

3.4.2.1   Lämmitysmenettely

3.4.2.1.1   Tehdään seuraavassa taulukossa kullekin ajoneuvoluokalle esitettyjen vaatimusten mukaisesti perättäisiä lyhyitä jarrutuksia. Jarrutukset tehdään niin, että saavutetaan vakaa hidastuvuus 3 m/s2 vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai hidastuvuutta 3 m/s2 vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) vastaava vakaa jarrumomentti.

Ensimmäinen jarrutus aloitetaan jarrujen lämpötilan ollessa enintään 100 °C.

| Ajoneuvoluokka | v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [s] | N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M2 | 80 % vmax ≤ 100 km/h | 0,5 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M3/N2/N3 | 80 % vmax ≤ 60 km/h | 0,5 v1 | 60 | 20 |

Ajoneuvoluokka

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [s]

N

M1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M2

80 % vmax ≤ 100 km/h

0,5 v1

55

15

N1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M3/N2/N3

80 % vmax ≤ 60 km/h

0,5 v1

60

20

jossa

| v1 | = | alkunopeus jarrutuksen alkaessa |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | nopeus jarrutuksen päättyessä |
| vmax | = | ajoneuvon suurin nopeus |
| n | = | jarrutusten lukumäärä |
| Δt | = | jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun. |

v1

=

alkunopeus jarrutuksen alkaessa

v2

=

nopeus jarrutuksen päättyessä

vmax

=

ajoneuvon suurin nopeus

n

=

jarrutusten lukumäärä

Δt

=

jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun.

3.4.2.1.2   Jos jarrut on varustettu jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi I -testiä tarvittaessa säädettävä seuraavien menettelyjen mukaisesti:

3.4.2.1.2.1   Jos on kyse paineilmajarruista, säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä seuraavasti:

s0 ≥ 1,1 · sre-adjust

(yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa)

jossa

| sre-adjust | on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan laatiman eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinteripaineen ollessa 15 prosenttia jarrujärjestelmän käyttöpaineesta ja vähintään 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan laatiman eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinteripaineen ollessa 15 prosenttia jarrujärjestelmän käyttöpaineesta ja vähintään 100 kPa.

Jos tutkimuslaitos katsoo, että jarrusylinterin iskun mittaaminen on epäkäytännöllistä, alkusäädöstä on sovittava tutkimuslaitoksen kanssa.

Kun edellä esitetyt olosuhteet on saavutettu, jarrulla tehdään 50 peräkkäistä jarrutusta jarrusylinteripaineella, joka on 30 prosenttia jarrujärjestelmän käyttöpaineesta ja vähintään 200 kPa. Tämän jälkeen tehdään yksi jarrutus jarrusylinteripaineen ollessa vähintään 650 kPa.

3.4.2.1.2.2   Jos on kyse hydraulisista levyjarruista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen.

3.4.2.1.2.3   Jos on kyse hydraulisista rumpujarruista, jarrujen säädön on oltava valmistajan ohjeiden mukainen.

3.4.2.2   Kuumajarrutusteho

Viimeistään 60 sekunnin kuluttua lämmityksen päättymisestä mitataan kuumajarrutusteho tyyppi 0 -testin nopeus- ja paineolosuhteissa.

Kun kyse on luokkien M1 ja N1 ajoneuvoista, on keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräisen jarrutusmatkaan perustuvan jarrumomentin, joka vastaa täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), oltava vähintään 75 prosenttia tyyppi 0 -testissä kylmällä jarrulla saavutetusta arvosta ja vähintään 4,8 m/s2.

Kun kyse on luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvoista, on keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräisen jarrutusmatkaan perustuvan jarrumomentin, joka vastaa täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), oltava vähintään 60 prosenttia tyyppi 0 -testissä saavutetusta arvosta ja vähintään 4 m/s2.

3.4.2.3   Vapaan pyörinnän testi

Kun on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista jarruista, jarrujen annetaan kohdassa 3.4.2.2 kuvailtujen testien jälkeen jäähtyä kylmää jarrua edustavaan lämpötilaan (≤ 100 °C), minkä jälkeen tarkastetaan, että jarru pystyy pyörimään vapaasti eli että jokin seuraavista ehdoista toteutuu:

| a) | Levy tai rumpu pyörii vapaasti (eli sitä voidaan pyörittää käsin). |
| --- | --- |

a)

Levy tai rumpu pyörii vapaasti (eli sitä voidaan pyörittää käsin).

| b) | Kun levyä tai rumpua pyöritetään tasaista nopeutta v = 60 km/h vastaavalla pyörimisnopeudella jarru vapautettuna, rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo saa olla enintään 80 °C. |
| --- | --- |

b)

Kun levyä tai rumpua pyöritetään tasaista nopeutta v = 60 km/h vastaavalla pyörimisnopeudella jarru vapautettuna, rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo saa olla enintään 80 °C.

3.4.3   Tyyppi II -jarrutesti

3.4.3.1   Lämmitysmenettely

3.4.3.1.1   Jarruja lämmitetään enintään 100 °C:n alkulämpötilasta laahaamalla jarrua 12 minuutin ajan nopeutta 30 km/h vastaavalla tasaisella pyörimisnopeudella käyttämällä tasaista jarrumomenttia, joka vastaa hidastuvuutta 0,15 m/s2 ilman vierintävastusta.

3.4.3.1.2   Kun on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista jarruista, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi I -testiä säädettävä tämän liitteen kohdassa 3.4.2.1.2 vahvistettua menettelyä noudattaen.

3.4.3.2   Kuumajarrutusteho

Viimeistään 60 sekunnin kuluttua lämmityksen päättymisestä mitataan kuumajarrutusteho siten, että nopeus ja jarrun käyttöpaine vastaavat tyyppi 0 -testiä.

Keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräisen jarrutusmatkaan perustuvan jarrumomentin, joka vastaa täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), on kuumalla jarrulla oltava vähintään 3,75 m/s2.

3.4.3.3   Vapaan pyörinnän testi

Ks. tämän liitteen kohta 3.4.2.3.

3.4.4   Tyyppi 0 -jarrutesti (simulaatiomoottori kytkettynä)

Tyyppi 0 -testi moottori kytkettynä voidaan tätä sääntöä sovellettaessa korvata testillä, jossa simuloidaan kuormitettu tila (ks. tämän liitteen kohta 3.2).

| Ajoneuvoluokka | Alkunopeus – v1 (km/h) |
| --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| M2 | 100 km/h |
| M3 | 90 km/h |
| N1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| N2 | 100 km/h |
| N3 | 90 km/h |

Ajoneuvoluokka

Alkunopeus – v1 (km/h)

M1

80 % vmax ≤ 160 km/h

M2

100 km/h

M3

90 km/h

N1

80 % vmax ≤ 160 km/h

N2

100 km/h

N3

90 km/h

jossa

| v1 | = | alkunopeus jarrutuksen alkaessa |
| --- | --- | --- |
| vmax | = | ajoneuvon suurin nopeus |

v1

=

alkunopeus jarrutuksen alkaessa

vmax

=

ajoneuvon suurin nopeus

Tehdään edellä olevassa taulukossa annettuja ajoneuvon nopeuksia vastaavasta alkupyörimisnopeudesta jarrujen lämpötilan ollessa enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alussa kolme jarrutusta samalla käyttöpaineella siten, että saavutetaan sellainen keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräinen jarrutusmatkaan perustuva jarrutusmomentti, joka vastaa sellaista keskimääräistä täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), jonka arvo on vähintään 5,76 m/s2 luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen tai 4 m/s2 luokkien M2, M3, N2 ja N3 tapauksessa.

Saatujen kolmen tuloksen keskiarvo on jarrutusteho kylmillä jarruilla.

3.5   Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisen pyörän jarrulla)

Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun ja alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun kylmäjarrutustehoa verrataan jäljempänä kuvatun testin tulosten avulla.

3.5.1   Varaosana toimitettavaa jarrulevyä/jarrurumpua käyttämällä jarrutetaan vähintään kuusi kertaa peräkkäin nostamalla käyttövoimaa tai jarrupainetta tasaisin välein, kunnes saavutetaan keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus 6 m/s2 (M1, M2, N1) tai 5 m/s2 (M3, N2, N3). Käyttövoima tai johtopaine eivät saa olla suurempia kuin suurin sallittu käyttövoima tai ajoneuvon jarrujärjestelmän takaama paine (esim. kompressorin kytkentäpaine). Jarrulevyn/jarrurummun alkulämpötila saa olla enintään 100 °C ennen kutakin jarrutusta.

3.5.2   Kohdassa 3.5.1 selostettu jarrutustesti on suoritettava myös käyttämällä alkuperäistä jarrulevyä/jarrurumpua.

3.5.3   Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun menettelyn lopussa (vaihe 9 tai 18) mitattujen liikekitkaominaisuuksien voidaan katsoa vastaavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun vastaavia ominaisuuksia, jos samoilla käyttöpaineilla tai käyttövoimilla saavutetut keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen liittyvät arvot poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään ± 8 prosenttia tai ± 4 m/s2 alkuperäisillä jarrulevyillä tai jarrurummuilla saavutetuista arvoista.

4.   EHEYSTESTIT INERTIADYNAMOMETRILLÄ

Testit suoritetaan kohdan 4.1 (jarrulevyt) tai kohdan 4.2 (jarrurummut) mukaisesti.

Vaatimuksena on yksi testi kutakin testiryhmää kohti paitsi jos kyseinen varaosa rikkoontuu tai vioittuu ennen kuin on saavutettu vaadittu syklien lukumäärä (ks. tämän liitteen kohta 4.1.1.1.3 tai 4.1.1.2.3).

Jarru olisi asennettava dynamometriin samalla tavalla kuin se on asennettu ajoneuvoon (poikkeuksina ovat kiinteästi asennetut jarrut sekä akselitapin avulla asennetut jarrut).

Jarrulevyn/jarrurummun lämpötila olisi mitattava mahdollisimman läheltä kitkapintaa. Lämpötilamittausten tulokset on kirjattava, ja kaikissa testeissä on käytettävä samaa menetelmää ja mittauspistettä.

Jos jarrutuksen aikana tai yhteen jarrutussykliin kuuluvien jarrutusten välillä käytetään jäähdytysilmaa, jäähdytysilman virtausnopeuden jarrulla on oltava enintään vair = 0,33 v

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

Muissa tapauksissa ei ole jäähdytysilmaa koskevia rajoituksia.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

4.1   Jarrulevyt

4.1.1   Jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrulevyä, kyseisen ajoneuvon alkuperäistä jarrusatulaa ja uusia jarrupäällysteasennussarjoja, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava).

Kuluneet jarrupäällysteet voidaan tarvittaessa vaihtaa testin aikana.

4.1.1.1   Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

4.1.1.1.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 11 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.1.1.1.2   Testiohjelma (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Uudet jarrupäällysteet ja levyt on asennettava asianomaisin jarruihin ja valmisteltava (kiillotettava) liitteen 3 kohdassa 2.2.2.3 kuvatulla menettelyllä: Jos testin loppuun saattamiseksi tarvitaan uusia jarrupäällysteitä, ne on valmisteltava (kiillotettava) samalla menettelyllä.

Taulukko A11/4.1.1.1.2

| Testivaatimus | Lämpöväsymistesti |
| --- | --- |
| Ajoneuvoluokat | M1, N1 |
| Jarrutustyyppi | Perättäiset jarrutukset |
| Jarrutusjakso (= ttotal) | 70 s |
| Jarrutuksia per sykli | 2 |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 5,0 m/s2 |
| Jarrutussyklien kokonaismäärä | 100 tai 150 (ks. 4.1.1.1.3) |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | vmax |
| nopeuteen | 20 km/h |
| Alkulämpötila kunkin syklin ensimmäisessä jarrutuksessa | ≤ 100 °C |

Testivaatimus

Lämpöväsymistesti

Ajoneuvoluokat

M1, N1

Jarrutustyyppi

Perättäiset jarrutukset

Jarrutusjakso (= ttotal)

70 s

Jarrutuksia per sykli

2

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

5,0 m/s2

Jarrutussyklien kokonaismäärä

100 tai 150 (ks. 4.1.1.1.3)

Jarrutukset

nopeudesta

vmax

nopeuteen

20 km/h

Alkulämpötila kunkin syklin ensimmäisessä jarrutuksessa

≤ 100 °C

jossa

| vmax | varaosan testaamisessa käytettävä vmax, joka vastaa ajoneuvoa, jolla on suurin kineettisen energian suhde levyn massaan |
| --- | --- |
| tbra | tosiasiallinen jarrutusaika jarrutuksen kuluessa |
| tacc | kyseisen ajoneuvon kiihdytystehon mukainen vähimmäiskiihtyvyysaika |
| trest | lepoaika |
| ttotal | jarrutusjakso (tbra + tacc + trest) |

vmax

varaosan testaamisessa käytettävä vmax, joka vastaa ajoneuvoa, jolla on suurin kineettisen energian suhde levyn massaan

tbra

tosiasiallinen jarrutusaika jarrutuksen kuluessa

tacc

kyseisen ajoneuvon kiihdytystehon mukainen vähimmäiskiihtyvyysaika

trest

lepoaika

ttotal

jarrutusjakso (tbra + tacc + trest)

4.1.1.1.3   Testitulos (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 150 sykliä.

Jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 150 mutta yli 100 sykliä, testi on toistettava uudella varaosalla. Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 100 sykliä, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 100 syklin täyttymistä, olisi testattava alkuperäinen osa ja verrattava saatuja tuloksia. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole yli kymmentä prosenttia huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.1.1.2   Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvot

4.1.1.2.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

4.1.1.2.1.1   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia

Jarrulevyt testataan jarrujärjestelmän osina seuraavan testiohjelman avulla. Siinä ei jäljitellä todellisia ajo-olosuhteita vaan pelkästään testataan komponentteja. Taulukossa A11/4.1.1.2.1.1 luetellut parametrit kattavat jarrut, joita nykyisin pääsääntöisesti käytetään ajoneuvoissa, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia.

Taulukko A11/4.1.1.2.1.1

| Levyn ulkohalkaisija | Testiparametri | Testiparametri | Varustusesimerkki |
| --- | --- | --- | --- |
| | Testimassa m [kg] | rdyn [m] | ”Jarrun koko” / pienin mahdollinen vannekoko |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Levyn ulkohalkaisija

Testiparametri

Testiparametri

Varustusesimerkki

Testimassa m [kg]

rdyn [m]

”Jarrun koko” / pienin mahdollinen vannekoko

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 11 kohdassa 3.2.1 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon edellä olevassa taulukossa eritellyt parametrit (testimassa ja rdyn).

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava taulukossa A11/4.1.1.2.1.1 eriteltyihin renkaan dynaamisiin vierintäsäteisiin.

4.1.1.2.1.2   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia

Kun kyseessä ovat ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia ja joihin ei sovelleta taulukossa A11/4.1.1.2.1.1 lueteltuja parametreja, testiparametrit on valittava niin, että katetaan varaosana toimitettavan jarrulevyn käyttöalueen (ajoneuvon suurin sallittu massa, suurinta kokoa oleva rengasvarustus) perustana oleva huonoin tapaus.

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 11 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.1.1.2.2   Testiohjelma (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Taulukko A11/4.1.1.2.2

| Valmistelu | 100 jarrutusta
  Alkunopeus: 60 km/h
  Loppunopeus: 30 km/h
  dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Alkulämpötila: ≤ 300 °C (huoneenlämpötilasta alkaen) |
| --- | --- |
| 1. | Tasausjarrutus |

Valmistelu

100 jarrutusta

Alkunopeus: 60 km/h

Loppunopeus: 30 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 300 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)

1.

Tasausjarrutus

10 jarrutusta nopeudesta 60 km/h nopeuteen 30 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 250 °C

| 2. | Jarrutus suuresta nopeudesta |
| --- | --- |

2.

Jarrutus suuresta nopeudesta

2 jarrutusta nopeudesta 130 km/h nopeuteen 80 km/h

dm 3 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 100 °C

| 3. | Tasausjarrutus |
| --- | --- |

3.

Tasausjarrutus

Ks. testin vaihe 1

| 4. | Jarrutus suuresta nopeudesta |
| --- | --- |

4.

Jarrutus suuresta nopeudesta

Ks. testin vaihe 2

| 5. | Tasausjarrutus |
| --- | --- |

5.

Tasausjarrutus

Ks. testin vaihe 1

| 6. | Jatkuva jarrutus (1) |
| --- | --- |

6.

Jatkuva jarrutus (1)

5 jarrutusta tasaisella nopeudella 85 km/h

Arvoa 0,5 m/s2 vastaava hidastuvuusmomentti

Jarrutusaika 60 s

Alkulämpötila: ≤ 80 °C

| 7. | Tasausjarrutus |
| --- | --- |

7.

Tasausjarrutus

Ks. testin vaihe 1

| 8. | Jatkuva jarrutus (2) |
| --- | --- |

8.

Jatkuva jarrutus (2)

5 jarrutusta tasaisella nopeudella 85 km/h

Arvoa 1,0 m/s2 vastaava hidastuvuusmomentti

Jarrutusaika 40 s

Alkulämpötila: ≤ 80 °C

| 9. | Toistetaan testin vaiheet 1–8 |
| --- | --- |

9.

Toistetaan testin vaiheet 1–8

9 tai 14 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. kohta 4.1.1.2.3

| dm | keskimääräinen hidastuvuus suhteessa matkaan. |
| --- | --- |

dm

keskimääräinen hidastuvuus suhteessa matkaan.

4.1.1.2.3   Testitulos (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 15 sykliä.

Jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 15 mutta yli 10 sykliä, testi on toistettava uudella varaosalla. Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 10 sykliä, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 10 syklin täyttymistä, olisi testattava alkuperäinen osa ja verrattava saatuja tuloksia. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkakiekon säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkakiekon säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.1.2   Jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi

Vaihtokelpoisten osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään uudella jarrulevyllä tai samalla jarrulevyllä, jota käytettiin vaihtoehtoisessa dynamometritestissä (ks. tämän liitteen kohta 3.3).

Vastaavien osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään käyttämällä uutta jarrulevyä, kyseisen ajoneuvon alkuperäistä jarrusatulaa ja uusia jarrupäällysteasennussarjoja, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava).

Kuluneet jarrupäällysteet voidaan tarvittaessa vaihtaa testin aikana.

4.1.2.1   Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

4.1.2.1.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.1.1.1.1.

4.1.2.1.2   Testiohjelma (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Uudet jarrupäällysteet ja levyt on asennettava asianomaisin jarruihin ja valmisteltava (kiillotettava) liitteen 3 kohdassa 2.2.2.3 kuvatulla menettelyllä. Jos testin loppuun saattamiseksi tarvitaan uusia jarrupäällysteitä, ne on valmisteltava (kiillotettava) samalla menettelyllä.

Taulukko A11/4.1.2.1.2

| Testivaatimus | Kuormituskestävyystesti |
| --- | --- |
| Ajoneuvoluokat | M1, N1 |
| Jarrutustyyppi | Yksittäiset jarrutukset |
| Jarrutusten lukumäärä | 70 |
| Alkulämpötila jarrutuksen alkaessa | ≤ 100 °C |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 10,0 m/s2 kun paine on ≤ 16 000 kPa tai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | vmax |
| nopeuteen | 10 km/h |

Testivaatimus

Kuormituskestävyystesti

Ajoneuvoluokat

M1, N1

Jarrutustyyppi

Yksittäiset jarrutukset

Jarrutusten lukumäärä

70

Alkulämpötila jarrutuksen alkaessa

≤ 100 °C

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

10,0 m/s2 kun paine on ≤ 16 000 kPa tai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Jarrutukset

nopeudesta

vmax

nopeuteen

10 km/h

Jolloin varaosan testaamisessa käytetään nopeutta vmax, joka vastaa ajoneuvoa, jolla on suurin kineettisen energian suhde levyn massaan.

4.1.2.1.3   Testitulos (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 70 jarrutusta.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 70 jarrutuksen täyttymistä, testi olisi suoritettava alkuperäiselle osalle ja saatuja tuloksia olisi verrattava. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole yli kymmentä prosenttia huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.1.2.2   Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvot

4.1.2.2.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.1.1.2.1.

4.1.2.2.2   Testiohjelma (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Valmistelu taulukon A11/4.1.1.2.2 mukaisesti.

Tehdään 500 jarrutusta nopeudesta 50 km/h nopeuteen 10 km/h siten, että jarrumomentti on 90 prosenttia asianomaiseen jarrusatulaan kohdistettavan jarrumomentin enimmäisarvosta.

Alkulämpötila: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3   Testitulos (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevyssä ei 500 jarrutuksen jälkeen ole merkkejä murtumista. Testi katsotaan päteväksi, jos vaadittu suurin vääntömomentti saavutetaan vähintään 90 prosentissa jarrutuksista ja muissa 10 prosentissa käytetään suurinta painetta.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.2   Jarrurummut

4.2.1   Jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrurumpua, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (suojarasva on poistettava tarvittaessa).

On sallittua työstää rumpujarrupäällysteitä siten, että ne ja rummut ovat hyvässä kosketuksessa toisiinsa.

4.2.1.1   Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

4.2.1.1.1   Testausolosuhteet (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 11 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.2.1.1.2   Testiohjelma (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Kohdan 4.2.2.1.2 mukaiset kuormituskestävyystestit kattavat jarrurumpujen lämpöväsymiseen liittyvät vaatimukset.

4.2.1.1.3   Testitulos (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Ks. kohta 4.2.2.1.3.

4.2.1.2   Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvot

4.2.1.2.1   Testausolosuhteet (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

4.2.1.2.1.1   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia

Jarrurummut testataan jarrujärjestelmän osina seuraavan testiohjelman avulla. Siinä ei jäljitellä todellisia ajo-olosuhteita vaan pelkästään testataan komponentteja. Jäljempänä taulukossa A11/4.2.1.2.1.1 luetellut parametrit kattavat jarrut, joita nykyisin pääsääntöisesti käytetään ajoneuvoissa, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia.

Taulukko A11/4.2.1.2.1.1

| Rummun sisähalkaisija
  [mm] | Jarrupäällysteen leveys | Tyypillinen vanteen halkaisija |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Testimassa [kg] | Renkaan säde
  [m] | Testimassa [kg] | Renkaan säde
  [m] | Testimassa [kg] | Renkaan säde
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Rummun sisähalkaisija

[mm]

Jarrupäällysteen leveys

Tyypillinen vanteen halkaisija

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Testimassa [kg]

Renkaan säde

[m]

Testimassa [kg]

Renkaan säde

[m]

Testimassa [kg]

Renkaan säde

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 11 kohdassa 3.2.1 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon edellä olevassa taulukossa eritellyt parametrit (testimassa ja rdyn).

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava taulukossa A11/4.2.1.2.1.1 eriteltyihin renkaan dynaamisiin vierintäsäteisiin.

4.2.1.2.1.2   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia

Kun kyseessä ovat ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia ja joihin ei sovelleta taulukossa A11/4.1.1.2.1.1 lueteltuja parametreja, testiparametrit on valittava niin, että katetaan varaosana toimitettavan jarrurummun käyttöalueen (ajoneuvon suurin sallittu massa, suurin rengaskoko) perustana oleva huonoin tapaus.

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 11 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.2.1.2.2   Testiohjelma (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Taulukko A11/4.2.1.2.2

| Testivaatimus | Lämpöväsymistesti |
| --- | --- |
| Valmistelu | 200 jarrutusta
  Alkunopeus: 60 km/h
  Loppunopeus: 5 km/h
  dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)
  Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena. |
| Jarrutustyyppi | Perättäiset jarrutukset |
| Jarrutusten lukumäärä | 250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. kohta 4.2.1.2.3
  Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa. |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 3,0 m/s2 |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 130 |
| nopeuteen | 80 km/h |
| Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa | ≤ 50 °C |
| Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys | Sallittu |

Testivaatimus

Lämpöväsymistesti

Valmistelu

200 jarrutusta

Alkunopeus: 60 km/h

Loppunopeus: 5 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)

Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena.

Jarrutustyyppi

Perättäiset jarrutukset

Jarrutusten lukumäärä

250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. kohta 4.2.1.2.3

Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa.

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

3,0 m/s2

Jarrutukset

nopeudesta

130

nopeuteen

80 km/h

Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa

≤ 50 °C

Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys

Sallittu

4.2.1.2.3   Testitulos (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 300 jarrutusta.

Jos jarrurumpu kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 300 mutta yli 250 jarrutusta, tutkimuslaitoksen on toistettava testi uudella varaosalla. Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 250 jarrutusta, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos rumpu vaurioituu tai vioittuu ennen 250 jarrutuksen täyttymistä, testi olisi suoritettava alkuperäiselle osalle ja saatuja tuloksia olisi verrattava – jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole huonompi kuin alkuperäisen osan jarrutusten lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän

| c) | rummun murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

rummun murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.2.2   Jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi

Vaihtokelpoisten osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään uudella jarrurummulla tai samalla jarrurummulla, jota käytettiin vaihtoehtoisessa dynamometritestissä (ks. tämän liitteen kohta 3.3).

Vastaavien osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään käyttämällä uutta jarrurumpua, kyseisen ajoneuvon alkuperäistä jarrua ja uusia jarrupäällysteasennussarjoja, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava).

Kuluneet jarrupäällysteet voidaan tarvittaessa vaihtaa testin aikana.

4.2.2.1   Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

4.2.2.1.1   Testausolosuhteet (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.2.1.1.1.

4.2.2.1.2   Testiohjelma (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testi kattaa myös lämpöväsymistestin vaatimukset (ks. kohta 4.2.1.1.2).

Testi on tehtävä seuraavan taulukon mukaisesti:

Taulukko A11/4.2.2.1.2

| Valmistelu | Tehdään 100 perättäistä lyhyttä jarrutusta siten, että v1 = 80 km/h ja v2 = 10 km/h ja alkulämpötila enintään 100 °C.
  Hidastuvuuden on ensimmäisessä jarrutuksessa oltava tasaisesti 1,5 m/s2. Toisesta jarrutuksesta viimeiseen jarrutukseen asti paineen on oltava tasainen ja yhtä suuri kuin ensimmäisen jarrutuksen keskiarvo.
  Valmistelua on jatkettava, kunnes päällysteen ja rummun kosketuspinta-ala on vähintään 80 prosenttia. |
| --- | --- |
| Testivaatimus | Jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi |
| Jarrutustyyppi | Yksittäiset jarrutukset |
| Jarrutusten lukumäärä | 100 |
| Alkulämpötila jarrutuksen alkaessa | ≤ 100 °C |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 10,0 m/s2 kun paine ≤ 16 000 kPa tai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | vmax |
| nopeuteen | 10 km/h |

Valmistelu

Tehdään 100 perättäistä lyhyttä jarrutusta siten, että v1 = 80 km/h ja v2 = 10 km/h ja alkulämpötila enintään 100 °C.

Hidastuvuuden on ensimmäisessä jarrutuksessa oltava tasaisesti 1,5 m/s2. Toisesta jarrutuksesta viimeiseen jarrutukseen asti paineen on oltava tasainen ja yhtä suuri kuin ensimmäisen jarrutuksen keskiarvo.

Valmistelua on jatkettava, kunnes päällysteen ja rummun kosketuspinta-ala on vähintään 80 prosenttia.

Testivaatimus

Jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi

Jarrutustyyppi

Yksittäiset jarrutukset

Jarrutusten lukumäärä

100

Alkulämpötila jarrutuksen alkaessa

≤ 100 °C

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

10,0 m/s2 kun paine ≤ 16 000 kPa tai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Jarrutukset

nopeudesta

vmax

nopeuteen

10 km/h

Jolloin varaosan testaamisessa käytetään nopeutta vmax, joka vastaa ajoneuvoa, jolla on suurin kineettisen energian suhde levyn massaan.

4.2.2.1.3   Testitulos (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 100 jarrutusta.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 100 jarrutuksen täyttymistä, testi olisi suoritettava alkuperäiselle osalle ja saatuja tuloksia olisi verrattava. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole yli kymmentä prosenttia huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän

| c) | rummun murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

rummun murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.2.2.2   Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvot

4.2.2.2.1   Testausolosuhteet (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2   Testiohjelma (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Taulukko A11/4.2.2.2.2

| Testivaatimus | Kuormituskestävyystesti |
| --- | --- |
| Valmistelu | 200 jarrutusta
  Alkunopeus: 60 km/h
  Loppunopeus: 5 km/h
  dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)
  Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena. |
| Jarrutusten lukumäärä | 150 |
| Jarrurummun alkulämpötila kussakin jarrutuksessa | ≤ 100 °C |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 60 km/h |
| nopeuteen | ≤ 5 km/h |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 6 m/s2 |
| Jäähdytys (myös poiketen tämän liitteen kohdasta 3.2.3) | Sallittu |

Testivaatimus

Kuormituskestävyystesti

Valmistelu

200 jarrutusta

Alkunopeus: 60 km/h

Loppunopeus: 5 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)

Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena.

Jarrutusten lukumäärä

150

Jarrurummun alkulämpötila kussakin jarrutuksessa

≤ 100 °C

Jarrutukset

nopeudesta

60 km/h

nopeuteen

≤ 5 km/h

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

6 m/s2

Jäähdytys (myös poiketen tämän liitteen kohdasta 3.2.3)

Sallittu

4.2.2.2.3   Testitulos (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testitulos on positiivinen, jos jarrurumpu ei murru.

Testi katsotaan päteväksi, jos vaadittu suurin vääntömomentti saavutetaan vähintään 90 prosentissa jarrutuksista ja muissa 10 prosentissa käytetään suurinta painetta.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

---

(1)  Testimassasta ja renkaan dynaamisesta vierintäsäteestä on sovittava hakijan ja tutkimuslaitoksen kesken.

(2)  Testimassasta ja renkaan dynaamisesta vierintäsäteestä on sovittava hakijan ja tutkimuslaitoksen kesken.

---

LIITE 12

LUOKAN O AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRULEVYJÄ JA JARRURUMPUJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   TESTIN YLEINEN KUVAUS

Tämän säännön kohdassa 5.3 vaadittujen testien erittely ajoneuvoluokan mukaan:

Taulukko A12/1A

Luokkien O1, O2 ja O3 ajoneuvot

| Ajoratatesti | Vaihtoehtoinen dynamometritesti (vaihtoehto ajoratatestille) |
| --- | --- |
| 2.2.1 | Tyyppi 0 |

Ajoratatesti

Vaihtoehtoinen dynamometritesti (vaihtoehto ajoratatestille)

2.2.1

Tyyppi 0

| 3.4.1 | Tyyppi 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Tyyppi 0

| 2.2.2 | Tyyppi I |
| --- | --- |

2.2.2

Tyyppi I

| 3.4.2 | Tyyppi I |
| --- | --- |

3.4.2

Tyyppi I

| 2.3 | Seisontajarru (jos on) |
| --- | --- |

2.3

Seisontajarru (jos on)

—

| 2.4 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla) |
| --- | --- |

2.4

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

| 3.5 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla) |
| --- | --- |

3.5

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

Taulukko A12/1B

Luokan O4 ajoneuvot

| Ajoratatesti | Vaihtoehtoinen dynamometritesti (vaihtoehto ajoratatestille) |
| --- | --- |
| 2.2.1 | Tyyppi 0 |

Ajoratatesti

Vaihtoehtoinen dynamometritesti (vaihtoehto ajoratatestille)

2.2.1

Tyyppi 0

| 3.4.1 | Tyyppi 0 |
| --- | --- |

3.4.1

Tyyppi 0

| 2.2.3 | Tyyppi III |
| --- | --- |

2.2.3

Tyyppi III

| 3.4.3 | Tyyppi III |
| --- | --- |

3.4.3

Tyyppi III

| 2.3 | Seisontajarru (jos on) |
| --- | --- |

2.3

Seisontajarru (jos on)

—

| 2.4 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla) |
| --- | --- |

2.4

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

| 3.5 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla) |
| --- | --- |

3.5

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

2.   AJONEUVOTESTIÄ KOSKEVIEN VAATIMUSTEN TODENTAMINEN

2.1   Testiajoneuvo

Ajoneuvo, joka edustaa valittua testiryhmää (ks. tämän säännön kohdassa 5.3.6 oleva määritelmä), jonka osalta haetaan varaosana toimitettavaa jarrulevyä/jarrurumpua koskevaa hyväksyntää tai osaselostetta, on varustettava kyseisellä varaosana toimitettavalla jarrulevyllä/jarrurummulla sekä jarrujen testaamiseen tarkoitetuilla testauslaitteilla säännön nro 13 määräysten mukaisesti.

Varaosana toimitettava jarrulevy/jarrurumpu on asennettava kyseiseen akseliin yhdessä ajoneuvon tai akselin valmistajalta saatavissa olevan jarrupäällysteen kanssa, joka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 tai 90 mukaisesti. Jos ei ole vahvistettu jarrutustapaa koskevaa yhtenäistä menettelyä, testi on suoritettava tutkimuslaitoksen kanssa sovitulla tavalla. Kaikki jäljempänä luetellut testit on suoritettava valmistelluin jarruin. Sekä varaosana toimitettaville että alkuperäisille jarrulevyille ja jarrurummuille on käytettävä samaa valmisteluohjelmaa.

2.2   Käyttöjarrujärjestelmä

2.2.1   Tyyppi 0 -jarrutesti ajoneuvo kuormitettuna

Tämä testi on suoritettava säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.4.4 mukaisesti.

2.2.2   Tyyppi I -jarrutestit

Tämä testi on suoritettava säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.5.2 mukaisesti.

Tyyppi I -jarrutestin lopussa on kuumilla jarruilla saavutettava säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.5.3 mukainen jarrutusteho.

2.2.3   Tyyppi III -jarrutestit

Testi tehdään säännön nro 13 liitteen 4 kohdan 1.7 mukaisesti.

2.3   Seisontajarru (jos on)

2.3.1   Jos käyttöjarrulla ja seisontajarrulla on yhteinen levyn tai rummun kitkapinta, ei ole välttämätöntä suorittaa erityistä seisontajarrutestiä. Seisontajarruvaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos tyyppi 0 -testi (ajoneuvo kuormitettuna) läpäistään tyydyttävästi.

2.3.2   Staattinen testi 18 prosentin kaltevuudella ja ajoneuvo kuormitettuna

2.3.3   Ajoneuvon on täytettävä kaikki asiaankuuluvat määräykset, jotka kyseiselle ajoneuvoluokalle on vahvistettu säännön nro 13 liitteen 4 kohdissa 2.3 ja 3.2.

2.4   Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisillä akseleilla)

Tätä testiä varten ajoneuvon on oltava kuormitettu, ja kaikki jarrutukset on tehtävä tasaisella tiellä.

Ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmän on oltava varustettu laitteella, joka erottaa etupyörien jarrut takapyörien jarruista, jotta niitä voidaan aina käyttää toisistaan riippumattomina.

Jos varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun hyväksyntää tai osaselostetta haetaan etupyörien jarrujen osalta, takapyörien jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

Jos varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun hyväksyntää tai osaselostetta haetaan takapyörien jarrujen osalta, etupyörien jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

2.4.1   Jarrutustehon vertaaminen kylmillä jarruilla

Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun ja alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun kylmäjarrutustehoa verrataan jäljempänä kuvatun testin tulosten avulla.

2.4.1.1   Varaosana toimitettavaa jarrulevyä/jarrurumpua käyttämällä jarrutetaan vähintään kuusi kertaa peräkkäin nostamalla käyttövoimaa tai jarrupainetta tasaisin välein, kunnes pyörät lukkiutuvat tai kunnes saavutetaan keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus 3,5 m/s2 tai kunnes saavutetaan suurin kyseiselle ajoneuvoluokalle sallittu käyttövoima; testissä käytettävä alkunopeus on 45 km/h.

Jarrurummun alkulämpötila saa olla ≤ 100 °C ennen kutakin jarrutusta.

2.4.1.2   Kohdassa 2.4.1.1 selostettu jarrutustesti on suoritettava myös käyttämällä alkuperäistä jarrulevyä/jarrurumpua.

2.4.1.3   Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun liikekitkaominaisuuksien voidaan katsoa vastaavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun vastaavia ominaisuuksia, jos samoilla käyttöpaineilla tai käyttövoimilla saavutetut keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen liittyvät arvot poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään ± 10 prosenttia tai ± 0,4 m/s2 alkuperäisillä jarrulevyillä tai jarrurummuilla saavutetuista arvoista.

3.   INERTIADYNAMOMETRITESTI

3.1   Dynamometrin varustaminen

Testausta varten dynamometri varustetaan kyseisen ajoneuvon alkuperäisellä jarrusatulalla tai pyörän jarrulla. Dynamometri varustetaan vakiomomenttilaitteella ja välineillä kierrosnopeuden, jarrupaineen, jarrutuksen aloittamisen jälkeisen kierrosten määrän, jarrumomentin, jarrutusajan sekä jarrurummun lämpötilan jatkuvaa tallentamista varten.

3.2   Testausolosuhteet

3.2.1   Inertiadynamometrin inertiamassa

Dynamometrin inertiamassa on säädettävä mahdollisimman lähelle (toleranssi ± 5 %) sitä laskennallista arvoa, joka vastaa asianomaisella pyörällä jarrutettavan ajoneuvon kokonaisinertian sitä osaa, joka on seuraavan kaavan mukainen:

I = m · rdyn
  2

jossa

| I | = | pyörivä inertia (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | renkaan dynaaminen vierintäsäde (m) |
| m | = | tässä säännössä määrätty testimassa (ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisella pyörällä). |

I

=

pyörivä inertia (kgm2)

rdyn

=

renkaan dynaaminen vierintäsäde (m)

m

=

tässä säännössä määrätty testimassa (ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisella pyörällä).

3.2.1.1   Dynaaminen vierintäsäde

Inertiamassaa laskettaessa on otettava huomioon suurimman kyseiselle ajoneuvolle (tai akselille) hyväksytyn renkaan dynaaminen vierintäsäde (rdyn).

3.2.1.2   Testimassa

Inertiamassan laskennassa käytettävä testimassa:

| m = 0,55 maxle | maxle: suurin teknisesti sallittu akselimassa |
| --- | --- |

m = 0,55 maxle

maxle: suurin teknisesti sallittu akselimassa

3.2.2   Dynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeuksia nopeudessa 40 km/h tai 60 km/h (testityypistä riippuen) ja perustuttava hyväksyttyjen rengaskokojen pienimmän ja suurimman renkaan dynaamisten vierintäsäteiden keskiarvoon.

3.2.3   Jäähdytys

Jäähdytys voidaan suorittaa joko kohdan 3.2.3.1 tai kohdan 3.2.3.2 mukaisesti.

3.2.3.1   Testaus kokonaisella pyörällä säännön nro 13 liitteen 11 lisäyksen 2 kohdan 3.2.2 mukaisesti

Tyyppi I- ja tyyppi III -testien osalta ajoviimalla tapahtuvaa ilmajäähdytystä ja ilmavirran suuntaa, jotka jäljittelevät todellisia olosuhteita, voidaan käyttää lämmitysajojen aikana ilmavirran nopeuden ollessa vAir = 0,33 v

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

Muissa tapauksissa ei ole jäähdytysilmaa koskevia rajoituksia.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

3.2.3.2   Ilman vannetta suoritettava testi

Tyyppi I- ja tyyppi III -testien osalta jäähdytys ei ole sallittua lämmitysajojen aikana.

Muissa tapauksissa ei ole jäähdytysilmaa koskevia rajoituksia.

3.2.4   Jarrujen valmistelu

3.2.4.1   Levyjarrut

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrulevyä, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava).

3.2.4.2   Rumpujarrut

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrurumpua, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 tai 90 mukaisesti (suojarasva on poistettava tarvittaessa).

On sallittua työstää rumpujarrupäällysteitä siten, että ne ja rummut ovat hyvässä kosketuksessa toisiinsa.

3.3   Vaihtoehtoinen dynamometritesti

Taulukko A12/3.3

| 1. | Valmistelu (kiillotus) kylmänä:
  100 jarrutusta (levyjarru) tai 200 jarrutusta (rumpujarru)
  Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen |
| --- | --- |
| 2. | Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1 |
| 3. | Valmistelu (kiillotus) kuumana:
  Tehdään 60 sekunnin mittaisessa syklissä 30 perättäistä lyhyttä jarrutusta siten, että v1 = 60 km/h ja v2 = 30 km/h ja jarrujen lämpötila on ensimmäisessä jarrutuksessa enintään 100 °C. Hidastuvuuden on ensimmäisessä jarrutuksessa oltava tasaisesti 3 m/s2. Toisesta jarrutuksesta viimeiseen jarrutukseen asti paineen on oltava tasainen ja yhtä suuri kuin ensimmäisen jarrutuksen keskiarvo. |
| 4. | Kiillotus:
  30 jarrutusta
  Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)
  vi = 60 km/h,
  dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen |
| 5. | Tyyppi 0 -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.1 |
| 6. | Tyyppi I -jarrutesti (luokkien O2 ja O3 ajoneuvot), ks. tämän liitteen kohta 3.4.2 |
| 7. | Kiillotus: (kuten nro 4) |
| 8. | Tyyppi 0 -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.1 |
| 9. | Tyyppi III -jarrutesti (luokan O4 ajoneuvot), ks. tämän liitteen kohta 3.4.3 |
| 10. | Kiillotus: (kuten nro 4) |

1.

Valmistelu (kiillotus) kylmänä:

100 jarrutusta (levyjarru) tai 200 jarrutusta (rumpujarru)

Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)

vi = 60 km/h

dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen

2.

Liikekitkaominaisuudet, ks. tämän liitteen kohta 3.5.1

3.

Valmistelu (kiillotus) kuumana:

Tehdään 60 sekunnin mittaisessa syklissä 30 perättäistä lyhyttä jarrutusta siten, että v1 = 60 km/h ja v2 = 30 km/h ja jarrujen lämpötila on ensimmäisessä jarrutuksessa enintään 100 °C. Hidastuvuuden on ensimmäisessä jarrutuksessa oltava tasaisesti 3 m/s2. Toisesta jarrutuksesta viimeiseen jarrutukseen asti paineen on oltava tasainen ja yhtä suuri kuin ensimmäisen jarrutuksen keskiarvo.

4.

Kiillotus:

30 jarrutusta

Ti = 150 °C (levyjarru) tai 100 °C (rumpujarru)

vi = 60 km/h,

dm = 1 ja 2 m/s2 vuorotellen

5.

Tyyppi 0 -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.1

6.

Tyyppi I -jarrutesti (luokkien O2 ja O3 ajoneuvot), ks. tämän liitteen kohta 3.4.2

7.

Kiillotus: (kuten nro 4)

8.

Tyyppi 0 -jarrutesti, ks. tämän liitteen kohta 3.4.1

9.

Tyyppi III -jarrutesti (luokan O4 ajoneuvot), ks. tämän liitteen kohta 3.4.3

10.

Kiillotus: (kuten nro 4)

3.4   Käyttöjarrujärjestelmä

3.4.1   Tyyppi 0 -jarrutesti ajoneuvo kuormitettuna

Jarrujen lämpötilan ollessa enintään 100 °C kunkin jarrutuksen alussa tehdään nopeutta 40 km/h (ennen tyyppi I -testiä) tai 60 km/h (ennen tyyppi III -testiä) vastaavasta alkupyörimisnopeudesta kolme jarrutusta samalla käyttöpaineella siten, että saavutetaan sellainen täysin kehittynyt hidastuvuus vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräinen jarrutusmatkaan perustuva jarrutusmomentti, joka vastaa sellaista keskimääräistä täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), jonka arvo on vähintään 5 m/s2.

Jarrusylinteripaine saa olla enintään 650 kPa.

Saatujen kolmen tuloksen keskiarvo on jarrutusteho kylmillä jarruilla.

3.4.1.1   Vierintävastus

Vierintävastuksen katsotaan vastaavan hidastuvuutta 0,1 m/s2.

3.4.2   Tyyppi I -jarrutesti (alamäkitesti)

3.4.2.1   Lämmitysmenettely

Jarrua lämmitetään enintään 100 °C:n alkulämpötilasta laahaamalla jarrua 153 sekunnin ajan nopeutta 40 km/h vastaavalla tasaisella pyörimisnopeudella käyttämällä tasaista jarrumomenttia, joka vastaa hidastuvuutta 0,7 m/s2 vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1).

3.4.2.1.4   Kun on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista jarruista, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi I -testiä säädettävä tämän liitteen kohdassa 3.4.3.1.2 vahvistettua menettelyä noudattaen.

3.4.2.2   Kuumajarrutusteho

3.4.2.2.1   Viimeistään 60 sekunnin kuluttua lämmityksen päättymisestä mitataan kuumajarrutusteho nopeudella 40 km/h käyttämällä samaa jarrusylinteripainetta kuin tyyppi 0 -testissä nopeudella 40 km/h.

Keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräisen jarrutusmatkaan perustuvan jarrumomentin, joka vastaa täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), on oltava vähintään 60 prosenttia tyyppi 0 -testissä kylmällä jarrulla saavutetusta arvosta ja vähintään 3,6 m/s2.

3.4.2.3   Vapaan pyörinnän testi

Kun on kyse jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla varustetuista jarruista, jarrujen annetaan kohdassa 3.4.2.2 kuvailtujen testien jälkeen jäähtyä kylmää jarrua edustavaan lämpötilaan (≤ 100 °C), minkä tämän jälkeen tarkastetaan, että jarru pystyy pyörimään vapaasti eli että jokin seuraavista ehdoista toteutuu:

| a) | Levy tai rumpu pyörii vapaasti (eli sitä voidaan pyörittää käsin). |
| --- | --- |

a)

Levy tai rumpu pyörii vapaasti (eli sitä voidaan pyörittää käsin).

| b) | Kun levyä tai rumpua pyöritetään sitä jäähdyttämättä tasaista nopeutta v = 60 km/h vastaavalla pyörimisnopeudella jarru vapautettuna, rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo saa olla enintään 80 °C. |
| --- | --- |

b)

Kun levyä tai rumpua pyöritetään sitä jäähdyttämättä tasaista nopeutta v = 60 km/h vastaavalla pyörimisnopeudella jarru vapautettuna, rummun/levyn lämpötilan lisäyksen asymptoottinen arvo saa olla enintään 80 °C.

3.4.3   Tyyppi III -testi (luokan O4 ajoneuvojen häipymistesti)

3.4.3.1   Lämmitysmenettely

3.4.3.1.1   Tehdään seuraavassa taulukossa esitettyjen vaatimusten mukaisesti perättäisiä lyhyitä jarrutuksia. Ensimmäinen jarrutus olisi aloitettava jarrun lämpötilan ollessa enintään 100 °C ja tehtävä niin, että saavutetaan vakaa hidastuvuus 3 m/s2 vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai hidastuvuutta 3 m/s2 vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) vastaava vakaa jarrumomentti. Ensimmäisessä jarrutuksessa käytettyä keskimääräistä jarrusylinteripainetta olisi pidettävä yllä kaikissa seuraavissa jarrutuksissa testin loppuun asti.

| Ajoneuvoluokka | Olosuhteet |
| --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [s] | n |
| O4 | 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

Ajoneuvoluokka

Olosuhteet

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [s]

n

O4

60

1/2 v1

60

20

jossa

| v1 | = | alkunopeus jarrutuksen alkaessa |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | nopeus jarrutuksen päättyessä |
| n | = | jarrutusten lukumäärä |
| Δt | = | jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun. |

v1

=

alkunopeus jarrutuksen alkaessa

v2

=

nopeus jarrutuksen päättyessä

n

=

jarrutusten lukumäärä

Δt

=

jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun.

3.4.3.1.2   Jos jarrut on varustettu jarrujen automaattisilla kulumissäätölaitteilla, jarrut on ennen edellä kuvattua tyyppi III -testiä tarvittaessa säädettävä seuraavien menettelyjen mukaisesti:

| 3.4.3.1.2.1 | Jos on kyse paineilmajarruista, säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä siten, että s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa):
  jossa






  sre-adjust | on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinterin paineen ollessa 100 kPa. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.2.1

Jos on kyse paineilmajarruista, säädön on oltava sellainen, että jarrujen automaattinen kulumissäätölaite voi toimia. Tätä varten jarrusylinterin isku on säädettävä siten, että s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (yläraja-arvo ei saa ylittää valmistajan suosittamaa arvoa):

jossa

sre-adjust

on jarrujen automaattisen kulumissäätölaitteen valmistajan eritelmän mukainen korjausisku eli isku, jossa jarrun käyntivälyksen korjaus alkaa jarrusylinterin paineen ollessa 100 kPa.

Jos tutkimuslaitos katsoo, että jarrusylinterin iskun mittaaminen on epäkäytännöllistä, alkusäädöstä on sovittava tutkimuslaitoksen kanssa.

Kun edellä esitetyt olosuhteet on saavutettu, jarrulla tehdään 50 peräkkäistä jarrutusta jarrusylinteripaineella 200 kPa. Tämän jälkeen tehdään yksi jarrutus jarrusylinteripaineen ollessa vähintään 650 kPa.

| 3.4.3.1.2.2 | Jos on kyse hydraulisista levyjarruista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.2

Jos on kyse hydraulisista levyjarruista, säätövaatimusten ei katsota olevan tarpeen.

| 3.4.3.1.2.3 | Jos on kyse hydraulisista rumpujarruista, jarrujen säädön on oltava valmistajan ohjeiden mukainen. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.3

Jos on kyse hydraulisista rumpujarruista, jarrujen säädön on oltava valmistajan ohjeiden mukainen.

3.4.3.2   Kuumajarrutusteho

Viimeistään 60 sekunnin kuluttua lämmityksen päättymisestä mitataan kuumajarrutusteho nopeutta 60 km/h vastaavalla pyörimisnopeudella käyttämällä samaa jarrusylinteripainetta kuin tyyppi 0 -testissä nopeudella 60 km/h.

Keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1) tai keskimääräisen jarrutusmatkaan perustuvan jarrumomentin, joka vastaa täysin kehittynyttä hidastuvuutta vierintävastus mukaan luettuna (ks. tämän liitteen kohta 3.4.1.1), on oltava vähintään 60 prosenttia tyyppi 0 -testissä kylmällä jarrulla saavutetusta arvosta ja vähintään 4,0 m/s2.

3.4.3.3   Vapaan pyörinnän testi

Ks. kohta 3.4.2.3.

3.5   Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisen pyörän jarrulla)

3.5.1   Tämä testi on suoritettava säännön nro 13 liitteen 19 kohtien 4.4.3.1–4.4.3.4 mukaisesti.

3.5.2   Kohdassa 3.5.1 selostettu jarrutustesti on suoritettava myös käyttämällä alkuperäistä jarrulevyä/jarrurumpua.

3.5.3   Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun liikekitkaominaisuuksien (menettelyn vaiheessa 2) voidaan katsoa vastaavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun vastaavia ominaisuuksia, jos samoilla käyttöpaineilla tai käyttövoimilla saavutetut keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen liittyvät arvot poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään ± 8 prosenttia tai ± 0,4 m/s2 alkuperäisillä jarrulevyillä tai jarrurummuilla saavutetuista arvoista.

4.   EHEYSTESTIT INERTIADYNAMOMETRILLÄ

Testit suoritetaan kohdan 4.1 (jarrulevyt) tai kohdan 4.2 (jarrurummut) mukaisesti.

Vaatimuksena on yksi testi kutakin testiryhmää kohti paitsi jos kyseinen varaosa rikkoontuu tai vioittuu ennen kuin on saavutettu vaadittu syklien lukumäärä (ks. tämän liitteen kohta 4.1.1.1.3 tai 4.1.1.2.3).

Jarru olisi asennettava dynamometriin samalla tavalla kuin se on asennettu ajoneuvoon (poikkeuksina ovat kiinteästi asennetut jarrut sekä akselitapin avulla asennetut jarrut).

Jarrulevyn/jarrurummun lämpötila olisi mitattava mahdollisimman läheltä kitkapintaa. Lämpötilamittausten tulokset on kirjattava, ja kaikissa testeissä on käytettävä samaa menetelmää ja mittauspistettä.

Jos jarrutuksen aikana tai yhteen jarrutussykliin kuuluvien jarrutusten välillä käytetään jäähdytysilmaa, jäähdytysilman virtausnopeuden jarrulla on oltava enintään

vair = 0,33 v

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

Muissa tapauksissa ei ole jäähdytysilmaa koskevia rajoituksia.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

4.1   Jarrulevyt

4.1.1   Jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrulevyä, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava).

4.1.1.1   Luokkien O1 ja O2 ajoneuvot

4.1.1.1.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 12 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.1.1.1.2   Testiohjelma (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Taulukko A12/4.1.1.1.2

| Testivaatimus | Lämpöväsymistesti |
| --- | --- |
| Ajoneuvoluokat | O1 tai O2 |
| Valmistelu | 100 jarrutusta
  Alkunopeus: 60 km/h
  Loppunopeus: 30 km/h
  dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Alkulämpötila: ≤ 300 °C (huoneenlämpötilasta alkaen) |
| Jarrutustyyppi | Perättäiset jarrutukset |
| Jarrutusjakso (= ttotal) | 70 s |
| Jarrutuksia per sykli | 2 |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 5,0 m/s2 |
| Jarrutussyklien kokonaismäärä | 100 tai 150 (ks. kohta 4.1.1.1.3) |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 80 km/h |
| nopeuteen | 20 km/h |
| Alkulämpötila kunkin syklin ensimmäisessä jarrutuksessa | ≤ 100 °C |

Testivaatimus

Lämpöväsymistesti

Ajoneuvoluokat

O1 tai O2

Valmistelu

100 jarrutusta

Alkunopeus: 60 km/h

Loppunopeus: 30 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 300 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)

Jarrutustyyppi

Perättäiset jarrutukset

Jarrutusjakso (= ttotal)

70 s

Jarrutuksia per sykli

2

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

5,0 m/s2

Jarrutussyklien kokonaismäärä

100 tai 150 (ks. kohta 4.1.1.1.3)

Jarrutukset

nopeudesta

80 km/h

nopeuteen

20 km/h

Alkulämpötila kunkin syklin ensimmäisessä jarrutuksessa

≤ 100 °C

jossa

| vmax | = | suurin rakenteellinen nopeus (käyttöalueen mukaan) |
| --- | --- | --- |
| tbra | = | tosiasiallinen jarrutusaika jarrutuksen kuluessa |
| tacc | = | kyseisen ajoneuvon kiihdytystehon mukainen vähimmäiskiihtyvyysaika |
| trest | = | lepoaika |
| ttotal | = | jarrutusjakso (tbra + tacc + trest) |

vmax

=

suurin rakenteellinen nopeus (käyttöalueen mukaan)

tbra

=

tosiasiallinen jarrutusaika jarrutuksen kuluessa

tacc

=

kyseisen ajoneuvon kiihdytystehon mukainen vähimmäiskiihtyvyysaika

trest

=

lepoaika

ttotal

=

jarrutusjakso (tbra + tacc + trest)

4.1.1.1.3   Testitulos (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 150 sykliä.

Jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 150 mutta yli 100 sykliä, testi on toistettava uudella varaosalla. Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 100 sykliä, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 100 syklin täyttymistä, olisi testattava alkuperäinen osa ja verrattava saatuja tuloksia. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole yli kymmentä prosenttia huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.1.1.2   Luokkien O3 ja O4 ajoneuvot

4.1.1.2.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

4.1.1.2.1.1   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia

Jarrulevyt testataan jarrujärjestelmän osina seuraavan testiohjelman avulla. Siinä ei jäljitellä todellisia ajo-olosuhteita vaan pelkästään testataan komponentteja. Taulukossa A12/4.1.1.2.1.1 luetellut parametrit kattavat jarrut, joita nykyisin pääsääntöisesti käytetään ajoneuvoissa, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia.

Taulukko A12/4.1.1.2.1.1

| Levyn ulkohalkaisija | Testiparametri | Testiparametri | Varustusesimerkki |
| --- | --- | --- | --- |
| Testimassa m [kg] | rdyn [m] | ”Jarrun koko” / pienin mahdollinen vannekoko |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Levyn ulkohalkaisija

Testiparametri

Testiparametri

Varustusesimerkki

Testimassa m [kg]

rdyn [m]

”Jarrun koko” / pienin mahdollinen vannekoko

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 12 kohdassa 3.2.1 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon edellä olevassa taulukossa eritellyt parametrit (testimassa ja rdyn).

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava taulukossa A12/4.1.1.2.1.1 eriteltyihin renkaan dynaamisiin vierintäsäteisiin.

4.1.1.2.1.2   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia

Kun kyseessä ovat ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia ja joihin ei sovelleta taulukossa A12/4.1.1.2.1.1 lueteltuja parametreja, testiparametrit on valittava niin, että katetaan varaosana toimitettavan jarrulevyn käyttöalueen (ajoneuvon suurin sallittu massa, suurinta kokoa oleva rengasvarustus) perustana oleva huonoin tapaus.

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 12 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.1.1.2.2   Testiohjelma (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Taulukko A12/4.1.1.2.2

| Valmistelu | 100 jarrutusta
  Alkunopeus: 60 km/h
  Loppunopeus: 30 km/h
  dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Alkulämpötila: ≤ 300 °C (huoneenlämpötilasta alkaen) |
| --- | --- |
| 1. | Tasausjarrutus |

Valmistelu

100 jarrutusta

Alkunopeus: 60 km/h

Loppunopeus: 30 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 300 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)

1.

Tasausjarrutus

10 jarrutusta nopeudesta 60 km/h nopeuteen 30 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 250 °C

| 2. | Jarrutus suuresta nopeudesta |
| --- | --- |

2.

Jarrutus suuresta nopeudesta

2 jarrutusta nopeudesta 130 km/h nopeuteen 80 km/h

dm = 3 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 100 °C

| 3. | Tasausjarrutus |
| --- | --- |

3.

Tasausjarrutus

Ks. testin vaihe 1

| 4. | Jarrutus suuresta nopeudesta |
| --- | --- |

4.

Jarrutus suuresta nopeudesta

Ks. testin vaihe 2

| 5. | Tasausjarrutus |
| --- | --- |

5.

Tasausjarrutus

Ks. testin vaihe 1

| 6. | Jatkuva jarrutus (1) |
| --- | --- |

6.

Jatkuva jarrutus (1)

5 jarrutusta

tasaisella nopeudella 85 km/h

Arvoa 0,5 m/s2 vastaava hidastuvuusmomentti

Jarrutusaika 60 s

Alkulämpötila: ≤ 80 °C

| 7. | Tasausjarrutus |
| --- | --- |

7.

Tasausjarrutus

Ks. testin vaihe 1

| 8. | Jatkuva jarrutus (2) |
| --- | --- |

8.

Jatkuva jarrutus (2)

5 jarrutusta

tasaisella nopeudella 85 km/h

Arvoa 1,0 m/s2 vastaava hidastuvuusmomentti

Jarrutusaika 40 s

Alkulämpötila: ≤ 80 °C

| 9. | Toistetaan testin vaiheet 1–8 |
| --- | --- |

9.

Toistetaan testin vaiheet 1–8

9 tai 14 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. kohta 4.1.1.2.3

| dm | keskimääräinen hidastuvuus suhteessa matkaan. |
| --- | --- |

dm

keskimääräinen hidastuvuus suhteessa matkaan.

4.1.1.2.3   Testitulos (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 15 sykliä.

Jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 15 mutta yli 10 sykliä, testi on toistettava uudella varaosalla. Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 10 sykliä, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 10 syklin täyttymistä, olisi testattava alkuperäinen osa ja verrattava saatuja tuloksia. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.1.2   Jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi

Vaihtokelpoisten osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään uudella jarrulevyllä tai samalla jarrulevyllä, jota käytettiin vaihtoehtoisessa dynamometritestissä (ks. tämän liitteen kohta 3.3).

Vastaavien osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään käyttämällä uutta jarrulevyä, kyseisen ajoneuvon alkuperäistä jarrusatulaa ja uusia jarrupäällysteasennussarjoja, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava).

Kuluneet jarrupäällysteet voidaan tarvittaessa vaihtaa testin aikana.

4.1.2.1   Luokkien O1 ja O2 ajoneuvot

Uudet jarrupäällysteet ja levyt on asennettava asianomaisin jarruihin ja valmisteltava (kiillotettava) liitteen 3 kohdassa 2.2.2.3 kuvatulla menettelyllä. Jos testin loppuun saattamiseksi tarvitaan uusia jarrupäällysteitä, ne on valmisteltava (kiillotettava) samalla menettelyllä.

4.1.2.1.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.1.1.1.1.

4.1.2.1.2   Testiohjelma (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testi on tehtävä seuraavan taulukon mukaisesti:

Taulukko A12/4.1.2.1.2

| Testivaatimus | Kuormituskestävyystesti |
| --- | --- |
| Ajoneuvoluokat | O1 tai O2 |
| Jarrutustyyppi | Yksittäiset jarrutukset |
| Jarrutusten lukumäärä | 70 |
| Alkulämpötila jarrutuksen alkaessa | ≤ 100 °C |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 10,0 m/s2 kun paine ≤ 16 000 kPa tai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 80 |
| nopeuteen | 10 km/h |

Testivaatimus

Kuormituskestävyystesti

Ajoneuvoluokat

O1 tai O2

Jarrutustyyppi

Yksittäiset jarrutukset

Jarrutusten lukumäärä

70

Alkulämpötila jarrutuksen alkaessa

≤ 100 °C

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

10,0 m/s2 kun paine ≤ 16 000 kPa tai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Jarrutukset

nopeudesta

80

nopeuteen

10 km/h

4.1.2.1.3   Testitulos (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 70 jarrutusta.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 70 jarrutuksen täyttymistä, testi olisi suoritettava alkuperäiselle osalle ja saatuja tuloksia olisi verrattava. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole yli kymmentä prosenttia huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapintojen säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapintojen säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.1.2.2   Luokkien O3 ja O4 ajoneuvot

4.1.2.2.1   Testausolosuhteet (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.1.1.2.1.

4.1.2.2.2   Testiohjelma (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Valmistelu taulukon A12/4.1.1.2.2 mukaisesti.

Tehdään 500 jarrutusta nopeudesta 50 km/h nopeuteen 10 km/h siten, että jarrumomentti on 90 prosenttia asianomaiseen jarrusatulaan kohdistettavan jarrumomentin enimmäisarvosta.

Alkulämpötila: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3   Testitulos (jarrulevyn kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevyssä ei 500 jarrutuksen jälkeen ole merkkejä murtumista. Testi katsotaan päteväksi, jos vaadittu suurin vääntömomentti saavutetaan vähintään 90 prosentissa jarrutuksista ja muissa 10 prosentissa käytetään suurinta painetta.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

Taulukko A12/4.2.1.1.2

| Testivaatimus | Lämpöväsymistesti |
| --- | --- |
| Valmistelu | 200 jarrutusta
  Alkunopeus: 60 km/h
  Loppunopeus: 5 km/h
  dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)
  Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena. |
| Jarrutustyyppi | Perättäiset jarrutukset |
| Jarrutusten lukumäärä | 250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. kohta 4.2.1.1.3
  Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa. |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 3,0 m/s2 |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 130 |
| nopeuteen | 80 km/h |
| Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa | ≤ 50 °C |
| Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys | Sallittu |

Testivaatimus

Lämpöväsymistesti

Valmistelu

200 jarrutusta

Alkunopeus: 60 km/h

Loppunopeus: 5 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)

Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena.

Jarrutustyyppi

Perättäiset jarrutukset

Jarrutusten lukumäärä

250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. kohta 4.2.1.1.3

Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa.

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

3,0 m/s2

Jarrutukset

nopeudesta

130

nopeuteen

80 km/h

Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa

≤ 50 °C

Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys

Sallittu

4.2   Jarrurummut

4.2.1   Jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrurumpua, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13, 13-H tai 90 mukaisesti (suojarasva on poistettava tarvittaessa).

On sallittua työstää rumpujarrupäällysteitä siten, että ne ja rummut ovat hyvässä kosketuksessa toisiinsa.

4.2.1.1   Luokkien O1 ja O2 ajoneuvot

4.2.1.1.1   Testausolosuhteet (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

4.2.1.1.1.1   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu akselikuormitus on enintään 1 200 kg

Ei sovelleta.

4.2.1.1.1.2   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu akselikuormitus on yli 1 200 kg

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 12 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.2.1.1.2   Testiohjelma (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Taulukko A12/4.2.1.1.2

| Testivaatimus | Lämpöväsymistesti |
| --- | --- |
| Jarrutustyyppi | Perättäiset jarrutukset |
| Jarrutusten lukumäärä | 250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. 4.2.1.1.3

  Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa. |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 3,0 m/s2 |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 130 |
| nopeuteen | 80 km/h |
| Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa | ≤ 50 °C |
| Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys | sallittu |

Testivaatimus

Lämpöväsymistesti

Jarrutustyyppi

Perättäiset jarrutukset

Jarrutusten lukumäärä

250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. 4.2.1.1.3

Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa.

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

3,0 m/s2

Jarrutukset

nopeudesta

130

nopeuteen

80 km/h

Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa

≤ 50 °C

Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys

sallittu

4.2.1.1.3   Testitulos (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 300 jarrutusta.

Jos jarrurumpu kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 300 mutta yli 250 jarrutusta, tutkimuslaitoksen on toistettava testi uudella varaosalla. Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 250 jarrutusta, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 250 jarrutuksen täyttymistä, testi olisi suoritettava alkuperäiselle osalle ja saatuja tuloksia olisi verrattava. Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole huonompi kuin alkuperäisellä osalla, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän

| c) | rummun murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

rummun murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.2.1.2   Luokkien O3 ja O4 ajoneuvot

4.2.1.2.1   Testausolosuhteet (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

4.2.1.2.1.1   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia

Jarrurummut testataan jarrujärjestelmän osina seuraavan testiohjelman avulla. Siinä ei jäljitellä todellisia ajo-olosuhteita vaan pelkästään testataan komponentteja. Jäljempänä taulukossa A12/4.2.1.2.1.1 luetellut parametrit kattavat jarrut, joita nykyisin pääsääntöisesti käytetään ajoneuvoissa, joiden suurin sallittu massa on yli 7,5 tonnia.

Taulukko A12/4.2.1.2.1.1

| Rummun sisähalkaisija
  [mm] | Jarrupäällysteen leveys | Tyypillinen vanteen halkaisija |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Testimassa [kg] | Renkaan säde
  [m] | Testimassa
  [kg] | Renkaan säde
  [m] | Testimassa [kg] | Renkaan säde
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Rummun sisähalkaisija

[mm]

Jarrupäällysteen leveys

Tyypillinen vanteen halkaisija

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Testimassa [kg]

Renkaan säde

[m]

Testimassa

[kg]

Renkaan säde

[m]

Testimassa [kg]

Renkaan säde

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 12 kohdassa 3.2.1 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ottaen huomioon edellä olevassa taulukossa eritellyt parametrit (testimassa ja rdyn).

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava taulukossa A12/4.2.1.2.1.1 eriteltyihin renkaan dynaamisiin vierintäsäteisiin.

4.2.1.2.1.2   Ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia

Kun kyseessä ovat ajoneuvot, joiden suurin sallittu massa on yli 3,5 tonnia ja enintään 7,5 tonnia ja joihin ei sovelleta taulukossa A12/4.1.1.2.1.1 lueteltuja parametreja, testiparametrit on valittava niin, että katetaan varaosana toimitettavan jarrurummun käyttöalueen (ajoneuvon suurin sallittu massa, suurin rengaskoko) perustana oleva huonoin tapaus.

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 12 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.2.1.2.2   Testiohjelma (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Taulukko A12/4.2.1.2.2

| Testivaatimus | Lämpöväsymistesti |
| --- | --- |
| Jarrutustyyppi | Perättäiset jarrutukset |
| Jarrutusten lukumäärä | 250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. 4.2.1.2.3

  Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa. |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 3,0 m/s2 |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 130 |
| nopeuteen | 80 km/h |
| Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa | ≤ 50 °C |
| Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys | sallittu |

Testivaatimus

Lämpöväsymistesti

Jarrutustyyppi

Perättäiset jarrutukset

Jarrutusten lukumäärä

250 tai 300 kertaa (tapauksen mukaan) – ks. 4.2.1.2.3

Huom. Testi keskeytetään jarrurummun murtuessa.

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

3,0 m/s2

Jarrutukset

nopeudesta

130

nopeuteen

80 km/h

Alkulämpötila kussakin jarrutuksessa

≤ 50 °C

Kohdan 3.2.3 mukainen jäähdytys

sallittu

4.2.1.2.3   Testitulos (jarrurummun lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta vähintään 300 jarrutusta.

Jos jarrurumpu kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 300 mutta yli 250 jarrutusta, tutkimuslaitoksen on toistettava testi uudella varaosalla. Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 250 jarrutusta, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos rumpu vaurioituu tai vioittuu ennen 250 jarrutuksen täyttymistä, testi olisi suoritettava alkuperäiselle osalle ja saatuja tuloksia olisi verrattava – jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole huonompi kuin alkuperäisen osan jarrutusten lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan akselin suuntaisesta leveydestä

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat rummun akselin suuntaiseen ulompaan päähän

| c) | rummun murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

rummun murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

4.2.2   Jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi

Vaihtokelpoisten osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään uudella jarrurummulla tai samalla jarrurummulla, jota käytettiin vaihtoehtoisessa dynamometritestissä (ks. tämän liitteen kohta 3.3). Testissä olisi kummassakin tapauksessa käytettävä säännön nro 13 tai 90 mukaisesti hyväksyttyjä jarrupäällystesarjoja, jotka asennetaan rumpuihin valmisteltuina tämän liitteen kohdassa 4.2.2.2.2 esitetyllä menettelyllä. Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena.

Vastaavien osien tapauksessa kuormituskestävyystesti tehdään käyttämällä uutta jarrurumpua, kyseisen ajoneuvon alkuperäistä jarrua ja uusia jarrupäällysteasennussarjoja, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 13 tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat, esimerkiksi suojarasva on poistettava). Valmistelu olisi tehtävä tämän liitteen kohdassa 4.2.2.2.2 esitetyllä menettelyllä. Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena.

Kuluneet jarrupäällysteet voidaan tarvittaessa vaihtaa testin aikana.

4.2.2.1   Luokkien O1 ja O2 ajoneuvot

4.2.2.1.1   Testausolosuhteet (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 12 kohdissa 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

4.2.2.1.2   Testiohjelma (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.2.2.2.2.

4.2.2.1.3   Testitulos (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.2.2.2.3.

4.2.2.2   Luokkien O3 ja O4 ajoneuvot

4.2.2.2.1   Testausolosuhteet (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Ks. kohta 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2   Testiohjelma (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Taulukko A12/4.2.2.2.2

| Testivaatimus | Kuormituskestävyystesti |
| --- | --- |
| Valmistelu | 200 jarrutusta
  Alkunopeus: 60 km/h
  Loppunopeus: 5 km/h
  dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)
  Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena. |
| Jarrutustyyppi | Jarrutus alle 5 km/h:n nopeuteen |
| Jarrutusten lukumäärä | 150 |
| Jarrurummun alkulämpötila kussakin jarrutuksessa | ≤ 100 °C |
| Jarrutukset | |
| nopeudesta | 60 km/h |
| nopeuteen | 0 km/h |
| Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus | 6 m/s2 |
| Jäähdytys (myös poiketen tämän liitteen kohdasta 3.2.3) | Sallittu |

Testivaatimus

Kuormituskestävyystesti

Valmistelu

200 jarrutusta

Alkunopeus: 60 km/h

Loppunopeus: 5 km/h

dm vuorotellen 1 m/s2 ja 2 m/s2

Alkulämpötila: ≤ 200 °C (huoneenlämpötilasta alkaen)

Valmistelu voidaan vaihtoehtoisesti jättää tekemättä, jos hyväksynnän hakija ei pidä sitä tarpeellisena.

Jarrutustyyppi

Jarrutus alle 5 km/h:n nopeuteen

Jarrutusten lukumäärä

150

Jarrurummun alkulämpötila kussakin jarrutuksessa

≤ 100 °C

Jarrutukset

nopeudesta

60 km/h

nopeuteen

0 km/h

Jarrumomentti säädetty tuottamaan hidastus

6 m/s2

Jäähdytys (myös poiketen tämän liitteen kohdasta 3.2.3)

Sallittu

4.2.2.2.3   Testitulos (jarrurummun kuormituskestävyyttä mittaava testi)

Testitulos on positiivinen, jos jarrurumpu ei murru.

Testi katsotaan päteväksi, jos vaadittu suurin vääntömomentti saavutetaan vähintään 90 prosentissa jarrutuksista ja muissa 10 prosentissa käytetään suurinta painetta.

Vaurioitumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä

| a) | kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta |
| --- | --- |

a)

kitkapinnan säteittäisiä halkeamia, joiden pituus on yli kaksi kolmasosaa kitkapinnan säteen suuntaisesta korkeudesta

| b) | kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan |
| --- | --- |

b)

kitkapinnan halkeamia, jotka ulottuvat kitkapinnan sisä- tai ulkoreunaan

| c) | kitkakiekon murtumista poikki |
| --- | --- |

c)

kitkakiekon murtumista poikki

| d) | kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella. |
| --- | --- |

d)

kaiken tyyppisiä rakennevaurioita tai halkeamia missä tahansa kohdassa kitkapinnan ulkopuolella.

---

(1)  Testimassasta ja renkaan dynaamisesta vierintäsäteestä on sovittava hakijan ja tutkimuslaitoksen kesken.

(2)  Testimassasta ja renkaan dynaamisesta vierintäsäteestä on sovittava hakijan ja tutkimuslaitoksen kesken.

---

LIITE 13

VARAOSANA TOIMITETTAVAA JARRULEVYÄ/JARRURUMPUA KOSKEVAN TESTAUSSELOSTEEN MALLI

Testausseloste nro ... säännön nro 90 mukaisesta varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun tyyppihyväksynnästä

1.   Tekninen yleiskuvaus varaosana toimitettavasta jarrulevystä/jarrurummusta (1)

1.1   Hakija (nimi ja osoite): ...

1.2   Valmistaja (nimi ja osoite): ...

1.3   Kauppanimi: ...

1.4   Varaosana toimitettavan jarrulevyn/jarrurummun laji: alkuperäinen/samanlainen/vastaava/vaihtokelpoinen (1)

1.5   Jarrulevyn/jarrurummun tyyppi (1): ...

1.6   Merkinnät:

| | Tunnistetiedot | Merkintöjen sijainti | Merkintätapa |
| --- | --- | --- | --- |
| Valmistajan nimi tai tavaramerkki | | | |
| Hyväksyntänumero | E2-90R02 Cxxxx/yyyy | | |
| xxxx => tyyppinumero
  yyyy => varianttinumero | | |
| Osanumero | | | |
| Jäljittämisen mahdollistavat tiedot | | | |
| Vähimmäispaksuus (jarrulevy) / suurin sisähalkaisuja (jarrurumpu) (1) | | | |

Tunnistetiedot

Merkintöjen sijainti

Merkintätapa

Valmistajan nimi tai tavaramerkki

Hyväksyntänumero

E2-90R02 Cxxxx/yyyy

xxxx => tyyppinumero

yyyy => varianttinumero

Osanumero

Jäljittämisen mahdollistavat tiedot

Vähimmäispaksuus (jarrulevy) / suurin sisähalkaisuja (jarrurumpu) (1)

1.7   Materiaali

1.7.1   Materiaaliryhmä: ...

1.7.2   Materiaalialaryhmä (2): ...

1.8   Käyttökohdealue

Vähintään seuraavat tiedot:

| Osa |
| --- |
| Varaosa | Alkuperäinen osa |
| variantti | osanumero | osanumero | tunnistekoodi |
| | | | |

Osa

Varaosa

Alkuperäinen osa

variantti

osanumero

osanumero

tunnistekoodi

| Moottoriajoneuvo (2) |
| --- |
| Merkki | Ajoneuvotyyppi | Kauppanimi | Suurin bruttopaino | Suurin nopeus | Valmistusvuosi |
| | | | | | |

Moottoriajoneuvo (2)

Merkki

Ajoneuvotyyppi

Kauppanimi

Suurin bruttopaino

Suurin nopeus

Valmistusvuosi

| Perävaunun akseli (2) |
| --- |
| Merkki | Akselityyppi | Kauppanimi | Suurin akselikuormitus | Renkaiden dynaaminen säde
  (suurin/pienin) | |
| | | | | | |

Perävaunun akseli (2)

Merkki

Akselityyppi

Kauppanimi

Suurin akselikuormitus

Renkaiden dynaaminen säde

(suurin/pienin)

| Jarru |
| --- |
| Sijainti | Jarrusatula (2) | Mitat | Rakennetyyppi |
| Etuakseli | Taka-akseli |
| | | | | |

Jarru

Sijainti

Jarrusatula (2)

Mitat

Rakennetyyppi

Etuakseli

Taka-akseli

1.9   Lisätiedot (2)

2.   Testiryhmät

2.1   Testiryhmäkohtaiset mitat

2.1.1   Ulkohalkaisija (jarrulevy) / sisähalkaisija (jarrurumpu) (1): ...

2.1.2   Paksuus (jarrulevy) / jarrukengän leveys (jarrurumpu) (1): ...

2.2   Suurin kineettisen energian suhde testiryhmittäin säännön nro 90 kohdan 5.3.6 mukaisesti

Formula

2.3   Jarrulevyn/jarrurummun (1) materiaali testiryhmittäin: ...

3.   Testejä koskevat tekniset tiedot testiryhmittäin

3.1   Ajoneuvotesti

3.1.1   Testiajoneuvoa koskevat tiedot

3.1.1.1   Ajoneuvoluokka: ...

3.1.1.2   Ajoneuvon valmistaja: ...

3.1.1.3   Ajoneuvon merkki: ...

3.1.1.4   Ajoneuvon tyyppi ja kauppanimi: ...

3.1.1.5   Ajoneuvon valmistenumero: ...

3.1.1.6   Ajoneuvon tyyppihyväksyntänumero: ...

3.1.1.7   Ajoneuvon moottorin teho: ...

3.1.1.8   Nopeus:

Ajoneuvon suurin nopeus vmax: ...

3.1.1.9   Renkaat: ...

3.1.1.10   Jarrujen piirijako: ...

3.1.1.11   Testimassat

Akseli 1: ...

Akseli 2: ...

Akseli ...: ...

3.1.1.12   Jarru:

| 3.1.1.12.1. | Testikappaleena oleva jarrulevy/jarrurumpu (1):
  Varaosana toimitettavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun tunnistekoodi: ...
  Testiryhmä: ...
  Osanumero: ...
  Varaosana toimitettavan osan massa: ...
  Levyn ulkohalkaisija / rummun sisähalkaisija (1): ...
  Tehollinen säde re: ...
  Kitkapinnan leveys: ...
  Levyn paksuus (nimellispaksuus) / rummun ulkoleveys (1): ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.1.

Testikappaleena oleva jarrulevy/jarrurumpu (1):

Varaosana toimitettavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun tunnistekoodi: ...

Testiryhmä: ...

Osanumero: ...

Varaosana toimitettavan osan massa: ...

Levyn ulkohalkaisija / rummun sisähalkaisija (1): ...

Tehollinen säde re: ...

Kitkapinnan leveys: ...

Levyn paksuus (nimellispaksuus) / rummun ulkoleveys (1): ...

| 3.1.1.12.2 | Jarrusatula / jarrurummun mekanismi (1)
  Valmistaja: ...
  Tyyppi: ...
  Variantti: ...
  Osanumero: ...
  Valmistusmenetelmä: ...
  Männän/jarrusylinterin halkaisija (2): ...
  Suurin teknisesti sallittu momentti Cmax,e jarruvivun tasolla (pneumaattinen) / johtopaine (pmax,e) (hydraulinen) (1): ...
  Kynnysmomentti C0,e (pneumaattinen) / johtopaine (hydraulinen) (1): ...
  Suhde le/ee (pneumaattinen) / männän halkaisija (hydraulinen) (1): ... / ...
  Suurin jarrumomentti: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.2

Jarrusatula / jarrurummun mekanismi (1)

Valmistaja: ...

Tyyppi: ...

Variantti: ...

Osanumero: ...

Valmistusmenetelmä: ...

Männän/jarrusylinterin halkaisija (2): ...

Suurin teknisesti sallittu momentti Cmax,e jarruvivun tasolla (pneumaattinen) / johtopaine (pmax,e) (hydraulinen) (1): ...

Kynnysmomentti C0,e (pneumaattinen) / johtopaine (hydraulinen) (1): ...

Suhde le/ee (pneumaattinen) / männän halkaisija (hydraulinen) (1): ... / ...

Suurin jarrumomentti: ...

| 3.1.1.12.3 | Jarrupala/jarrupäällyste (1)
  Valmistaja: ...
  Merkki: ...
  Tyyppi: ...
  Hyväksyntänumero (2): ...
  Tunnistetiedot (esim. osan numero): ...
  Tehollinen pinta-ala: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.3

Jarrupala/jarrupäällyste (1)

Valmistaja: ...

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Hyväksyntänumero (2): ...

Tunnistetiedot (esim. osan numero): ...

Tehollinen pinta-ala: ...

3.1.2   Testilaitteisto

3.1.2.1   Hidastuvuus ...

3.1.2.2   Paine ...

3.1.2.3   Nopeus: ...

3.1.2.4   Rummun/levyn lämpötila: ...

3.1.3   Testirata:

3.1.3.1   Sijainti: ...

3.1.3.2   Pinta: ...

3.1.3.3   Rataolosuhteet (esim. kuiva/märkä): ...

3.2   Dynamometritesti

3.2.1   Testitiedot

3.2.1.1   Ajoneuvoluokka: ...

3.2.1.2   Dynaaminen vierintäsäde

Inertian laskennassa käytetty dynaaminen vierintäsäde RIner:

ottaen huomioon liitteen 11/12 kohta 3.2.1 ...

Dynaaminen vierintäsäde Rveh ottaen huomioon liitteen 11/12 kohta 3.2.2: ...

3.2.1.3   Massat ja inertia

Ajoneuvon suurin sallittu massa: ...

X:n arvo (etuakseli): ...

Y:n arvo (taka-akseli) ...

Testimassa m: ...

Inertia testissä IAdj: ...

3.2.1.4   Jäähdytys ...

3.2.1.4.1   Jäähdytysilman virtausnopeus tyyppi I-, tyyppi II- ja/tai tyyppi III -testin aikana (1) ...

3.2.1.4.2   Jäähdytysilman virtausnopeus muissa tapauksissa:

3.2.1.5   Nopeus

Ajoneuvon suurin nopeus vmax: ...

3.2.1.6   Käyttölaite

Valmistaja: ...

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Variantti: ...

Tehollinen ala (hydraulinen) / ThA – kaava (pneumaattinen) (1): ...

3.2.1.7   Jarru

3.2.1.7.1   Testikappaleena oleva jarrulevy/jarrurumpu (1):

Varaosana toimitettavan alkuperäisen jarrulevyn/jarrurummun tunnistekoodi: ...

Testiryhmä: ...

Osanumero: ...

Varaosana toimitettavan osan massa: ...

Levyn ulkohalkaisija / rummun sisähalkaisija (1): ...

Tehollinen säde re: ...

Kitkapinnan leveys: ...

Levyn paksuus (nimellispaksuus) / rummun ulkoleveys (1): ...

3.2.1.7.2   Jarrusatulan/jarrurummun mekanismi (1)

Valmistaja: ...

Tyyppi: ...

Variantti: ...

Valmistusmenetelmä: ...

Suurin teknisesti sallittu momentti Cmax,e jarruvivun tasolla (pneumaattinen) / johtopaine (pmax,e) (hydraulinen) (1): ...

Kynnysmomentti C0,e (pneumaattinen) / johtopaine (hydraulinen) (1): ...

Suhde le/ee (pneumaattinen) / männän halkaisija (hydraulinen) (1): .../...

Suurin jarrumomentti: ...

Tunnistenumero: ...

3.2.1.7.3   Jarrupala/jarrupäällyste (1)

Valmistaja: ...

Merkki: ...

Tyyppi: ...

Hyväksyntänumero (2): ...

Tunnistetiedot: ...

Leveys be: ...

Paksuus de: ...

Tehollinen pinta-ala: ...

Kiinnitystapa: ...

3.2.2   Testipenkin tiedot: ...

3.2.2.1   Sijainti:

4.   Testitulokset

4.1   Geometrinen tarkastus: ...

Piirustuksen numero ja versio: ...

4.2   Materiaalitesti: ...

4.3   Tasapainotusten tarkastus: ...

4.4   Kulumismerkkien tarkastus: ...

4.5   Ajoneuvotesti / vaihtoehtoinen dynamometritesti (1):

4.5.1   Jarrun teho

4.5.1.1   Käyttöjarrun teho ajoneuvoluokissa M1, M2, M3, N1 ja N2, hydrauliset jarrujärjestelmät (2)

4.5.1.1.1   Ajoneuvotestin tulokset

| Testin tyyppi | 0
  vaihde vapaalla | 0
  vaihde kytkettynä | I | Seisontajarru (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liite 11, kohta: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.2.3 | 2.3 |
| Kuormitustila | | kuormitettu | kuormittamaton | kuormitettu | kuormitettu | kuormitettu |
| Testinopeus | | | | | | |
| Alkunopeus | km/h | | | | | |
| Loppunopeus | km/h | 0 | 0 | | | |
| Paine | kPa | | | | | |
| Hidastuvuus | m/s2 | | | | | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | — | — | | | |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | — | — | | | |

Testin tyyppi

0

vaihde vapaalla

0

vaihde kytkettynä

I

Seisontajarru (2)

Liite 11, kohta:

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.3

Kuormitustila

kuormitettu

kuormittamaton

kuormitettu

kuormitettu

kuormitettu

Testinopeus

Alkunopeus

km/h

Loppunopeus

km/h

0

0

Paine

kPa

Hidastuvuus

m/s2

Jarrutusten lukumäärä

—

—

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

—

—

Vapaan pyörinnän testi hyväksytty: kyllä/ei (1)

4.5.1.1.2   Inertiadynamometritestin tulokset

| Testin tyyppi | 0
  vaihde vapaalla | 0
  Simulaatiomoottori kytkettynä | I
  simulaatio |
| --- | --- | --- | --- |
| Liite 11, kohta: | 3.4.1 | 3.4.4 | 3.4.2 |
| Kuormitustila | | | | |
| Testinopeus | | | | |
| Alkunopeus | km/h | | | |
| Loppunopeus | km/h | 0 | 0 | |
| Paine | kPa | | | |
| Hidastuvuus | m/s2 | | | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | — | | |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | — | | |

Testin tyyppi

0

vaihde vapaalla

0

Simulaatiomoottori kytkettynä

I

simulaatio

Liite 11, kohta:

3.4.1

3.4.4

3.4.2

Kuormitustila

Testinopeus

Alkunopeus

km/h

Loppunopeus

km/h

0

0

Paine

kPa

Hidastuvuus

m/s2

Jarrutusten lukumäärä

—

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

—

Vapaan pyörinnän testi hyväksytty: kyllä/ei (1)

4.5.1.2   Käyttöjarrun teho ajoneuvoluokissa M2, M3, N2 ja N3, pneumaattiset jarrujärjestelmät (2)

4.5.1.2.1   Ajoneuvotestin tulokset

| Testin tyyppi | 0
  vaihde vapaalla | 0
  vaihde kytkettynä | I | Seisontajarru (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liite 11, kohta: | 2.2.1 | 2.2.3 | 2.2.4 | 2.3 |
| Kuormitustila | | kuormitettu | kuormittamaton | kuormitettu | kuormitettu | kuormitettu |
| Testinopeus | | | | | | |
| Alkunopeus | km/h | | | | | |
| Loppunopeus | km/h | 0 | 0 | 0 | | |
| Jarrukammion paine pe | kPa | | | | | |
| Hidastuvuus | m/s2 | | | | | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | | | | | |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | | | | | |
| Jarruvoima 0,5 · Te: | daN | | | | | |
| Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m
  (m = testimassa) | — | | | | | |
| Jarrusylinterin iskunpituus se | mm | | | | | |
| Kynnysmomentti jarruvivun tasolla | | | | | | |
| Ce | Nm | | | | | |
| C0,e | Nm | | | | | |

Testin tyyppi

0

vaihde vapaalla

0

vaihde kytkettynä

I

Seisontajarru (2)

Liite 11, kohta:

2.2.1

2.2.3

2.2.4

2.3

Kuormitustila

kuormitettu

kuormittamaton

kuormitettu

kuormitettu

kuormitettu

Testinopeus

Alkunopeus

km/h

Loppunopeus

km/h

0

0

0

Jarrukammion paine pe

kPa

Hidastuvuus

m/s2

Jarrutusten lukumäärä

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

Jarruvoima 0,5 · Te:

daN

Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m

(m = testimassa)

—

Jarrusylinterin iskunpituus se

mm

Kynnysmomentti jarruvivun tasolla

Ce

Nm

C0,e

Nm

Vapaan pyörinnän testi hyväksytty: kyllä/ei (1)

4.5.1.2.2   Inertiadynamometritestin tulokset

| Testin tyyppi | 0 | I | II |
| --- | --- | --- | --- |
| Liite 11, kohta: | 3.4.1 | 3.4.2 | 3.4.3 |
| Testinopeus | | | | |
| Alkunopeus | km/h | | | |
| Loppunopeus | km/h | | | |
| Jarrukammion paine pe | kPa | | | |
| Hidastuvuus | m/s2 | | | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | | | |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | | | |
| Jarruvoima 0,5 · Te | daN | | | |
| Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m
  (m = testimassa) | — | | | |
| Jarrusylinterin iskunpituus se | mm | | | |
| Kynnysmomentti jarruvivun tasolla | | | | |
| Ce | Nm | | | |
| C0,e | Nm | | | |

Testin tyyppi

0

I

II

Liite 11, kohta:

3.4.1

3.4.2

3.4.3

Testinopeus

Alkunopeus

km/h

Loppunopeus

km/h

Jarrukammion paine pe

kPa

Hidastuvuus

m/s2

Jarrutusten lukumäärä

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

Jarruvoima 0,5 · Te

daN

Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m

(m = testimassa)

—

Jarrusylinterin iskunpituus se

mm

Kynnysmomentti jarruvivun tasolla

Ce

Nm

C0,e

Nm

Vapaan pyörinnän testi hyväksytty: kyllä/ei (1)

4.5.1.3   Käyttöjarrun teho ajoneuvoluokissa O1, O2 ja O3, pneumaattiset jarrujärjestelmät

4.5.1.3.1   Ajoneuvotestin tulokset

| Testin tyyppi | 0 | I | Seisontajarru (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liite 12, kohta: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.3 |
| Kuormitustila | | kuormitettu | kuormitettu | kuormitettu |
| Testinopeus | | | | |
| Alkunopeus | km/h | | | |
| Loppunopeus | km/h | | | |
| Jarrukammion paine pe | kPa | | | |
| Hidastuvuus | m/s2 | | | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | | | |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | | | |
| Jarruvoima 0,5 · Te | daN | | | |
| Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m
  (m = testimassa) | — | | | |
| Jarrusylinterin iskunpituus se | mm | | | |
| Kynnysmomentti jarruvivun tasolla | | | | |
| Ce | Nm | | | |
| C0,e | Nm | | | |

Testin tyyppi

0

I

Seisontajarru (2)

Liite 12, kohta:

2.2.1

2.2.2

2.3

Kuormitustila

kuormitettu

kuormitettu

kuormitettu

Testinopeus

Alkunopeus

km/h

Loppunopeus

km/h

Jarrukammion paine pe

kPa

Hidastuvuus

m/s2

Jarrutusten lukumäärä

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

Jarruvoima 0,5 · Te

daN

Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m

(m = testimassa)

—

Jarrusylinterin iskunpituus se

mm

Kynnysmomentti jarruvivun tasolla

Ce

Nm

C0,e

Nm

Vapaan pyörinnän testi hyväksytty: kyllä/ei (1)

4.5.1.3.2   Inertiadynamometritestin tulokset

| Testin tyyppi | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| Liite 12, kohta: | 3.4.1 | 3.4.2 |
| Testinopeus | | | |
| Alkunopeus | km/h | | |
| Loppunopeus | km/h | | |
| Jarrukammion paine pe | kPa | | |
| Hidastuvuus | m/s2 | | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | | |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | | |
| Jarruvoima 0,5 · Te | daN | | |
| Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m
  (m = testimassa) | — | | |
| Jarrusylinterin iskunpituus se | mm | | |
| Kynnysmomentti jarruvivun tasolla | | | |
| Ce | Nm | | |
| C0,e | Nm | | |

Testin tyyppi

0

I

Liite 12, kohta:

3.4.1

3.4.2

Testinopeus

Alkunopeus

km/h

Loppunopeus

km/h

Jarrukammion paine pe

kPa

Hidastuvuus

m/s2

Jarrutusten lukumäärä

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

Jarruvoima 0,5 · Te

daN

Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m

(m = testimassa)

—

Jarrusylinterin iskunpituus se

mm

Kynnysmomentti jarruvivun tasolla

Ce

Nm

C0,e

Nm

Vapaan pyörinnän testi hyväksytty: kyllä/ei (1)

4.5.1.4   Käyttöjarrun teho ajoneuvoluokassa O4 (2)

| Testin tyyppi | 0 | III |
| --- | --- | --- |
| Näytteiden määrä | | | |
| Liite 12, kohta: | 2.2.1 / 3.4.1 (1) | 2.2.3 / 3.4.3 (1) |
| Testinopeus | | | | |
| Alkunopeus | km/h | | | |
| Loppunopeus | km/h | | | |
| Jarrukammion paine pe | kPa | | | |
| Jarrutusten lukumäärä | — | | | |
| Jarrutussyklin kestoaika | s | | | |
| Jarruvoima 0,5 · Te: | daN | | | |
| Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m
  (m = testimassa) | — | | | |
| Jarrusylinterin iskunpituus se | mm | | | |
| Kynnysmomentti jarruvivun tasolla | | | | |
| Ce | Nm | | | |
| C0,e | Nm | | | |

Testin tyyppi

0

III

Näytteiden määrä

Liite 12, kohta:

2.2.1 / 3.4.1 (1)

2.2.3 / 3.4.3 (1)

Testinopeus

Alkunopeus

km/h

Loppunopeus

km/h

Jarrukammion paine pe

kPa

Jarrutusten lukumäärä

—

Jarrutussyklin kestoaika

s

Jarruvoima 0,5 · Te:

daN

Jarrutussuhde 0,5 · Te / 9,81 · m

(m = testimassa)

—

Jarrusylinterin iskunpituus se

mm

Kynnysmomentti jarruvivun tasolla

Ce

Nm

C0,e

Nm

Vapaan pyörinnän testi hyväksytty: kyllä/ei (1)

4.5.1.5   Liikekitkaominaisuudet

Kaavio: hidastuvuus suhteessa paineeseen

4.6   Eheystestit:

4.6.1   Lämpöväsymistesti

| Näytteiden määrä | Ilman vaurioitumista suoritetut syklit seuraavien mukaisesti:
  liite 11: kohdat 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3
  liite 12: kohdat 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Näytteiden määrä

Ilman vaurioitumista suoritetut syklit seuraavien mukaisesti:

liite 11: kohdat 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3

liite 12: kohdat 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)

4.6.2   Kuormituskestävyystesti

| Näytteiden määrä | Ilman vaurioitumista suoritetut syklit seuraavien mukaisesti:
  liite 11: kohdat 4.1.2.1.3 / 4.1.2.2.3 / 4.2.2.1.3 / 4.2.2.2.3
  liite 12: kohdat 4.1.2.1.3 / 4.1.2.2.3 / 4.2.2.1.3 / 4.2.2.2.3 (1) |
| --- | --- |

Näytteiden määrä

Ilman vaurioitumista suoritetut syklit seuraavien mukaisesti:

liite 11: kohdat 4.1.2.1.3 / 4.1.2.2.3 / 4.2.2.1.3 / 4.2.2.2.3

liite 12: kohdat 4.1.2.1.3 / 4.1.2.2.3 / 4.2.2.1.3 / 4.2.2.2.3 (1)

5.   Testiasiakirjat

6.   Lisäykset

Lisäys ...

7.   Testipäivämäärät: ...

7.1   Ajoneuvotestin päivämäärät (2): ...

7.2   Inertiadynamometritestin päivämäärät:

8.   Tämä testi on suoritettu ja sen tulokset selostettu säännön nro 90, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutossarjalla 03, mukaisesti.

Testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

Allekirjoitus: ...

Päiväys: ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Tapauksen mukaan.

---

LIITE 14

LUOKKIEN L1, L2, L3, L4 JA L5 AJONEUVOJEN VARAOSANA TOIMITETTAVIA JARRULEVYJÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

1.   TESTIN YLEINEN KUVAUS

Tämän säännön kohdassa 5.3 vaadittujen testien erittely ajoneuvoluokan mukaan:

Taulukko A14/1

| | Staattinen penkkitesti | Ajoneuvotesti | Vaihtoehtoinen dynamometritesti |
| --- | --- | --- | --- |
| Staattisen vääntömomentin kestotesti | 2. | — | — |
| Säännön nro 78 mukaiset jarrutustehotestit | — | 3.2.3 | Testi kylmällä jarrulla |

Staattinen penkkitesti

Ajoneuvotesti

Vaihtoehtoinen dynamometritesti

Staattisen vääntömomentin kestotesti

2.

—

—

Säännön nro 78 mukaiset jarrutustehotestit

—

3.2.3

Testi kylmällä jarrulla

| 4.4.1 | Testi kylmällä jarrulla |
| --- | --- |

4.4.1

Testi kylmällä jarrulla

| 3.2.4 | Testi märällä jarrulla |
| --- | --- |

3.2.4

Testi märällä jarrulla

—

| 3.2.5 | Lämpöhäipymistesti |
| --- | --- |

3.2.5

Lämpöhäipymistesti

| 4.4.2 | Lämpöhäipymistesti |
| --- | --- |

4.4.2

Lämpöhäipymistesti

Vertailutesti alkuperäiseen osaan nähden

—

| 3.2.6 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen |
| --- | --- |

3.2.6

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen

| 4.4.3 | Liikekitkaominaisuuksien testaaminen |
| --- | --- |

4.4.3

Liikekitkaominaisuuksien testaaminen

Eheystesti

—

Ei ajoneuvotestiä – käytetään dynamometritestiä

| 5.1 | Jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi |
| --- | --- |

5.1

Jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi

Jokaisen levytyypin osalta on tehtävä kylmällä ja märällä jarrulla tehtävä testi ja lämpöhäipymistesti ajoneuvotestinä ainakin yhdessä testiryhmässä (ks. tämän säännön kohdassa 5.3.6 oleva määritelmä).

2.   STAATTISTA PENKKITESTIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

2.1   Tarkoitus

Tarkastetaan keskiön sekä kelluvien levyjen tapauksessa levyn ja kitkakiekon liitäntäjärjestelmän kestävyys, kun levyyn kohdistetaan jarrumomentti.

2.2   Testausmenettely ja testiolosuhteet

Erityisessä testipenkissä (ks. kuva 1) tehtävä staattinen testi.

Kuva 1

Tappi

Tappikiinnitys

Tappi

Levy

Levy

Levy

Kiinnitin

Kiinnitin

2.2.1   Porataan levyn jarrutuspintaan reikä pisteeseen, jonka etäisyys levyn keskipisteestä vastaa levyn tehollista sädettä Rd.

2.2.2   Asetetaan levy testipenkkiin ja kiinnitetään se asianmukaisilla kiinnitysruuveilla.

2.2.3   Liitetään penkin varsi jarrulevyyn porattuun reikään.

2.2.4   Kohdistetaan taulukossa A14/2.2.5 annettu voima F kuvan 1 mukaisesti.

2.2.5   Kirjataan iskunpituudet ja voimat kuvan 2 mukaisesti.

Taulukko A14/2.2.5

| Levyn halkaisija
  [mm] | Levyn paksuus
  [mm] | Tangentin suuntainen voima F
  [kN] min |
| --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 | ≥ 10 |
| ≥ 200 < 250 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 250 < 300 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 300 < 350 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 ≤ 5 | ≥ 11 |
| > 5 | ≥ 14 |

Levyn halkaisija

[mm]

Levyn paksuus

[mm]

Tangentin suuntainen voima F

[kN] min

≥ 150 < 200

≤ 4

≥ 8

> 4

≥ 10

≥ 200 < 250

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 250 < 300

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 300 < 350

≤ 4

≥ 8

> 4 ≤ 5

≥ 11

> 5

≥ 14

2.2.6   Huom. Testi on suoritettava kahdessa asennossa:

2.2.6.1   Kelluvat ja moniosaiset kiinteät levyt

Jarrutuspinnassa oleva reikä osuu liitäntäholkkiin.

Jarrutuspinnassa oleva reikä osuu kahden liitäntäholkin väliselle keskiviivalle.

2.2.6.2   Yksiosainen levy

Jarrutuspinnassa oleva reikä osuu kiinnitysreikään.

Jarrutuspinnassa oleva reikä osuu kahden kiinnitysreiän väliselle keskiviivalle.

Kuva 2

Liike

Kuorma

jossa

| a) | Laitteiston korjausisku (jarrutuspinnassa olevan reiän ja levyn ja penkin varren välisen liitostapin mahdollisen välyksen korjaaminen). |
| --- | --- |
| b) | Kiinnitysruuvien laitteistoon kohdistama kuorma. |
| c) | Jarrulevyn liike, joka johtuu sen pyörimisestä ja liukumisesta laitteiston levyllä, kun levyn kiinnitysruuvit ruuvataan jarrulevyn kiinnitysreikiin. |
| d) | Jarrulevyn kantama kuorma. |
| e) | Jarrulevyn pysyvä muodonmuutos (alkaen kohdasta A). |

a)

Laitteiston korjausisku (jarrutuspinnassa olevan reiän ja levyn ja penkin varren välisen liitostapin mahdollisen välyksen korjaaminen).

b)

Kiinnitysruuvien laitteistoon kohdistama kuorma.

c)

Jarrulevyn liike, joka johtuu sen pyörimisestä ja liukumisesta laitteiston levyllä, kun levyn kiinnitysruuvit ruuvataan jarrulevyn kiinnitysreikiin.

d)

Jarrulevyn kantama kuorma.

e)

Jarrulevyn pysyvä muodonmuutos (alkaen kohdasta A).

2.3   Testitulokset

Levyssä ei saa olla pysyviä muodonmuutoksia ennen taulukossa A14/2.2.5 annetun voiman F saavuttamista. Muodonmuutosvoima mitataan kuvassa 2 olevasta kohdasta A.

3.   AJONEUVOTESTIÄ KOSKEVIEN VAATIMUSTEN TODENTAMINEN

3.1   Testiajoneuvo

Ajoneuvo, joka edustaa valittua testiryhmää (ks. tämän säännön kohdassa 5.3.6 oleva määritelmä), jonka osalta haetaan varaosana toimitettavaa jarrulevyä koskevaa hyväksyntää tai osaselostetta, on varustettava kyseisellä varaosana toimitettavalla jarrulevyllä sekä jarrujen testaamiseen tarkoitetuilla testauslaitteilla säännön nro 78 määräysten mukaisesti.

Varaosana toimitettava jarrulevy on asennettava kyseiseen pyörään yhdessä ajoneuvon valmistajalta saatavissa olevan, säännön nro 78 tai 90 mukaisesti tyyppihyväksytyn jarrupäällysteen kanssa.

Jos jarrutustapaa koskevaa yhtenäistä menettelyä ei ole vahvistettu, testi on suoritettava tutkimuslaitoksen kanssa sovitulla tavalla. Kaikki jäljempänä luetellut testit on suoritettava valmistelluin jarruin.

Sekä varaosana toimitettaville että alkuperäisille jarrulevyille on käytettävä samaa valmisteluohjelmaa.

3.2   Käyttöjarrujärjestelmä

3.2.1   Jarrujen lämpötilan mittaaminen

Menettely tehdään säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 2.4 mukaisesti.

3.2.2   Sovitusmenettely

Menettely tehdään säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 2.5 mukaisesti.

3.2.3   Testi kylmällä jarrulla

Testi tehdään säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 3 mukaisesti.

3.2.4   Testi märällä jarrulla

Testi tehdään säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 6 mukaisesti.

3.2.5   Lämpöhäipymistesti

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L4 ja L5.

Testi tehdään säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 7 mukaisesti.

3.2.6   Liikekitkaominaisuuksien testaaminen (vertailutesti yksittäisellä pyörällä)

Tätä testiä varten ajoneuvon on oltava kuormitettu, ja kaikki jarrutukset on tehtävä vaihde vapaalla tasaisella tiellä.

Ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmän on oltava varustettu laitteella, joka erottaa etupyörien jarrut takapyörien jarruista, jotta niitä voidaan aina käyttää toisistaan riippumattomina.

Jos varaosana toimitettavan jarrulevyn hyväksyntää tai osaselostetta haetaan etupyörien jarrujen osalta, takapyörien jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

Jos varaosana toimitettavan jarrulevyn hyväksyntää tai osaselostetta haetaan takapyörien jarrujen osalta, etupyörien jarrujen on oltava pois käytöstä koko testin ajan.

3.2.6.1   Jarrutustehon vertaaminen kylmillä jarruilla

Varaosana toimitettavan jarrulevyn ja alkuperäisen jarrulevyn kylmäjarrutustehoa verrataan jäljempänä kuvatun testin tulosten avulla.

3.2.6.2   Varaosana toimitettavaa jarrulevyä käyttämällä jarrutetaan vähintään kuusi kertaa peräkkäin nostamalla käyttövoimaa tai jarrupainetta tasaisin välein, kunnes pyörät lukkiutuvat tai kunnes saavutetaan keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus 6 m/s2 tai kunnes saavutetaan suurin kyseiselle ajoneuvoluokalle sallittu käyttövoima tai johtopaine; taka- tai etuakselin jarrulevyjen ja -rumpujen testissä käytettävä alkunopeus esitetään seuraavassa taulukossa:

Taulukko A14/3.2.6.2

| Ajoneuvoluokka | Testinopeus km/h |
| --- | --- |
| Etupyörä | Takapyörä |
| L1, L2 | 30 | 30 |
| L3, L4, L5 | 70 | 45 |

Ajoneuvoluokka

Testinopeus km/h

Etupyörä

Takapyörä

L1, L2

30

30

L3, L4, L5

70

45

Jarrulevyn alkulämpötila saa olla enintään 80 °C ennen kutakin jarrutusta.

3.2.6.3   Kohdassa 3.2.6.2 selostettu jarrutustesti on suoritettava myös käyttämällä alkuperäistä jarrulevyä.

3.2.6.4   Varaosana toimitettavan jarrulevyn liikekitkaominaisuuksien voidaan katsoa vastaavan alkuperäisen jarrulevyn vastaavia ominaisuuksia, jos samoilla käyttöpaineilla tai käyttövoimilla saavutetut keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen liittyvät arvot poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään ± 15 prosenttia tai ± 0,4 m/s2 alkuperäisillä jarrulevyillä saavutetuista arvoista (esimerkit käyrästä kuvissa 3 ja 4).

Kuva 3

– 0,4 m/s2

- 0,4 m/s2

– 15 %

- 15 %

(± 15 % tai 0,4 m/s2)

Kuva 4

Kuva 4

Varaosajarrulevy (ei hyväksyttävissä)

Alkuperäinen jarrulevy

Varaosajarrulevy (hyväksyttävissä)

Vaihteluvälin rajat

4.   INERTIADYNAMOMETRITESTI

4.1   Dynamometrin varustaminen

Testausta varten dynamometri varustetaan alkuperäisellä jarrusatulalla. Dynamometri varustetaan vakiomomenttilaitteella ja välineillä kierrosnopeuden, jarrupaineen, jarrutuksen aloittamisen jälkeisen kierrosten määrän, jarrumomentin, jarrutusajan sekä jarrulevyjen lämpötilan jatkuvaa tallentamista varten.

4.2   Testausolosuhteet

4.2.1   Inertiadynamometrin inertiamassa

Dynamometrin inertiamassa on säädettävä mahdollisimman lähelle (± 5 prosentin toleranssilla) sitä laskennallista arvoa, joka vastaa asianomaisella pyörällä jarrutettavan ajoneuvon kokonaisinertian sitä osaa, joka on seuraavan kaavan mukainen:

I = m · rdyn
  2

dyn

2

jossa

| I | = | pyörivä inertia (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | renkaan dynaaminen vierintäsäde (m) |
| m | = | tässä säännössä määrätty testimassa (ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisella pyörällä). |

I

=

pyörivä inertia (kgm2)

2

rdyn

dyn

=

renkaan dynaaminen vierintäsäde (m)

m

=

tässä säännössä määrätty testimassa (ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisella pyörällä).

4.2.1.1   Dynaaminen vierintäsäde

Inertiamassaa laskettaessa on otettava huomioon suurimman kyseiselle ajoneuvolle hyväksytyn renkaan dynaaminen vierintäsäde (rdyn).

dyn

4.2.1.2   Testimassa

Inertiamassan laskennassa käytettävä testimassa:

| a) | Etupyörän jarrulevyn testaaminen:






  m = x · mveh | mveh | = | ajoneuvon suurin sallittu massa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Etupyörän jarrulevyn testaaminen:

m = x · mveh

veh

mveh

veh

=

ajoneuvon suurin sallittu massa

| b) | Takapyörän jarrulevyn testaaminen:






  m = y · mveh | mveh | = | ajoneuvon suurin sallittu massa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Takapyörän jarrulevyn testaaminen:

m = y · mveh

veh

mveh

veh

=

ajoneuvon suurin sallittu massa

Taulukko A14/4.2.1.2

Taulukko A14/4.2.1.2

| Ajoneuvoluokka | Massasta m huomioon otettava prosenttiosuus |
| --- | --- |
| X:n arvot (etupyörä ja 1 levy) | X:n arvot (etupyörä ja 2 levyä) | Y:n arvot (taka-akseli) |
| L1, L2, L3, L4, L5 | 75 | 37,5 | 50 |

Ajoneuvoluokka

Massasta m huomioon otettava prosenttiosuus

X:n arvot (etupyörä ja 1 levy)

X:n arvot (etupyörä ja 2 levyä)

Y:n arvot (taka-akseli)

L1, L2, L3, L4, L5

1

2

3

4

5

75

37,5

50

4.2.2   Dynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeuksia nopeudessa 80 km/h (L3, L4, L5) tai 40 km/h (L1, L2) ja perustuttava hyväksyttyjen rengaskokojen pienimmän ja suurimman renkaan dynaamisten vierintäsäteiden keskiarvoon.

3

4

5

1

2

4.2.3   Jäähdytys

Jäähdytys voidaan tehdä jäljempänä olevissa taulukoissa A14 esitettyjen testausvaatimusten mukaisesti.

4.2.4   Jarrujen valmistelu

4.2.4.1   Levyjarrut

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrulevyä, joka on varustettu uusilla jarrupäällysteasennussarjoilla, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 78 tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat).

4.3   Vaihtoehtoinen dynamometritesti

4.3.1   Kiillotus

Taulukon A14/5.1.3.1.1 mukaisesti.

4.4   Käyttöjarrujärjestelmä

4.4.1   Testi kylmällä jarrulla

Testi tehdään säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 3 mukaisesti.

4.4.2   Lämpöhäipymistesti

Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L4 ja L5.

3

4

5

Testi tehdään säännön nro 78 liitteen 3 kohdan 7 mukaisesti.

4.4.3   Liikekitkaominaisuuksien testaaminen

Varaosana toimitettavan jarrulevyn ja alkuperäisen jarrulevyn kylmäjarrutustehoa verrataan jäljempänä kuvatun testin tulosten avulla.

4.4.3.1   Varaosana toimitettavaa jarrulevyä käyttämällä jarrutetaan vähintään kuusi kertaa peräkkäin nostamalla käyttövoimaa tai jarrupainetta tasaisin välein, kunnes saavutetaan keskimääräinen täysin kehittynyt hidastuvuus 6 m/s2. Suurin käyttövoima tai johtopaine ei saa olla suurempi kuin ajoneuvoluokalle sallittu suurin käyttövoima tai johtopaine. Tällöin etu- tai taka-akselin jarrulevyn testauksessa käytettävä alkunopeus esitetään seuraavassa taulukossa.

2

Taulukko A14/4.4.3.1

Taulukko A14/4.4.3.1

| Ajoneuvoluokka | Testinopeus km/h |
| --- | --- |
| Etupyörä | Takapyörä |
| L1 L2 | 30 | 30 |
| L3 L4 L5 | 70 | 45 |

Ajoneuvoluokka

Testinopeus km/h

Etupyörä

Takapyörä

L1 L2

1

2

30

30

L3 L4 L5

3

4

5

70

45

Jarrulevyn alkulämpötila saa olla enintään 80 °C ennen kutakin jarrutusta.

4.4.3.2   Kohdassa 4.4.3.1 selostettu jarrutustesti on suoritettava myös käyttämällä alkuperäistä jarrulevyä.

4.4.3.3   Varaosana toimitettavan jarrulevyn liikekitkaominaisuuksien voidaan katsoa vastaavan alkuperäisen jarrulevyn vastaavia ominaisuuksia, jos samoilla käyttöpaineilla tai käyttövoimilla saavutetut keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen liittyvät arvot poikkeavat syntyneen käyrän ylimmällä kahdella kolmasosalla enintään ± 15 prosenttia tai ± 0,4 m/s2 alkuperäisillä jarrulevyillä saavutetuista arvoista (esimerkit käyrästä liitteen 14 kuvissa 3 ja 4).

2

5.   EHEYSTESTIT INERTIADYNAMOMETRILLÄ

Testit suoritetaan kohdan 5.1 (jarrulevyt) mukaisesti.

Vaatimuksena on yksi testi kutakin testiryhmää kohti paitsi jos kyseinen varaosa rikkoontuu tai vioittuu ennen kuin on saavutettu vaadittu syklien lukumäärä (ks. tämän liitteen kohta 5.1.1.1.3 tai 5.1.1.2.3).

Jarru olisi asennettava dynamometriin samalla tavalla kuin se on asennettu ajoneuvoon (poikkeuksina ovat kiinteästi asennetut jarrut sekä akselitapin avulla asennetut jarrut).

Jarrulevyn lämpötila olisi mitattava mahdollisimman läheltä kitkapintaa. Lämpötilamittausten tulokset on kirjattava, ja kaikissa testeissä on käytettävä samaa menetelmää ja mittauspistettä.

Jos jarrutuksen aikana tai yhteen jarrutussykliin kuuluvien jarrutusten välillä käytetään jäähdytysilmaa, jäähdytysilman virtausnopeuden jarrulla on oltava enintään vair = 0,33v

air

jossa

| v | = | testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa. |
| --- | --- | --- |

v

=

testiajoneuvon nopeus jarrutuksen alkaessa.

Muissa tapauksissa ei ole jäähdytysilmaa koskevia rajoituksia.

Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila.

5.1   Jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi

Testi suoritetaan käyttämällä uutta jarrulevyä, kyseisen ajoneuvon alkuperäistä jarrusatulaa ja uusia jarrupäällysteasennussarjoja, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 78, 13-H tai 90 mukaisesti (osien on oltava samassa kunnossa kuin ajoneuvoon asennetut osat).

Kuluneet jarrupäällysteet voidaan tarvittaessa vaihtaa testin aikana.

5.1.1   Testiä sovelletaan ajoneuvoluokkiin L3, L4 ja L5.

3

4

5

5.1.2   Testausolosuhteet

Inertiadynamometrin inertiamassa määritetään liitteen 14 kohdissa 4.2.1, 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

Dynamometrin pyörimisnopeuden on vastattava ajoneuvon lineaarinopeutta ja perustuttava kyseiselle ajoneuvolle hyväksyttyjen renkaiden pienimmän ja suurimman dynaamisen vierintäsäteen keskiarvoon.

5.1.3   Etujarrulevy

5.1.3.1   Testausohjelma

5.1.3.1.1   Kiillotus

Taulukon A14/5.1.3.1.1 mukaisesti.

Taulukko A14/5.1.3.1.1

Taulukko A14/5.1.3.1.1

| Kiillotus |
| --- |
| Vaihe | Ajoneuvon kokonaismassa
  [kg] | Alkunopeus
  [km/h] | Loppunopeus
  [km/h] | Hidastuvuus
  [m/s2] | Alkulämpötila ennen jarrutusta
  [°C] MAX | Jarrutusten lukumäärä | Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana
  [m/s] |
| 1 | 75 % / levymäärä | 80 | 30 | 4 | 100 | 60 | 30 |

Kiillotus

Vaihe

Ajoneuvon kokonaismassa

[kg]

Alkunopeus

[km/h]

Loppunopeus

[km/h]

Hidastuvuus

[m/s2]

2

Alkulämpötila ennen jarrutusta

[°C] MAX

Jarrutusten lukumäärä

Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana

[m/s]

1

75 % / levymäärä

80

30

4

100

60

30

5.1.3.1.2   Väsymistesti

Taulukon A14/5.1.3.1.2 mukaisesti

Taulukko A14/5.1.3.1.2

Taulukko A14/5.1.3.1.2

| Lämpöväsymistesti |
| --- |
| Vaihe | Ajoneuvon kokonaismassa
  [kg] | Alkunopeus
  [km/h] | Loppunopeus
  [km/h] | Hidastuvuus
  [m/s2] | Alkulämpötila ennen jarrutuksia
  [°C] ± 10 °C | Kahden perättäisen jarrutuksen välinen aika
  [s] | Jarrutusten lukumäärä | Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana
  [m/s] |
| 1 | terminen |

Lämpöväsymistesti

Vaihe

Ajoneuvon kokonaismassa

[kg]

Alkunopeus

[km/h]

Loppunopeus

[km/h]

Hidastuvuus

[m/s2]

2

Alkulämpötila ennen jarrutuksia

[°C] ± 10 °C

Kahden perättäisen jarrutuksen välinen aika

[s]

Jarrutusten lukumäärä

Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana

[m/s]

1

terminen

75 % / levymäärä

50 % nopeudesta Vmax

max

5

7

100(a)

(a)

30

5

20

| 2 | funktionaalinen |
| --- | --- |

2

funktionaalinen

75 % / levymäärä

80 % nopeudesta Vmax

max

5

8

200

—

1

30

| 3 | mekaaninen |
| --- | --- |

3

mekaaninen

100 % / levymäärä

60 % nopeudesta Vmax

max

5

10

200

—

2

30

Vaiheet 1–3 = 1 sykli. Toistetaan yhteensä 20 syklin verran (= 160 jarrutusta).

| a) | Alkulämpötila vain ensimmäisessä jarrutuksessa. |
| --- | --- |

a)

Alkulämpötila vain ensimmäisessä jarrutuksessa.

| b) | Jos jarrupalojen kitkapäällyste kuluu liian nopeasti, palat voidaan vaihtaa uusiin. Uudet palat on tällöin ennen testin saattamista loppuun kiillotettava kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti käyttämällä samaa jarrulevyä kuin testissä. |
| --- | --- |

b)

Jos jarrupalojen kitkapäällyste kuluu liian nopeasti, palat voidaan vaihtaa uusiin. Uudet palat on tällöin ennen testin saattamista loppuun kiillotettava kohdan 5.1.3.1.1 mukaisesti käyttämällä samaa jarrulevyä kuin testissä.

5.1.4   Takajarrulevy

5.1.4.1   Testausohjelma

5.1.4.1.1   Kiillotus

Taulukon A14/5.1.4.1.1 mukaisesti

Taulukko A14/5.1.4.1.1

Taulukko A14/5.1.4.1.1

| Kiillotus |
| --- |
| Vaihe | Ajoneuvon kokonaismassa
  [kg] | Alkunopeus
  [km/h] | Loppunopeus
  [km/h] | Hidastuvuus
  [m/s2] | Alkulämpötila ennen jarrutuksia
  [°C] MAX | Jarrutusten lukumäärä [–] | Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 60 | 30 | 2 | 100 | 60 | 30 |

Kiillotus

Vaihe

Ajoneuvon kokonaismassa

[kg]

Alkunopeus

[km/h]

Loppunopeus

[km/h]

Hidastuvuus

[m/s2]

2

Alkulämpötila ennen jarrutuksia

[°C] MAX

Jarrutusten lukumäärä [–]

Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana

[m/s]

1

50 %

60

30

2

100

60

30

5.1.4.1.2   Häipymistesti

Taulukon A14/5.1.4.1.2 mukaisesti

Taulukko A14/5.1.4.1.2

Taulukko A14/5.1.4.1.2

| Häipymistesti |
| --- |
| Vaihe | Ajoneuvon kokonaismassa
  [kg] | Alkunopeus
  [km/h] | Loppunopeus
  [km/h] | Hidastuvuus
  [m/s2] | Alkulämpötila ennen ensimmäistä jarrutusta
  [°C] MAX | Kahden perättäisen jarrutuksen välinen aika
  [s] | Jarrutusten lukumäärä [–] | Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 40 % nopeudesta Vmax | 20 % nopeudesta Vmax | 2 | 100 | 30 | 15 | 10 |

Häipymistesti

Vaihe

Ajoneuvon kokonaismassa

[kg]

Alkunopeus

[km/h]

Loppunopeus

[km/h]

Hidastuvuus

[m/s2]

2

Alkulämpötila ennen ensimmäistä jarrutusta

[°C] MAX

Kahden perättäisen jarrutuksen välinen aika

[s]

Jarrutusten lukumäärä [–]

Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana

[m/s]

1

50 %

40 % nopeudesta Vmax

max

20 % nopeudesta Vmax

max

2

100

30

15

10

5.1.4.1.3   Väsymistesti

Taulukon A14/5.1.4.1.3 mukaisesti

Taulukko A14/5.1.4.1.3

Taulukko A14/5.1.4.1.3

| Lämpöväsymistesti |
| --- |
| Vaihe | Ajoneuvon kokonaismassa
  [kg] | Alkunopeus
  [km/h] | Loppunopeus
  [km/h] | Hidastuvuus [m/s2] | Alkulämpötila ennen jarrutusta
  [°C] ± 10 °C | Kahden perättäisen jarrutuksen välinen aika
  [s] | Jarrutusten lukumäärä | Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana
  [m/s] |
| 1 | terminen |

Lämpöväsymistesti

Vaihe

Ajoneuvon kokonaismassa

[kg]

Alkunopeus

[km/h]

Loppunopeus

[km/h]

Hidastuvuus [m/s2]

2

Alkulämpötila ennen jarrutusta

[°C] ± 10 °C

Kahden perättäisen jarrutuksen välinen aika

[s]

Jarrutusten lukumäärä

Suurin sallittu ilman virtausnopeus jarrutuksen aikana

[m/s]

1

terminen

50 %

40 % nopeudesta Vmax

max

20 % nopeudesta Vmax

max

3

100 (1)

1

30

5

20

| 2 | funktionaalinen |
| --- | --- |

2

funktionaalinen

50 %

50 % Vmax
   (2)

max

2

5

4

200

—

1

30

60 % Vmax
   (3)

max

3

75 % Vmax
   (4)

max

4

| 3 | mekaaninen |
| --- | --- |

3

mekaaninen

90 %

40 % Vmax
   (2)

max

2

5

5

200

—

2

30

48 % Vmax
   (3)

max

3

60 % Vmax
   (4)

max

4

Vaiheet 1–3 = 1 sykli. Toistetaan yhteensä 20 syklin verran (= 160 jarrutusta).

| (e) | Jos jarrupalojen kitkapäällyste kuluu liian nopeasti, palat voidaan vaihtaa uusiin. Uudet palat on tällöin ennen testin saattamista loppuun kiillotettava kohtien 5.1.4.1.1–5.1.4.1.2 mukaisesti käyttämällä samaa jarrulevyä kuin testissä. |
| --- | --- |

(e)

e

Jos jarrupalojen kitkapäällyste kuluu liian nopeasti, palat voidaan vaihtaa uusiin. Uudet palat on tällöin ennen testin saattamista loppuun kiillotettava kohtien 5.1.4.1.1–5.1.4.1.2 mukaisesti käyttämällä samaa jarrulevyä kuin testissä.

5.1.5   Testitulos (jarrulevyn lämpöväsymistä mittaava testi)

Testi katsotaan läpäistyksi, jos

| a) | taulukoissa A14/5.1.3.1.1–5.1.3.1.2 etujarrulevyille ja |
| --- | --- |

a)

taulukoissa A14/5.1.3.1.1–5.1.3.1.2 etujarrulevyille ja

| b) | taulukoissa A14/5.1.4.1.1, 5.1.4.1.2 ja 5.1.4.1.3 takajarrulevyille määrätyt jarrutuskerrat voidaan suorittaa ilman vaurioitumista tai vioittumista. |
| --- | --- |

b)

taulukoissa A14/5.1.4.1.1, 5.1.4.1.2 ja 5.1.4.1.3 takajarrulevyille määrätyt jarrutuskerrat voidaan suorittaa ilman vaurioitumista tai vioittumista.

Jos jarrulevy kestää vaurioitumatta tai vioittumatta alle 20 mutta yli 15 sykliä taulukoiden A14/5.1.3.1.2 ja A14/5.1.4.1.3 mukaisessa lämpöväsymistestissä, testi on toistettava uudella varaosalla.

Molemmissa testeissä on näissä olosuhteissa suoritettava ilman vaurioitumista tai vioittumista yli 15 sykliä, jotta osan voidaan katsoa läpäisseen testin.

Jos levy vaurioituu tai vioittuu ennen 15 syklin täyttymistä, olisi testattava alkuperäinen osa ja verrattava saatuja tuloksia.

Jos vaurioitumis- tai vioittumiskohta ei ole yli kymmentä prosenttia huonompi kuin alkuperäisen osan syklien lukumäärä, testi katsotaan läpäistyksi.

Vaurioitumisella tai vioittumisella tarkoitetaan tässä yhteydessä seuraavaa:

| 5.1.5.1 | Testin aikana
  arvon 600 °C ylittävää lämpötilaa |
| --- | --- |

5.1.5.1

Testin aikana

arvon 600 °C ylittävää lämpötilaa

| 5.1.5.2 | Testin jälkeen






  a) | jarrusatulan ja levyn joutumista kosketuksiin |
| --- | --- | --- |

5.1.5.2

Testin jälkeen

a)

jarrusatulan ja levyn joutumista kosketuksiin

| b) | murtumia, pysyviä muodonmuutoksia tai halkeamia |
| --- | --- |

b)

murtumia, pysyviä muodonmuutoksia tai halkeamia

| c) | epätavallista kulumista |
| --- | --- |

c)

epätavallista kulumista

| d) | pyörintäpoikkeaman enintään 0,150 mm:n kasvu ennen testiä mitatusta alkuperäisestä arvosta sallitaan |
| --- | --- |

d)

pyörintäpoikkeaman enintään 0,150 mm:n kasvu ennen testiä mitatusta alkuperäisestä arvosta sallitaan

| e) | enintään 0,250 mm:n pyörintäpoikkeama sallitaan |
| --- | --- |

e)

enintään 0,250 mm:n pyörintäpoikkeama sallitaan

| f) | suoruuden enintään 0,100 mm:n kasvu (täysin kelluvat levyt) ennen testiä mitatusta alkuperäisestä arvosta sallitaan. |
| --- | --- |

f)

suoruuden enintään 0,100 mm:n kasvu (täysin kelluvat levyt) ennen testiä mitatusta alkuperäisestä arvosta sallitaan.

---

(1)  Alkulämpötila vain ensimmäisessä jarrutuksessa.

1

(2)  Levyn halkaisija ≤ 245 mm.

2

(3)  Levyn halkaisija > 245 < 280 mm.

3

(4)  Levyn halkaisija ≥ 280 mm.

4

---

LIITE 15

LUOKKIEN L1, L2, L3, L4 JA L5 AJONEUVOJEN JARRULEVYJEN RYHMITTELYÄ KOSKEVAT PERUSTEET

1.   LEVYN JARRUTUSPINNAN LEVEYDEN MÄÄRITELMÄ

’Jarrutuspinnalla’ tarkoitetaan jarrulevyn pintaa, jota vasten jarrupalat jarrutettaessa painautuvat. Jarrutuspinnan leveys on levyn ulkohalkaisijan etäisyys levyn sisähalkaisijasta, jonka sijainti määritellään seuraavasti:

| 1.1 | jarrutuspinta, jota on kevennetty (rei'illä, raoilla, aalloilla jne.) vain jarrutuspinnan sisällä (kuva 1): 3 mm levyn keskipistettä kohti kevennysalueen reunasta |
| --- | --- |

1.1

jarrutuspinta, jota on kevennetty (rei'illä, raoilla, aalloilla jne.) vain jarrutuspinnan sisällä (kuva 1): 3 mm levyn keskipistettä kohti kevennysalueen reunasta

| 1.2 | jarrutuspinta, jota on kevennetty (rei'illä, raoilla, aalloilla jne.) alueella, joka ulottuu alle 5 mm:n päähän levyn sisähalkaisijasta (kuva 2): halkaisija jarrulevyn sisennyskolossa |
| --- | --- |

1.2

jarrutuspinta, jota on kevennetty (rei'illä, raoilla, aalloilla jne.) alueella, joka ulottuu alle 5 mm:n päähän levyn sisähalkaisijasta (kuva 2): halkaisija jarrulevyn sisennyskolossa

| 1.3 | jarrutuspinta, jota on kevennetty (rei'illä, raoilla, aalloilla jne.) alueella, joka ulottuu sisäsuunnassa sisennyskolon ulkopuolelle (kuva 3): sisähalkaisija jarrulevyn sisennyskolossa |
| --- | --- |

1.3

jarrutuspinta, jota on kevennetty (rei'illä, raoilla, aalloilla jne.) alueella, joka ulottuu sisäsuunnassa sisennyskolon ulkopuolelle (kuva 3): sisähalkaisija jarrulevyn sisennyskolossa

| 1.4 | Kaikissa muissa tapauksissa: sisähalkaisija, jonka määrittää suurimman soveltuvan jarrupalan säteensuuntainen leveys, johon lisätään 3 mm (kuva 4).







  Kuva 1 | Kuva 2 |
| --- | --- | --- |
| |
| Kuva 3 | Kuva 4 |
| | |

1.4

Kaikissa muissa tapauksissa: sisähalkaisija, jonka määrittää suurimman soveltuvan jarrupalan säteensuuntainen leveys, johon lisätään 3 mm (kuva 4).

Kuva 1

Kuva 2

Image 43

Kuva 3

Kuva 4

Image 44

Image 45

2.   LEVYRYHMÄT

’Levyryhmillä’ tarkoitetaan samanlaisista levyistä muodostettuja ryhmiä, jolloin yhdellä levyllä tehtyjä testejä voidaan pitää pätevinä koko levyryhmän osalta.

Samaan ryhmään kuuluvilla levyillä on oltava jäljempänä kohdissa 2.1–2.9 esitetyt ominaisuudet.

Hyväksyntätestit voidaan levyryhmän osalta tehdä yhdelle ryhmään kuuluvalle levyllä, johon kohdistetaan suurin jarrumomentti ja suurin absorboitava energia.

Levyjen samanlaisuus perustuu seuraaviin ryhmittelykriteereihin, joiden on täytyttävä samanaikaisesti:

| 2.1 | Ryhmän vertailulevyn tyyppi on sama (yksiosainen, moniosainen, kiinteä tai kelluva). |
| --- | --- |

2.1

Ryhmän vertailulevyn tyyppi on sama (yksiosainen, moniosainen, kiinteä tai kelluva).

| 2.2 | Jarrutuspinnan materiaali on jokin kohdassa 5.3.3.2.2 luetelluista. Muita materiaaleja voidaan käyttää, kunhan hyväksynnän yhteydessä ilmoitetaan, että niiden on osoitettu antavan vastaavat tulokset kohdan 8 mukaisissa testeissä. Tällöin laajennus koskee kaikkia taulukossa 3 lueteltuja ryhmiä niiden mittojen osalta, jotka ovat samat tai pienemmät kuin osoittamisessa käytettyjen materiaalien mitat. |
| --- | --- |

2.2

Jarrutuspinnan materiaali on jokin kohdassa 5.3.3.2.2 luetelluista. Muita materiaaleja voidaan käyttää, kunhan hyväksynnän yhteydessä ilmoitetaan, että niiden on osoitettu antavan vastaavat tulokset kohdan 8 mukaisissa testeissä. Tällöin laajennus koskee kaikkia taulukossa 3 lueteltuja ryhmiä niiden mittojen osalta, jotka ovat samat tai pienemmät kuin osoittamisessa käytettyjen materiaalien mitat.

| 2.3 | Jarrutuspinnan keventäminen: Kaikki ratkaisut ovat sallittuja (reiät, raot, aallot jne.), kun seuraavat edellytykset täyttyvät:






  2.3.1 | Levyt, joiden halkaisija ja paksuus on sama: jarrutuspinnan, johon jarrupalat painautuvat, massan muutos saa olla enintään ± 20 prosenttia suhteessa vertailulevyyn. |
| --- | --- | --- |

2.3

Jarrutuspinnan keventäminen: Kaikki ratkaisut ovat sallittuja (reiät, raot, aallot jne.), kun seuraavat edellytykset täyttyvät:

2.3.1

Levyt, joiden halkaisija ja paksuus on sama: jarrutuspinnan, johon jarrupalat painautuvat, massan muutos saa olla enintään ± 20 prosenttia suhteessa vertailulevyyn.

| 2.3.2 | Kaikissa muissa tapauksissa: kohdassa 4 määritellyn levyn jarrutuspinnan pinta-alan ja kevennysalueen (reikien, rakojen jne. pinta-alojen summa) suhteen on oltava sama kuin vertailulevyssä enintään – 20 prosentin toleranssilla.
  Esimerkkejä:
  Vertailulevy R, Ø 300 mm:
  ulkohalkaisija 300 mm, jarrutuspinnan säteensuuntainen leveys 36,5 mm ≥ kokonaispinta-ala A = 302 cm2

  Jarrutuspinnan kevennys:
  64 reikää, joiden halkaisija 7 mm ≥ kokonaispinta-ala B = 24,6 cm2

  Suhde A/B = 12,3
  Levy S, Ø 285:
  ulkohalkaisija 285 mm, jarrutuspinnan säteensuuntainen leveys 41 mm ≥ kokonaispinta-ala A = 314 cm2

  Jarrutuspinnan kevennys: 60 reikää, joiden halkaisija 7 mm ≥ kokonaispinta-ala
  B = 23 cm2

  Suhde A/B = 13,7
  Levy S voi kuulua samaan vertailulevyn R ryhmään, koska suhde 13,7 on suurempi kuin levyn R suhde 12.
  Levy T, Ø 260:
  ulkohalkaisija 260 mm, jarrutuspinnan säteensuuntainen leveys 29 mm ≥ kokonaispinta-ala A = 210 cm2

  Jarrutuspinnan kevennys:
  64 reikää, joiden halkaisija 7 mm ≥ kokonaispinta-ala B = 24,6 cm2

  Suhde A/B = 8,5
  Levy T ei voi kuulua samaan vertailulevyn R ryhmään, koska suhde 8,5 on 31 prosenttia pienempi kuin levyn R suhde 12,3 eli toleranssiehto – 20 prosenttia ei täyty. |
| --- | --- |

2.3.2

Kaikissa muissa tapauksissa: kohdassa 4 määritellyn levyn jarrutuspinnan pinta-alan ja kevennysalueen (reikien, rakojen jne. pinta-alojen summa) suhteen on oltava sama kuin vertailulevyssä enintään – 20 prosentin toleranssilla.

Esimerkkejä:

Vertailulevy R, Ø 300 mm:

ulkohalkaisija 300 mm, jarrutuspinnan säteensuuntainen leveys 36,5 mm ≥ kokonaispinta-ala A = 302 cm2

Jarrutuspinnan kevennys:

64 reikää, joiden halkaisija 7 mm ≥ kokonaispinta-ala B = 24,6 cm2

Suhde A/B = 12,3

Levy S, Ø 285:

ulkohalkaisija 285 mm, jarrutuspinnan säteensuuntainen leveys 41 mm ≥ kokonaispinta-ala A = 314 cm2

Jarrutuspinnan kevennys: 60 reikää, joiden halkaisija 7 mm ≥ kokonaispinta-ala

B = 23 cm2

Suhde A/B = 13,7

Levy S voi kuulua samaan vertailulevyn R ryhmään, koska suhde 13,7 on suurempi kuin levyn R suhde 12.

Levy T, Ø 260:

ulkohalkaisija 260 mm, jarrutuspinnan säteensuuntainen leveys 29 mm ≥ kokonaispinta-ala A = 210 cm2

Jarrutuspinnan kevennys:

64 reikää, joiden halkaisija 7 mm ≥ kokonaispinta-ala B = 24,6 cm2

Suhde A/B = 8,5

Levy T ei voi kuulua samaan vertailulevyn R ryhmään, koska suhde 8,5 on 31 prosenttia pienempi kuin levyn R suhde 12,3 eli toleranssiehto – 20 prosenttia ei täyty.

| 2.4 | Keskiön materiaali ja mekaaniset ominaisuudet, sellaisina kuin ne määritellään materiaaleja koskevassa kansainvälisessä standardissa, ovat samat tai paremmat.
  Kun verrataan teräksisellä keskiöllä varustettua levyä hyväksyntätestissä testattuun alumiinisella keskiöllä varustettuun levyyn, samaan ryhmään kuulumista koskevaa poikkeusta voidaan soveltaa, päinvastaisessa tapauksessa ei. |
| --- | --- |

2.4

Keskiön materiaali ja mekaaniset ominaisuudet, sellaisina kuin ne määritellään materiaaleja koskevassa kansainvälisessä standardissa, ovat samat tai paremmat.

Kun verrataan teräksisellä keskiöllä varustettua levyä hyväksyntätestissä testattuun alumiinisella keskiöllä varustettuun levyyn, samaan ryhmään kuulumista koskevaa poikkeusta voidaan soveltaa, päinvastaisessa tapauksessa ei.

| 2.5 | Keskiön ja jarrutuspinnan kiinnikkeiden materiaali ja mekaaniset ominaisuudet, sellaisina kuin ne määritellään materiaaleja koskevassa kansainvälisessä standardissa, ovat samat tai paremmat. |
| --- | --- |

2.5

Keskiön ja jarrutuspinnan kiinnikkeiden materiaali ja mekaaniset ominaisuudet, sellaisina kuin ne määritellään materiaaleja koskevassa kansainvälisessä standardissa, ovat samat tai paremmat.

| 2.6 | Verrattuna vertailulevyn arvoihin keskiön puolien täysi-/tyhjä-suhde – mitattuna kiinnityspinnan pään ja jarrutuspinnan alun välisellä keskimääräisellä kehällä – saa poiketa ± 20 prosenttia, paksuus saa poiketa + 30:stä – 10:een prosenttia ja materiaaleja koskevassa kansainvälisessä standardissa määriteltyjen mekaanisten ominaisuuksien on oltava samat. |
| --- | --- |

2.6

Verrattuna vertailulevyn arvoihin keskiön puolien täysi-/tyhjä-suhde – mitattuna kiinnityspinnan pään ja jarrutuspinnan alun välisellä keskimääräisellä kehällä – saa poiketa ± 20 prosenttia, paksuus saa poiketa + 30:stä – 10:een prosenttia ja materiaaleja koskevassa kansainvälisessä standardissa määriteltyjen mekaanisten ominaisuuksien on oltava samat.

| 2.7 | Keskiön ja jarrutuspinnan väliset kiinnikkeet ovat tekniseltä ratkaisultaan samat (suunnitteluratkaisut ja materiaalit samat, keskiön ja jarrutuspinnan välisten kiinnikkeiden määrä sama + 2/– 0). |
| --- | --- |

2.7

Keskiön ja jarrutuspinnan väliset kiinnikkeet ovat tekniseltä ratkaisultaan samat (suunnitteluratkaisut ja materiaalit samat, keskiön ja jarrutuspinnan välisten kiinnikkeiden määrä sama + 2/– 0).

| 2.8 | Ryhmään kuuluminen ei määritä kiinnitysreikien lukumäärää tiukasti, jotta levy on vaihtokelpoinen alkuperäisen levyn kanssa. |
| --- | --- |

2.8

Ryhmään kuuluminen ei määritä kiinnitysreikien lukumäärää tiukasti, jotta levy on vaihtokelpoinen alkuperäisen levyn kanssa.

| 2.9 | Ulkohalkaisijan pituuteen sovelletaan 50 mm:n vaihteluväliä taulukon A15/2.9 mukaisesti:

  Taulukko A15/2.9









  Vaihteluväli
  [mm] | Yksiosainen | Moniosainen kiinteä | Kelluvat levyt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | X | X | X |
| ≥ 200 < 250 | X | X | X |
| ≥ 250 < 300 | X | X | X |
| ≥ 300 < 350 | X | X | X |

2.9

Ulkohalkaisijan pituuteen sovelletaan 50 mm:n vaihteluväliä taulukon A15/2.9 mukaisesti:

Taulukko A15/2.9

Vaihteluväli

[mm]

Yksiosainen

Moniosainen kiinteä

Kelluvat levyt

≥ 150 < 200

X

X

X

≥ 200 < 250

X

X

X

≥ 250 < 300

X

X

X

≥ 300 < 350

X

X

X

Pyörän ulkohalkaisijalle asennettaville levyille ei muodosteta ryhmiä.

Huom.

Kun olemassa olevaan ryhmään halutaan sisällyttää uusia jäseniä, sallitaan 10 prosenttia suurempi suurimman kineettisen energian arvo kuin vertailuryhmän levyn hyväksynnässä käytetty arvo.

Kineettisen energian laskemiseksi uudelleen tarvittavat tiedot on saatava ajoneuvon valmistajan antamasta tuoteselosteesta.

Jos levyt on tarkoitettu sekä etu- että takapyöriin, tehdään kohdassa 8 tarkoitetut testit raskaimmalle käyttösovellukselle.

---

| 16.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 290/162 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 290/162

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 92 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin tarkoitettujen ei-alkuperäisten korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien (NORESS) hyväksyntää melupäästöjen osalta [2018/1707]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 01 täydennys 2 – Voimaantulopäivä: 10. lokakuuta 2017

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | NORESS-järjestelmän hyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

Liitteet

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Esimerkki hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

2

| 3 | NORESS-järjestelmässä käytettävää kuitupitoista materiaalia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

3

| 4 | Täydentäviä melupäästömääräyksiä koskeva vaatimustenmukaisuusvakuutus |
| --- | --- |

4

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5
   (1) ajoneuvoihin tarkoitettuihin ei-alkuperäisiin korvaaviin pakoäänenvaimennusjärjestelmiin.

1

2,

3,

4

5

1

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ei-alkuperäisellä korvaavalla pakoäänenvaimennusjärjestelmällä tai sen komponenteilla’ tarkoitetaan järjestelmää, joka on toisen tyyppinen kuin se, joka on asennettuna ajoneuvoon hyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Sitä voidaan käyttää vain korvaavana pako- tai äänenvaimennusjärjestelmänä.
  Lyhenteellä NORESS tarkoitetaan ei-alkuperäistä korvaavaa pakoäänenvaimennusjärjestelmää. |
| --- | --- |

2.1

’Ei-alkuperäisellä korvaavalla pakoäänenvaimennusjärjestelmällä tai sen komponenteilla’ tarkoitetaan järjestelmää, joka on toisen tyyppinen kuin se, joka on asennettuna ajoneuvoon hyväksyntää myönnettäessä tai laajennettaessa. Sitä voidaan käyttää vain korvaavana pako- tai äänenvaimennusjärjestelmänä.

Lyhenteellä NORESS tarkoitetaan ei-alkuperäistä korvaavaa pakoäänenvaimennusjärjestelmää.

| 2.2 | ’Ei-alkuperäisen korvaavan pakoäänenvaimennusjärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan jotain niistä eri komponenteista, jotka yhdessä muodostavat pakoäänenvaimennusjärjestelmän (2). |
| --- | --- |

2.2

’Ei-alkuperäisen korvaavan pakoäänenvaimennusjärjestelmän komponentilla’ tarkoitetaan jotain niistä eri komponenteista, jotka yhdessä muodostavat pakoäänenvaimennusjärjestelmän (2).

2

| 2.3 | ’Tyypiltään erilaisilla ei-alkuperäisillä pakoäänenvaimennusjärjestelmillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eroavat merkittävästi toisistaan esimerkiksi seuraavien ominaisuuksien osalta:






  a) | Niiden komponenteilla on eri kauppanimi tai tavaramerkki. |
| --- | --- | --- |

2.3

’Tyypiltään erilaisilla ei-alkuperäisillä pakoäänenvaimennusjärjestelmillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka eroavat merkittävästi toisistaan esimerkiksi seuraavien ominaisuuksien osalta:

a)

Niiden komponenteilla on eri kauppanimi tai tavaramerkki.

| b) | Komponenttien rakennemateriaalien ominaisuudet ovat erilaiset tai komponenttien muoto tai koko on erilainen. Pinnoitteen (sinkkiä, alumiinia jne.) muutosta ei pidetä tyypin muutoksena. |
| --- | --- |

b)

Komponenttien rakennemateriaalien ominaisuudet ovat erilaiset tai komponenttien muoto tai koko on erilainen. Pinnoitteen (sinkkiä, alumiinia jne.) muutosta ei pidetä tyypin muutoksena.

| c) | Ainakin yhden komponentin toimintaperiaate on erilainen kuin muiden. |
| --- | --- |

c)

Ainakin yhden komponentin toimintaperiaate on erilainen kuin muiden.

| d) | Komponentit yhdistetään eri tavalla. |
| --- | --- |

d)

Komponentit yhdistetään eri tavalla.

| 2.4 | ’Ei-alkuperäisellä korvaavalla pakoäänenvaimennusjärjestelmällä (NORESS) tai sen komponentilla’ tarkoitetaan mitä tahansa kohdassa 2.1 määritellyn pakoäänenvaimennusjärjestelmän osaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvossa ja joka ei ole sen tyypin osa, joka oli asennettuna kyseiseen ajoneuvoon, kun se toimitettiin tyyppihyväksyttäväksi säännön nro 9, 41 tai 63 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

’Ei-alkuperäisellä korvaavalla pakoäänenvaimennusjärjestelmällä (NORESS) tai sen komponentilla’ tarkoitetaan mitä tahansa kohdassa 2.1 määritellyn pakoäänenvaimennusjärjestelmän osaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvossa ja joka ei ole sen tyypin osa, joka oli asennettuna kyseiseen ajoneuvoon, kun se toimitettiin tyyppihyväksyttäväksi säännön nro 9, 41 tai 63 mukaisesti.

| 2.5 | ’NORESS-järjestelmän tai sen komponenttien hyväksynnällä’ tarkoitetaan sellaisen kokonaisen äänenvaimennusjärjestelmän tai sen osan hyväksyntää, jota voidaan mukauttaa sopimaan useisiin tämän säännön soveltamisalaan kuuluviin erikseen määriteltyihin ajoneuvotyyppeihin, sen melutason rajoittamisen osalta. |
| --- | --- |

2.5

’NORESS-järjestelmän tai sen komponenttien hyväksynnällä’ tarkoitetaan sellaisen kokonaisen äänenvaimennusjärjestelmän tai sen osan hyväksyntää, jota voidaan mukauttaa sopimaan useisiin tämän säännön soveltamisalaan kuuluviin erikseen määriteltyihin ajoneuvotyyppeihin, sen melutason rajoittamisen osalta.

| 2.6 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan tämän säännön soveltamisalaan kuuluvia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:






  a) | moottorin tyyppi (kaksi- tai nelitahtinen, isku- tai kiertomäntä, sylinterien määrä ja tilavuus, kaasuttimien tai polttoaineensuihkutuslaitteiden määrä ja tyyppi, venttiilien järjestely, suurin nettoteho ja sitä vastaava moottorin pyörimisnopeus). Kiertomäntämoottorien osalta sylinteritilavuutena olisi pidettävä kammion tilavuutta kahdella kerrottuna, |
| --- | --- | --- |

2.6

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan tämän säännön soveltamisalaan kuuluvia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:

a)

moottorin tyyppi (kaksi- tai nelitahtinen, isku- tai kiertomäntä, sylinterien määrä ja tilavuus, kaasuttimien tai polttoaineensuihkutuslaitteiden määrä ja tyyppi, venttiilien järjestely, suurin nettoteho ja sitä vastaava moottorin pyörimisnopeus). Kiertomäntämoottorien osalta sylinteritilavuutena olisi pidettävä kammion tilavuutta kahdella kerrottuna,

| b) | voimansiirto, erityisesti vaihteiden määrä ja välityssuhteet ja lopullinen välityssuhde; |
| --- | --- |

b)

voimansiirto, erityisesti vaihteiden määrä ja välityssuhteet ja lopullinen välityssuhde;

| c) | pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien määrä, tyyppi ja järjestely. |
| --- | --- |

c)

pako- tai äänenvaimennusjärjestelmien määrä, tyyppi ja järjestely.

| 2.7 | ’Moottorin nimellispyörimisnopeudella’ tarkoitetaan moottorin nopeutta, jolla se saavuttaa valmistajan ilmoittaman suurimman nimellisnettotehonsa (3).
  Symboli nrated ilmoittaa moottorin nimellispyörimisnopeuden numeerisen arvon kierroksina minuutissa. |
| --- | --- |

2.7

’Moottorin nimellispyörimisnopeudella’ tarkoitetaan moottorin nopeutta, jolla se saavuttaa valmistajan ilmoittaman suurimman nimellisnettotehonsa (3).

3

Symboli nrated ilmoittaa moottorin nimellispyörimisnopeuden numeerisen arvon kierroksina minuutissa.

rated

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   NORESS-järjestelmän tai sen komponenttien hyväksyntää hakee valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

3.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavassa luetellut tiedot:

| a) | kuvaus ajoneuvotyypeistä, joihin NORESS- järjestelmä tai komponentit on tarkoitus asentaa, kohdassa 2.6 mainittujen ominaisuuksien osalta. Moottori- ja ajoneuvotyypin tunnistukseen vaadittavat numerot ja/tai tunnukset sekä ajoneuvon tyyppihyväksyntänumero on ilmoitettava tarvittaessa |
| --- | --- |

a)

kuvaus ajoneuvotyypeistä, joihin NORESS- järjestelmä tai komponentit on tarkoitus asentaa, kohdassa 2.6 mainittujen ominaisuuksien osalta. Moottori- ja ajoneuvotyypin tunnistukseen vaadittavat numerot ja/tai tunnukset sekä ajoneuvon tyyppihyväksyntänumero on ilmoitettava tarvittaessa

| b) | koko NORESS-järjestelmän kuvaus, josta ilmenee järjestelmän kunkin komponentin suhteellinen sijainti, sekä kokoamisohjeet |
| --- | --- |

b)

koko NORESS-järjestelmän kuvaus, josta ilmenee järjestelmän kunkin komponentin suhteellinen sijainti, sekä kokoamisohjeet

| c) | yksityiskohtaiset piirrokset kustakin NORESS-järjestelmän komponentista, jotta se voidaan helposti paikantaa ja tunnistaa, ja tiedot käytetyistä materiaaleista. Piirroksista on käytävä ilmi myös pakollisesti kiinnitettävän hyväksyntänumeron paikka. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset piirrokset kustakin NORESS-järjestelmän komponentista, jotta se voidaan helposti paikantaa ja tunnistaa, ja tiedot käytetyistä materiaaleista. Piirroksista on käytävä ilmi myös pakollisesti kiinnitettävän hyväksyntänumeron paikka.

3.3   NORESS-järjestelmän valmistajan on hyväksyntätestit suorittavan tutkimuslaitoksen pyynnöstä toimitettava seuraavat:

| a) | kaksi näytekappaletta hyväksyttäväksi toimitetusta NORESS-järjestelmästä tai sen komponenteista |
| --- | --- |

a)

kaksi näytekappaletta hyväksyttäväksi toimitetusta NORESS-järjestelmästä tai sen komponenteista

| b) | näytekappale alkuperäisestä pakoäänenvaimennusjärjestelmästä, joka oli asennettuna ajoneuvoon, kun se toimitettiin tyyppihyväksyttäväksi, |
| --- | --- |

b)

näytekappale alkuperäisestä pakoäänenvaimennusjärjestelmästä, joka oli asennettuna ajoneuvoon, kun se toimitettiin tyyppihyväksyttäväksi,

| c) | testiajoneuvo, joka edustaa tyyppiä, johon NORESS-järjestelmä on tarkoitus asentaa. Kun tämän ajoneuvon lähettämä ääni mitataan säännön nro 9, 41 tai 63 liitteen 3 kuvatuilla menetelmillä (mukaan luettuina kaikki asiaan liittyvät muutokset), on seuraavien edellytysten täytyttävä:






  i) | Jos ajoneuvo on tyyppiä, joka on hyväksytty sääntöjen nro 9, 41 ja 63 vaatimusten mukaisesti,






  a) | liikkeellä olevan ajoneuvon testissä mitattu äänitaso saa olla enintään 1 dB(A) suurempi kuin asianomaisessa säännössä vahvistettu raja-arvo |
| --- | --- | --- | --- |

c)

testiajoneuvo, joka edustaa tyyppiä, johon NORESS-järjestelmä on tarkoitus asentaa. Kun tämän ajoneuvon lähettämä ääni mitataan säännön nro 9, 41 tai 63 liitteen 3 kuvatuilla menetelmillä (mukaan luettuina kaikki asiaan liittyvät muutokset), on seuraavien edellytysten täytyttävä:

i)

Jos ajoneuvo on tyyppiä, joka on hyväksytty sääntöjen nro 9, 41 ja 63 vaatimusten mukaisesti,

a)

liikkeellä olevan ajoneuvon testissä mitattu äänitaso saa olla enintään 1 dB(A) suurempi kuin asianomaisessa säännössä vahvistettu raja-arvo

| b) | paikallaan olevan ajoneuvon testissä mitattu äänitaso saa olla enintään 3 dB(A) suurempi kuin hyväksynnän yhteydessä mitattu taso, joka on merkitty valmistajan kilpeen. |
| --- | --- |

b)

paikallaan olevan ajoneuvon testissä mitattu äänitaso saa olla enintään 3 dB(A) suurempi kuin hyväksynnän yhteydessä mitattu taso, joka on merkitty valmistajan kilpeen.

| ii) | Jos ajoneuvo ei ole tyyppiä, joka on hyväksytty asianomaisen säännön vaatimusten mukaisesti, äänitaso saa olla enintään 1 dB(A) suurempi kuin se raja-arvo, jota sovellettiin, kun ajoneuvo otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön liikenteessä. |
| --- | --- |

ii)

Jos ajoneuvo ei ole tyyppiä, joka on hyväksytty asianomaisen säännön vaatimusten mukaisesti, äänitaso saa olla enintään 1 dB(A) suurempi kuin se raja-arvo, jota sovellettiin, kun ajoneuvo otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön liikenteessä.

4.   MERKINNÄT

4.1   Kussakin NORESS-järjestelmän komponentissa putkia ja asennustarvikkeita lukuun ottamatta on oltava seuraavat merkinnät:

| a) | NORESS-järjestelmän tai sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

a)

NORESS-järjestelmän tai sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| b) | valmistajan antama kaupallinen kuvaus. |
| --- | --- |

b)

valmistajan antama kaupallinen kuvaus.

4.2   Näiden merkintöjen on oltava pysyviä, helposti luettavia ja näkyviä myös paikassa, johon NORESS-järjestelmä asennetaan.

4.3   Valmistajan on kiinnitettävä NORESS-järjestelmään merkintä, josta käyvät ilmi ne ajoneuvotyypit, joiden osalta sille on myönnetty hyväksyntä.

4.4   Yhdessä komponentissa voi olla useita hyväksyntänumeroita, jos se on hyväksytty useamman korvaavan pakojärjestelmän komponenttina.

4.5   Korvaava pakojärjestelmä on toimitettava pakkauksessa tai varustettuna merkinnällä, jolloin kummassakin tapauksessa on annettava seuraavat tiedot:

| a) | korvaavan äänenvaimennusjärjestelmän ja sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

a)

korvaavan äänenvaimennusjärjestelmän ja sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| b) | valmistajan tai tämän edustajan osoite |
| --- | --- |

b)

valmistajan tai tämän edustajan osoite

| c) | luettelo ajoneuvomalleista, joihin korvaava äänenvaimennusjärjestelmä on tarkoitettu. |
| --- | --- |

c)

luettelo ajoneuvomalleista, joihin korvaava äänenvaimennusjärjestelmä on tarkoitettu.

4.6   Valmistajan on toimitettava seuraavat:

| a) | yksityiskohtaiset ohjeet järjestelmän asentamiseksi oikein ajoneuvoon |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset ohjeet järjestelmän asentamiseksi oikein ajoneuvoon

| b) | äänenvaimennusjärjestelmän käsittelyohjeet |
| --- | --- |

b)

äänenvaimennusjärjestelmän käsittelyohjeet

| c) | luettelo komponenteista vastaavine osanumeroineen kiinnikkeitä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

c)

luettelo komponenteista vastaavine osanumeroineen kiinnikkeitä lukuun ottamatta.

4.7   Hyväksyntämerkki.

5.   HYVÄKSYNTÄ

5.1   Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu NORESS-järjestelmä tai sen komponentti täyttää kohdan 6 vaatimukset, kyseiselle tyypille on myönnettävä hyväksyntä.

5.2   Kullekin hyväksytylle NORESS-järjestelmän tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa säännön muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle samoihin ajoneuvotyyppeihin tarkoitetun NORESS-järjestelmän tyypille tai komponentille.

5.3   Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta NORESS-järjestelmän tai sen komponentin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

5.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen NORESS-järjestelmään ja sen komponenttiin on kiinnitettävä kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat

| a) | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

a)

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4), jotka ovat ympyrän sisällä

4

| b) | edellä alakohdassa a tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

b)

edellä alakohdassa a tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

| c) | Hyväksyntänumero on ilmoitettava hyväksyntälomakkeessa yhdessä hyväksyntätesteissä käytetyn menetelmän kanssa. |
| --- | --- |

c)

Hyväksyntänumero on ilmoitettava hyväksyntälomakkeessa yhdessä hyväksyntätesteissä käytetyn menetelmän kanssa.

5.5   Hyväksyntämerkin on oltava helposti luettavissa, kun NORESS-järjestelmä on asennettu ajoneuvoon, ja pysyvä.

5.6   Komponenttiin voidaan merkitä useampia kuin yksi hyväksyntänumero, jos se on hyväksytty osana useampaa kuin yhtä NORESS-järjestelmää. Ympyrää ei tarvitse tällöin toistaa. Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkki hyväksyntämerkistä.

6.   VAATIMUKSET

6.1   Yleiset vaatimukset

Äänenvaimentimen on oltava suunnittelultaan, rakenteeltaan ja asennustavaltaan sellainen, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| a) | Ajoneuvo täyttää tämän asetuksen vaatimukset tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja erityisesti huolimatta siitä tärinästä, jota siihen saattaa kohdistua. |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvo täyttää tämän asetuksen vaatimukset tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja erityisesti huolimatta siitä tärinästä, jota siihen saattaa kohdistua.

| b) | Äänenvaimennin kestää ajoneuvon käyttöolosuhteet huomioon ottaen kohtuullisesti korroosiovaikutuksia. |
| --- | --- |

b)

Äänenvaimennin kestää ajoneuvon käyttöolosuhteet huomioon ottaen kohtuullisesti korroosiovaikutuksia.

| c) | Maavara ei pienene siitä, mikä se on alkuperäinen äänenvaimennin asennettuna ja ajoneuvon ollessa mahdollisesti kallistetussa asennossa. |
| --- | --- |

c)

Maavara ei pienene siitä, mikä se on alkuperäinen äänenvaimennin asennettuna ja ajoneuvon ollessa mahdollisesti kallistetussa asennossa.

| d) | Pintalämpötila ei nouse kohtuuttoman korkeaksi. |
| --- | --- |

d)

Pintalämpötila ei nouse kohtuuttoman korkeaksi.

| e) | Äänenvaimentimen reunat eivät ole teräviä tai rosoisia, ja iskunvaimentimille ja jousille on riittävästi tilaa. |
| --- | --- |

e)

Äänenvaimentimen reunat eivät ole teräviä tai rosoisia, ja iskunvaimentimille ja jousille on riittävästi tilaa.

| f) | Jousien osille on riittävästi vapaata tilaa. |
| --- | --- |

f)

Jousien osille on riittävästi vapaata tilaa.

| g) | Putkille on varattu riittävä turvavara. |
| --- | --- |

g)

Putkille on varattu riittävä turvavara.

| h) | Äänenvaimennin on suojattu luvattomalta muuntelulta selvästi määriteltyjen asennus- ja huoltomääräysten kanssa yhtäpitävällä tavalla. |
| --- | --- |

h)

Äänenvaimennin on suojattu luvattomalta muuntelulta selvästi määriteltyjen asennus- ja huoltomääräysten kanssa yhtäpitävällä tavalla.

6.2   Äänitasoja koskevat vaatimukset

NORESS-järjestelmän tai sen komponenttien akustinen tehokkuus on tarkastettava säännössä nro 9, 41 tai 63 kuvatuilla menetelmillä. Tätä kohtaa sovellettaessa on noudatettava sitä säännön nro 92 muutossarjaa, joka oli voimassa uuden ajoneuvon tyyppihyväksynnän aikaan. Kun NORESS-järjestelmä tai sen komponentit on asennettu kohdan 3.3 alakohdassa c kuvattuun ajoneuvoon, määrätyillä kahdella menetelmällä (ajoneuvo paikallaan ja liikkeessä) saatujen äänenpainetasoarvojen on täytettävä seuraava vaatimus:

Tasot eivät saa olla suurempia kuin arvot, jotka on mitattu kohdan 3.3 alakohdan c vaatimusten mukaisesti samalle ajoneuvolle paikallaan ja liikkeessä tehdyissä testeissä alkuperäinen äänenvaimennusjärjestelmä asennettuna.

6.3   Lisävaatimukset

6.3.1   Suojaaminen luvattomalta muuttamiselta

NORESS-järjestelmä ja sen komponentit on rakennettava siten, ettei vaimenninlevyjä, diffuusoreja ja muita sellaisia osia, joiden ensisijainen tarkoitus liittyy vaimennus-/paisuntakammioihin, voida poistaa. Jos tällaisen osan liittäminen on välttämätöntä, kiinnitystavan on oltava sellainen, ettei osan poistamista helpoteta (esim. käyttämällä perinteisiä kierrekiinnityksiä) ja että poistaminen vahingoittaa kokoonpanoa pysyvästi tai peruuttamattomasti.

6.3.2   Usean toimintatilan NORESS-järjestelmä

NORESS-järjestelmien, joissa on monta manuaalisesti tai elektronisesti säädettävää kuljettajan valittavissa olevaa toimintatilaa, on täytettävä kaikki vaatimukset kaikissa toimintatiloissa. Ilmoitettava äänitaso on se tulos, joka on saatu korkeimmat äänitasot aiheuttavasta toimintatilasta.

6.3.3   Estolaitteiden käytön kielto

NORESS-järjestelmän valmistaja ei saa yksinomaan tässä säännössä määrättyjen melupäästövaatimusten täyttämiseksi tarkoituksellisesti muuttaa, säätää tai ottaa käyttöön mitään sellaisia laitteita tai menettelyjä, jotka eivät ole käytössä tavanomaisessa maantieajossa.

6.3.4   Täydentävät melupäästömääräykset (ASEP)

NORESS-järjestelmän on täytettävä myös säännön nro 41, muutossarja 04, kohdan 6.3 vaatimukset, jos se on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, jotka on hyväksytty säännön nro 41, muutossarja 04, mukaisesti ja joihin sovelletaan säännön nro 41, muutossarja 04, kohdan 6.3 vaatimuksia.

Mahdolliset testit on tehtävä kohdan 3.3 alakohdassa c kuvatun mukaiselle ajoneuvolle.

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia tehtäväksi testin, jolla selvitetään, onko NORESS-järjestelmä näiden vaatimusten mukainen.

Valmistajan on esitettävä tämän säännön liitteen 4 mukainen lausunto siitä, että hyväksyttäväksi haettu NORESS-järjestelmä tai sen komponentit täyttävät ne täydentävät melupäästömääräykset, jotka vahvistetaan säännön nro 41, muutossarja 04, kohdassa 6.3.

6.4   Ajoneuvon suoritustason mittaaminen

6.4.1   NORESS-järjestelmän tai sen komponenttien on oltava sellaisia, että ajoneuvon suoritustaso säilyy vertailukelpoisena suhteessa tasoon, joka saavutetaan alkuperäisellä pakoäänenvaimennusjärjestelmällä tai sen komponenteilla.

6.4.2   NORESS-järjestelmää tai valmistajan valinnan mukaan sen komponentteja on verrattava alkuperäiseen äänenvaimennusjärjestelmään tai sen komponentteihin, jotka nekin ovat uudenveroisia, siten että nämä asennetaan vuorollaan kohdan 3.3 alakohdassa c tarkoitettuun ajoneuvoon.

6.4.3   Tarkastus tehdään mittaamalla lähtötehokäyrä kohdan 6.4.4.1 tai 6.4.4.2 mukaisesti. Suurin teho ja moottorin pyörimisnopeus suurimmalla teholla mitattuna NORESS-järjestelmä asennettuna saa olla enintään 5 prosenttia suurempi kuin nettoteho ja moottorin pyörimisnopeus, jotka on mitattu jäljempänä esitetyissä olosuhteissa alkuperäinen pakojärjestelmä asennettuna.

6.4.4   Testausmenetelmä

6.4.4.1   Moottorin testaamiseen perustuva menetelmä

Mittaukset tehdään kohdan 3.3 alakohdassa c tarkoitetun ajoneuvon moottorilla, joka on asennettu dynamometrille.

6.4.4.2   Ajoneuvon testaamiseen perustuva menetelmä

Mittaukset tehdään kohdan 3.3 alakohdassa c tarkoitetulla ajoneuvolla. Verrataan alkuperäisellä äänenvaimennusjärjestelmällä saatuja arvoja NORESS-järjestelmällä saatuihin arvoihin. Testi tehdään rulladynamometrillä.

6.5   Lisävaatimukset, jotka koskevat kuitupitoisilla materiaaleilla täytettyjä NORESS-järjestelmiä tai niiden komponentteja

NORESS-järjestelmän rakenteessa saa käyttää kuitupitoista vaimentavaa materiaalia vain siinä tapauksessa, että liitteen 3 vaatimukset täyttyvät.

6.6   Korvaavalla äänenvaimenninjärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen epäpuhtauspäästöjen arviointi

Kohdan 3.3 alakohdassa c tarkoitetun ajoneuvon, joka on varustettu hyväksyntähakemuksen kohteena olevan tyypin mukaisella ei- alkuperäisellä korvaavalla pakoäänenvaimennusjärjestelmällä (NORESS), on täytettävä kyseisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän mukaiset epäpuhtauspäästövaatimukset. Näyttö tästä on esitettävä testausselosteessa.

7.   NORESS-JÄRJESTELMÄN HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

7.1   Kaikista NORESS-järjestelmän tyyppiin tai sen komponentteihin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava sille tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka hyväksyi kyseisen NORESS-järjestelmän tyypin. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

| a) | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, tai |
| --- | --- |

a)

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, tai

| b) | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

b)

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2   NORESS-järjestelmän tai sen komponentin valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja voi pyytää NORESS-järjestelmän hyväksynnän yhden tai useamman ajoneuvotyypin osalta myöntäneeltä tyyppihyväksyntäviranomaiselta hyväksynnän laajentamista muihin ajoneuvotyyppeihin. Tällöin noudatetaan kohdassa 3 kuvattua menettelyä.

7.3   Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi kohdan 5.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

7.4   Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

| a) | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä NORESS-järjestelmä on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

a)

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä NORESS-järjestelmä on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 6 vaatimukset.

| b) | Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kullekin NORESS-järjestelmän tyypille tehdään ainakin tämän säännön kohdassa 6 määrätyt testit. |
| --- | --- |

b)

Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kullekin NORESS-järjestelmän tyypille tehdään ainakin tämän säännön kohdassa 6 määrätyt testit.

| c) | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

c)

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaisia varmennuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

| d) | Tuotanto katsotaan tämän säännön vaatimusten mukaiseksi, jos asianomaista ajoneuvotyyppiä koskevat sääntöjen nro 9, 41 ja 63 vaatimukset täyttyvät ja jos mainituissa säännöissä kuvatulla menetelmällä liikkuvan ajoneuvon testissä mitattu äänenpainetaso on enintään 3 dB(A) suurempi kuin tyyppihyväksynnän yhteydessä mitattu taso ja enintään1 dB(A) suurempi kuin tapauksen mukaan sovellettavassa säännössä 9, 41 tai 63 vahvistettu raja-arvo. |
| --- | --- |

d)

Tuotanto katsotaan tämän säännön vaatimusten mukaiseksi, jos asianomaista ajoneuvotyyppiä koskevat sääntöjen nro 9, 41 ja 63 vaatimukset täyttyvät ja jos mainituissa säännöissä kuvatulla menetelmällä liikkuvan ajoneuvon testissä mitattu äänenpainetaso on enintään 3 dB(A) suurempi kuin tyyppihyväksynnän yhteydessä mitattu taso ja enintään1 dB(A) suurempi kuin tapauksen mukaan sovellettavassa säännössä 9, 41 tai 63 vahvistettu raja-arvo.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1   NORESS-järjestelmän tyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8 asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos NORESS-järjestelmä tai sen komponentit eivät läpäise kohdan 8 alakohdan b mukaisia testejä.

9.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn korvaavan äänenvaimennusjärjestelmän tai sen komponenttien tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka on edelleen ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Näitä komponentteja ovat erityisesti pakosarja, varsinainen äänenvaimennin, paisuntakammio ja resonaattori.

2

(3)  Jos suurin nimellisnettoteho saavutetaan useilla moottorin pyörimisnopeuksilla, moottorin nimellispyörimisnopeus on tässä säännössä moottorin suurin pyörimisnopeus, jolla suurin nimellisnettoteho saavutetaan.

3

(4)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

---

LIITE 1

OSA A

NORESS-JÄRJESTELMÄ, JOKA ON TARKOITETTU SÄÄNNÖN NRO 41, MUUTOSSARJA 04, MUKAISESTI HYVÄKSYTTYIHIN AJONEUVOTYYPPEIHIN

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: Ajoneuvotyypin (2): hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

NORESS-järjestelmän tai sen komponentin tyypin osalta säännön nro 92 mukaisesti

Hyväksyntänumero Laajentamisen numero

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki:

2. Ajoneuvotyyppi:

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

5. Moottori

5.1 Valmistaja:

5.2 Tyyppi:

5.3 Malli:

5.4 Suurin nimellisnettoteho: kW nopeudella rpm

5.5 Moottorin tyyppi (kipinäsytytysmoottori, puristussytytysmoottori jne.) (3):

5.6 Työtapa: kaksitahti/nelitahti: (2)

5.7 Sylinteritilavuus: cm3

6. Voimansiirto

6.1 Voimansiirron tyyppi: käsivalintainen vaihteisto / automaattivaihteisto:

6.2 Vaihteiden määrä:

7. Laitteet

7.1 Pakoäänenvaimennin

7.1.1 Valmistaja tai valtuutettu edustaja (jos sellainen on):

7.1.2 Malli:

7.1.3 Tyyppi: piirroksen nro ... mukaan

7.2 Imuäänenvaimennin

7.2.1 Valmistaja tai valtuutettu edustaja (jos sellainen on):

7.2.2 Malli:

7.2.3 Tyyppi: piirroksen nro ... mukaan

8. Liikkeessä olevan ajoneuvon testissä käytetyt vaihteet:

9. Vetopyörästön välityssuhteet:

10. Renkaiden E-tyyppihyväksyntänumero:

Jos ei saatavilla, seuraavat tiedot:

10.1 Renkaiden valmistaja:

10.2 Rengastyyppien kaupalliset nimitykset (akseleittain), (esim. kauppanimi, nopeusindeksi, kuormaindeksi):

10.3 Rengaskoko (akseleittain):

10.4 Muu tyyppihyväksyntänumero (jos saatavilla):

11. Massat

11.1 Suurin sallittu kokonaispaino: kg

11.2 Testimassa: kg

11.3 Tehon ja massan suhdeindeksi (PMR):

12. Ajoneuvon pituus: m

12.1 Vertailupituus lref: m

13. Ajoneuvon nopeudet vaihteella (i) tehdyissä mittauksissa

13.1 Ajoneuvon nopeus kiihdytysjakson alussa (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

13.2 Esikiihdytyksen pituus vaihteella (i): m

13.3 Ajoneuvon nopeus vPP′ (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

13.4 Ajoneuvon nopeus vBB′ (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

14. Ajoneuvon nopeudet vaihteella (i + 1) (tapauksen mukaan) tehdyissä mittauksissa

14.1 Ajoneuvon nopeus kiihdytysjakson alussa (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i + 1): km/h

14.2 Esikiihdytyksen pituus vaihteella (i + 1): m

14.3 Ajoneuvon nopeus vPP′ (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i + 1): km/h

14.4 Ajoneuvon nopeus vBB′ (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i + 1): km/h

15. Kiihtyvyydet lasketaan linjojen AA′ ja BB′ sekä PP′ ja BB′ väliltä

15.1 Kiihtyvyyden vakauttamiseen käytettyjen laitteiden toiminnan kuvaus (tapauksen mukaan):

16. Liikkeessä olevan ajoneuvon äänitasot:

16.1 Täyskaasutestin tulos Lwot: dB(A)

16.2 Vakionopeustestin tulokset Lcrs: dB(A)

16.3 Osittainen tehokerroin kp: dB(A)

16.4 Lopullinen testitulos Lurban: dB(A)

17. Paikallaan olevan ajoneuvon äänitaso:

17.1 Mikrofonin sijainti ja suunta (säännön nro 41, muutossarja 04, liitteen 3 lisäyksen 2 mukaan):

17.2 Paikallaan olevan ajoneuvon testitulos: dB(A) pyörimisnopeudella rpm

18. Täydentävät melupäästömääräykset:

Ks. valmistajan vaatimustenmukaisuusvakuutus (liitteenä)

19. Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vertailutiedot

19.1 Vaihde (i) tai lukitsemattomilla välityssuhteilla testattujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenvalitsimen asento testissä:

19.2 Esikiihdytyksen pituus lPA: m

19.3 Ajoneuvon nopeus kiihdytysjakson alussa (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

19.4 Äänenpainetaso Lwot(i): dB(A)

20. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi:

21. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

22. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä:

23. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:

24. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2):

25. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa:

26. Paikka:

27. Päiväys:

28. Allekirjoitus:

29. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero:

a) Piirrokset, kaaviot ja kaavakuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

b) Valokuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

c) Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Jos moottori on tavanomaisesta poikkeava, se on mainittava.

OSA B

NORESS-JÄRJESTELMÄ, JOKA ON TARKOITETTU SÄÄNNÖN NRO 9 TAI 63 MUKAISESTI HYVÄKSYTTYIHIN AJONEUVOTYYPPEIHIN

NORESS-JÄRJESTELMÄ, JOKA ON TARKOITETTU SÄÄNNÖN NRO 9 TAI 63 MUKAISESTI HYVÄKSYTTYIHIN AJONEUVOTYYPPEIHIN

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: Ajoneuvotyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

NORESS-järjestelmän tai sen komponentin tyypin osalta säännön nro 92 mukaisesti

Hyväksyntänumero Laajentamisen numero

1. Ajoneuvon kauppanimi tai merkki:

2. Ajoneuvotyyppi:

3. Valmistajan nimi ja osoite:

4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite

5. Moottori

5.1 Valmistaja:

5.2 Tyyppi:

5.3 Malli:

5.4 Suurin nimellisnettoteho: kW nopeudella rpm

5.5 Moottorin tyyppi (kipinäsytytysmoottori, puristussytytysmoottori jne.) (3):

5.6 Työtapa: kaksitahti/nelitahti (2):

5.7 Sylinteritilavuus: cm3

6. Voimansiirto

6.1 Voimansiirron tyyppi: käsivalintainen vaihteisto / automaattivaihteisto:

6.2 Vaihteiden määrä:

7. Laitteet

7.1 Pakoäänenvaimennin

7.1.1 Valmistaja tai valtuutettu edustaja (jos sellainen on):

7.1.2 Malli:

7.1.3 Tyyppi: piirroksen nro ... mukaan

7.2 Imuäänenvaimennin

7.2.1 Valmistaja tai valtuutettu edustaja (jos sellainen on):

7.2.2 Malli:

7.2.3 Tyyppi: piirroksen nro... mukaan

8. Liikkeessä olevan ajoneuvon testissä käytetyt vaihteet:

9. Vetopyörästön välityssuhteet:

10. Renkaiden E-tyyppihyväksyntänumero:

Jos ei saatavilla, seuraavat tiedot:

10.1 Renkaiden valmistaja:

10.2 Rengastyyppien kaupalliset nimitykset (akseleittain), (esim. kauppanimi, nopeusindeksi, kuormaindeksi):

10.3 Rengaskoko (akseleittain):

10.4 Muu tyyppihyväksyntänumero (jos saatavilla):

11. Massat

11.1 Suurin sallittu kokonaispaino: kg

11.2 Testimassa: kg

11.3 Tehon ja massan suhdeindeksi (PMR):

12. Ajoneuvon pituus: m

13. Liikkeessä olevan ajoneuvon äänitaso dB(A)

13.1 Vaihde (i) liikkeessä olevan ajoneuvon testissä

13.2 Ajoneuvon nopeus kiihdytysjakson alussa (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

14. Paikallaan olevan ajoneuvon äänitaso dB(A)

14.1 moottorin pyörimisnopeudella rpm

14.2 Mikrofonin sijainti ja suunta:

15. Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vertailutiedot

15.1 Vaihde (i) tai lukitsemattomilla välityssuhteilla testattujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenvalitsimen asento testissä:

15.2 Ajoneuvon nopeus kiihdytysjakson alussa (3 testiajon keskiarvo) vaihteella (i): km/h

15.3 Äänenpainetaso Lwot(i): dB(A)

16. Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi:

17. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

18. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä:

19. Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:

20. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2):

21. Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa:

22. Paikka:

23. Päiväys:

24. Allekirjoitus:

25. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero:

a) Piirrokset, kaaviot ja kaavakuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

b) Valokuvat moottorista ja pako- tai äänenvaimennusjärjestelmästä

c) Luettelo pako- tai äänenvaimennusjärjestelmän muodostavista komponenteista asianmukaisine tunnistetietoineen.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Jos moottori on tavanomaisesta poikkeava, se on mainittava.

---

LIITE 2

ESIMERKKI HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

(Ks. tämän säännön kohta 5.4.)

Image 52

Edellä esitetty äänenvaimennusjärjestelmän komponenttiin kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen korvaava äänenvaimennusjärjestelmätyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön N:o 92 mukaisesti hyväksyntänumerolla 012439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa 01 osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty nykymuotoisen säännön nro 92 vaatimusten mukaisesti. Numerot 00 puolestaan osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 92 mukaisesti sen ollessa alkuperäisessä muodossaan.

---

LIITE 3

NORESS-JÄRJESTELMÄSSÄ KÄYTETTÄVÄÄ KUITUPITOISTA MATERIAALIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

(Ks. tämän säännön kohta 6.5.)

| 1. | Vaimentavassa kuitupitoisessa materiaalissa ei saa olla asbestia, ja sitä saa käyttää tai äänenvaimentimien valmistuksessa vain siinä tapauksessa, että soveltuvilla laitteilla varmistetaan, että materiaali pysyy paikallaan äänenvaimentimen koko käyttöajan, ja että äänenvaimennin täyttää valmistajan valinnan mukaan jakson 2, 3, 4 tai 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Äänitason on täytettävä tämän säännön kohdan 6.2 vaatimukset, kun kuitupitoinen materiaali on poistettu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vaimentavaa kuitupitoista materiaalia ei saa sijoittaa äänenvaimentimen niihin osiin, joiden läpi pakokaasut kulkeutuvat, ja niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 4 tunnin ajan ilman että kuitujen keskipituus, läpimitta tai tiiviys on vähentynyt. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 4 tunnin ajan ilman että kuitujen keskipituus, läpimitta tai tiiviys on vähentynyt.

| b) | Kun materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 1 tunnin ajan, vähintään 98 prosenttia materiaalista on jäätävä siivilään, jonka reikien nimelliskoko on 250 μm ja joka täyttää standardin ISO 3310/1 vaatimukset standardin ISO 2599 mukaisesti testattaessa. |
| --- | --- |

b)

Kun materiaalia on kuumennettu uunissa lämpötilassa 650 ± 5 °C 1 tunnin ajan, vähintään 98 prosenttia materiaalista on jäätävä siivilään, jonka reikien nimelliskoko on 250 μm ja joka täyttää standardin ISO 3310/1 vaatimukset standardin ISO 2599 mukaisesti testattaessa.

| c) | Materiaalin painohäviö ei saa olla enemmän kuin 10,5 % sen jälkeen, kun se on upotettu 24 tunniksi lämpötilassa 90 ± 5 °C koostumukseltaan seuraavanlaiseen synteettiseen nesteeseen:






  i) | 1 N bromivetyhappoa (HBr): 10 ml |
| --- | --- | --- |

c)

Materiaalin painohäviö ei saa olla enemmän kuin 10,5 % sen jälkeen, kun se on upotettu 24 tunniksi lämpötilassa 90 ± 5 °C koostumukseltaan seuraavanlaiseen synteettiseen nesteeseen:

i)

1 N bromivetyhappoa (HBr): 10 ml

| ii) | 1 N rikkihappoa (H2SO4): 10 ml |
| --- | --- |

ii)

1 N rikkihappoa (H2SO4): 10 ml

| iii) | Tislattua vettä 1 000 millilitraan asti. |
| --- | --- |

iii)

Tislattua vettä 1 000 millilitraan asti.

Huomautus: Materiaali on pestävä tislatulla vedellä ja kuivattava 105 °C:n lämpötilassa 1 tunnin ajan ennen punnitusta.

| 4. | Ennen kuin järjestelmää testataan tämän säännön kohdan 6.2 mukaisesti, se on saatettava normaaliin käyttökuntoon soveltamalla tapauksen mukaan jotakin niistä vakautusmenetelmistä, jotka kuvataan säännön nro 9 tai 63 liitteen 3 kohdassa 5.1.4 taikka säännön nro 41 liitteen 5 kohdassa 1.3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pakokaasut eivät saa olla kosketuksissa kuitupitoiseen materiaaliin, eivätkä paineenvaihtelut saa vaikuttaa kuitupitoiseen materiaaliin. |
| --- | --- |

5.

---

LIITE 4

TÄYDENTÄVIÄ MELUPÄÄSTÖMÄÄRÄYKSIÄ KOSKEVA VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Tämä vakuutus on annettava, kun kyse on ei-alkuperäisistä korvaavista pakoäänenvaimennusjärjestelmistä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi luokan L3 ajoneuvoissa, jotka on tyyppihyväksytty säännön nro 41, muutossarja 04, mukaisesti ja joihin sovelletaan säännön nro 41, muutossarja 04, kohdan 6.3 vaatimuksia.

(Valmistajan nimi) vakuuttaa, että tätä tyyppiä (tyyppi melutason mukaan säännön nro 41, muutossarja 04, mukaisesti) edustavat ei-alkuperäiset korvaavat pakoäänenvaimennusjärjestelmät ovat säännön nro 41, muutossarja 04, kohdan 6.3 vaatimusten mukaisia.

(Valmistajan nimi) antaa tämän vakuutuksen vilpittömässä mielessä tehtyään asianmukaisen arvioinnin ei-alkuperäisen korvaavan pakoäänenvaimennusjärjestelmän melupäästöistä säännön nro 92 vaatimusten mukaisesti.

Päiväys:

Valtuutetun edustajan nimi:

Valtuutetun edustajan allekirjoitus:

---