# Eiropas Savienības L 208/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 208 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 17. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 208

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 17. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1145 (2018. gada 7. jūnijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/891 attiecībā uz ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1146 (2018. gada 7. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/892, ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari, un Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1147 (2018. gada 10. augusts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz atkritumu apstrādi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 5070)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2018/1148 (2018. gada 10. augusts) par Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību un Lēmuma (ES) 2016/1041 atcelšanu (ECB/2018/21) | 91 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2018/1149 (2018. gada 10. augusts) par nesaistošām vadlīnijām konfliktu skartu un augsta riska teritoriju un citu piegādes ķēdes risku identificēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/821 | 94 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1145 (2018. gada 7. jūnijs), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/891 attiecībā uz ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1146 (2018. gada 7. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/892, ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari, un Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem

9

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1147 (2018. gada 10. augusts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz atkritumu apstrādi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 5070)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 5070)

1

38

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2018/1148 (2018. gada 10. augusts) par Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību un Lēmuma (ES) 2016/1041 atcelšanu (ECB/2018/21)

91

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2018/1149 (2018. gada 10. augusts) par nesaistošām vadlīnijām konfliktu skartu un augsta riska teritoriju un citu piegādes ķēdes risku identificēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/821

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/1145

(2018. gada 7. jūnijs),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/891 attiecībā uz ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 37. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/891 (2) Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2393 (3) Regula (ES) Nr. 1308/2013 ir tikusi grozīta jo īpaši attiecībā uz atbalstu ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē. Tāpēc Deleģētajā regulā (ES) 2017/891 būtu jāatspoguļo grozījumi, kas izdarīti attiecīgajos Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/891 (2) Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2393 (3) Regula (ES) Nr. 1308/2013 ir tikusi grozīta jo īpaši attiecībā uz atbalstu ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē. Tāpēc Deleģētajā regulā (ES) 2017/891 būtu jāatspoguļo grozījumi, kas izdarīti attiecīgajos Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumos.

| (2) | Būtu jāatjaunina noteikumi par valsts finansiālo palīdzību augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāatjaunina noteikumi par valsts finansiālo palīdzību augļu un dārzeņu nozarē.

| (3) | Jāprecizē noteikumi attiecībā uz gadījumiem, kuros būtu jāatļauj ražotāju organizācijas biedriem ražotājiem noteiktu procentuālo daļu savas produkcijas pārdot bez ražotāju organizācijas starpniecības, ja tas ir atļauts ražotāju organizācijas statūtos un ja tas ir saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem un nosacījumiem. Jāprecizē bez ražotāju organizācijas starpniecības pārdotās produkcijas sliekšņvērtība. |
| --- | --- |

(3)

Jāprecizē noteikumi attiecībā uz gadījumiem, kuros būtu jāatļauj ražotāju organizācijas biedriem ražotājiem noteiktu procentuālo daļu savas produkcijas pārdot bez ražotāju organizācijas starpniecības, ja tas ir atļauts ražotāju organizācijas statūtos un ja tas ir saskaņā ar dalībvalsts noteikumiem un nosacījumiem. Jāprecizē bez ražotāju organizācijas starpniecības pārdotās produkcijas sliekšņvērtība.

| (4) | Jauniem pasākumiem, kas attiecas uz ražotāju organizāciju savstarpēju konsultēšanu un darbības programmu kopējo fondu līdzekļu papildināšanu, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(4)

Jauniem pasākumiem, kas attiecas uz ražotāju organizāciju savstarpēju konsultēšanu un darbības programmu kopējo fondu līdzekļu papildināšanu, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo palīdzību.

| (5) | Dalībvalstis drīkst turpināt no sava budžeta piešķirt valsts finansiālo palīdzību ražotāju organizācijām tajos Savienības reģionos, kuros organizētības pakāpe ir īpaši zema. Tāpēc, lai nepieļautu izkropļojumus Savienības iekšējā tirgus darbībā, būtu jāparedz nosacījumi, ar kādiem augļu un dārzeņu nozarē var piešķirt valsts finansiālo palīdzību, kā arī jānosaka metode, ar kuru aprēķina organizētības pakāpi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis drīkst turpināt no sava budžeta piešķirt valsts finansiālo palīdzību ražotāju organizācijām tajos Savienības reģionos, kuros organizētības pakāpe ir īpaši zema. Tāpēc, lai nepieļautu izkropļojumus Savienības iekšējā tirgus darbībā, būtu jāparedz nosacījumi, ar kādiem augļu un dārzeņu nozarē var piešķirt valsts finansiālo palīdzību, kā arī jānosaka metode, ar kuru aprēķina organizētības pakāpi, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punktā.

| (6) | Jāprecizē noteikumi par konkrētu ieguldījumu tiesībām pretendēt uz Savienības finansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(6)

Jāprecizē noteikumi par konkrētu ieguldījumu tiesībām pretendēt uz Savienības finansiālo palīdzību.

| (7) | Attiecībā uz veicināšanu un komunikāciju, tostarp darbībām un aktivitātēm, ar kurām augļu un dārzeņu tirgos tiecas panākt dažādošanu un konsolidāciju gan preventīvos nolūkos, gan krīzes laikā, jāprecizē, konkrēti kādas darbības un aktivitātes var vai nevar pretendēt uz Savienības finansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz veicināšanu un komunikāciju, tostarp darbībām un aktivitātēm, ar kurām augļu un dārzeņu tirgos tiecas panākt dažādošanu un konsolidāciju gan preventīvos nolūkos, gan krīzes laikā, jāprecizē, konkrēti kādas darbības un aktivitātes var vai nevar pretendēt uz Savienības finansiālo palīdzību.

| (8) | Būtu jāvienkāršo noteikumi attiecībā uz gada ziņojumiem par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, tai skaitā starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām, un ražotāju grupām, kā arī par darbības fondiem, darbības programmām un atzīšanas plāniem. Šiem ziņojumiem ir jābūt tādiem, kas ļauj Komisijai pienācīgi uzraudzīt nozari. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāvienkāršo noteikumi attiecībā uz gada ziņojumiem par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, tai skaitā starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām, un ražotāju grupām, kā arī par darbības fondiem, darbības programmām un atzīšanas plāniem. Šiem ziņojumiem ir jābūt tādiem, kas ļauj Komisijai pienācīgi uzraudzīt nozari.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Deleģētā regula (ES) 2017/891. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Deleģētā regula (ES) 2017/891.

| (10) | Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no spēkā esošajām prasībām, pasākumiem un darbībām, kas paredzētas Deleģētajā regulā (ES) 2017/891, uz jaunajām prasībām, pasākumiem un darbībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jāparedz pārejas noteikumi. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no spēkā esošajām prasībām, pasākumiem un darbībām, kas paredzētas Deleģētajā regulā (ES) 2017/891, uz jaunajām prasībām, pasākumiem un darbībām, kas noteiktas šajā regulā, būtu jāparedz pārejas noteikumi.

| (11) | Šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2017/2393. Tomēr noteikumi par valsts finansiālo palīdzību, rādītājiem un uzraudzību būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra, lai dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem būtu laiks pielāgoties jaunajām prasībām. |
| --- | --- |

(11)

Šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2017/2393. Tomēr noteikumi par valsts finansiālo palīdzību, rādītājiem un uzraudzību būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra, lai dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem būtu laiks pielāgoties jaunajām prasībām.

| (12) | Lai ražotāju organizācijām un to biedriem nodrošinātu tirgus stabilitāti, jo īpaši ņemot vērā to, ka turpmāk minētie pasākumi attiecas galvenokārt uz krīžu pārvarēšanu un novēršanu, un lai dotu tiem iespēju pilnībā gūt labumu no jaunajiem pasākumiem, nosacījumi par to, kā piemērojami Regulā (ES) Nr. 1308/2013 paredzētie jaunie pasākumi un darbības, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, būtu jāpiemēro no dienas, kad sāk piemērot minētās regulas grozījumus, kuri izdarīti ar Regulu (ES) 2017/2393. Lai aizsargātu tiesisko paļāvību, ražotāju organizācijas drīkst izvēlēties vai nu turpināt iesāktās darbības programmas, pamatojoties uz noteikumiem, kas bija piemērojami programmu apstiprināšanas laikā, vai arī grozīt darbības programmas, lai gūtu labumu no jaunajiem pasākumiem un darbībām, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1308/2013, |
| --- | --- |

(12)

Lai ražotāju organizācijām un to biedriem nodrošinātu tirgus stabilitāti, jo īpaši ņemot vērā to, ka turpmāk minētie pasākumi attiecas galvenokārt uz krīžu pārvarēšanu un novēršanu, un lai dotu tiem iespēju pilnībā gūt labumu no jaunajiem pasākumiem, nosacījumi par to, kā piemērojami Regulā (ES) Nr. 1308/2013 paredzētie jaunie pasākumi un darbības, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, būtu jāpiemēro no dienas, kad sāk piemērot minētās regulas grozījumus, kuri izdarīti ar Regulu (ES) 2017/2393. Lai aizsargātu tiesisko paļāvību, ražotāju organizācijas drīkst izvēlēties vai nu turpināt iesāktās darbības programmas, pamatojoties uz noteikumiem, kas bija piemērojami programmu apstiprināšanas laikā, vai arī grozīt darbības programmas, lai gūtu labumu no jaunajiem pasākumiem un darbībām, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1308/2013,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2017/891

Deleģēto regulu (ES) 2017/891 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta e) punktu aizstāj ar šādu:






  “e) | “starptautiska ražotāju organizāciju apvienība” ir ikviena ražotāju organizāciju apvienība, kurā vismaz viena no iesaistītajām organizācijām vai apvienībām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas apvienības galvenais birojs;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta e) punktu aizstāj ar šādu:

“e)

“starptautiska ražotāju organizāciju apvienība” ir ikviena ražotāju organizāciju apvienība, kurā vismaz viena no iesaistītajām organizācijām vai apvienībām atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā atrodas apvienības galvenais birojs;”;

| 2) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

  “12. pants
  Produkcijas tirdzniecība bez ražotāju organizācijas starpniecības

  1.   Ja tas ir atļauts ražotāju organizācijas statūtos un ja tas ir saskaņā ar dalībvalsts un ražotāju organizācijas paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem, biedri ražotāji drīkst:






  a) | pārdot produktus patērētājiem viņu personīgajām vajadzībām tiešā veidā vai ārpus saimniecībām; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Produkcijas tirdzniecība bez ražotāju organizācijas starpniecības

1.   Ja tas ir atļauts ražotāju organizācijas statūtos un ja tas ir saskaņā ar dalībvalsts un ražotāju organizācijas paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem, biedri ražotāji drīkst:

a)

pārdot produktus patērētājiem viņu personīgajām vajadzībām tiešā veidā vai ārpus saimniecībām;

| b) | paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies viņu pašu ražotāju organizācija, pārdot produktu daudzumus, kas apjoma vai vērtības ziņā ir maznozīmīgi salīdzinājumā ar viņu pašu organizācijas attiecīgā produkta pārdodamās produkcijas apjomu vai vērtību; |
| --- | --- |

b)

paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies viņu pašu ražotāju organizācija, pārdot produktu daudzumus, kas apjoma vai vērtības ziņā ir maznozīmīgi salīdzinājumā ar viņu pašu organizācijas attiecīgā produkta pārdodamās produkcijas apjomu vai vērtību;

| c) | paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies viņu pašu ražotāju organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību vai biedru ražotāju ierobežotās produkcijas (apjoma vai vērtības izteiksmē) dēļ parasti neattiecas ražotāju organizācijas komercdarbības. |
| --- | --- |

c)

paši vai ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies viņu pašu ražotāju organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību vai biedru ražotāju ierobežotās produkcijas (apjoma vai vērtības izteiksmē) dēļ parasti neattiecas ražotāju organizācijas komercdarbības.

2.   Produkcijas procentuālā daļa, ko biedrs ražotājs pārdod bez ražotāju organizācijas starpniecības, kā minēts 1. punktā, nepārsniedz 25 % no katra biedra ražotāja pārdodamās produkcijas apjoma vai vērtības.

Tomēr dalībvalstis drīkst noteikt, ka produkcijas procentuālā daļa, ko biedrs ražotājs drīkst pārdot bez ražotāju organizācijas starpniecības, ir mazāka par to, kas noteikta pirmajā daļā. Dalībvalstis drīkst minēto procentuālo daļu palielināt līdz 40 % tādu produktu gadījumā, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (*1), vai gadījumā, kad biedri ražotāji savu produkciju pārdod ar tādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, ko izraudzījusies viņu pašu ražotāju organizācija.

(*1)  Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).”;"

*1

| 3) | regulas 22. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Ja produkcijas apjoms ir samazinājies dabas katastrofas, klimatisko apstākļu, dzīvnieku vai augu slimību vai kaitēkļu invāzijas dēļ, pārdotās produkcijas vērtībā drīkst ieskaitīt visas apdrošināšanas atlīdzības, kas minēto iemeslu dēļ saņemtas par ražas apdrošināšanas darbībām, uz kurām attiecas III nodaļas 7. iedaļa, vai līdzvērtīgām darbībām, ko pārvalda ražotāju organizācija vai tās biedri ražotāji.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 22. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Ja produkcijas apjoms ir samazinājies dabas katastrofas, klimatisko apstākļu, dzīvnieku vai augu slimību vai kaitēkļu invāzijas dēļ, pārdotās produkcijas vērtībā drīkst ieskaitīt visas apdrošināšanas atlīdzības, kas minēto iemeslu dēļ saņemtas par ražas apdrošināšanas darbībām, uz kurām attiecas III nodaļas 7. iedaļa, vai līdzvērtīgām darbībām, ko pārvalda ražotāju organizācija vai tās biedri ražotāji.”;

| 4) | regulas 30. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības, kam ir piešķirts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā vai Komisijas Regulas (ES) Nr. 702/2014 (*2) 19. pantā paredzēts atbalsts, drīkst īstenot darbības programmu tajā paša periodā ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts nodrošina to, ka saņēmēji atbalstu par konkrētu darbību saņem tikai saskaņā ar vienu no shēmām.


  (*2)  Komisijas 2014. gada 25. jūnija Regula (ES) Nr. 702/2014, ar kuru konkrētas atbalsta kategorijas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu (OV L 193, 1.7.2014., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

4)

regulas 30. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības, kam ir piešķirts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā vai Komisijas Regulas (ES) Nr. 702/2014 (*2) 19. pantā paredzēts atbalsts, drīkst īstenot darbības programmu tajā paša periodā ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts nodrošina to, ka saņēmēji atbalstu par konkrētu darbību saņem tikai saskaņā ar vienu no shēmām.

(*2)  Komisijas 2014. gada 25. jūnija Regula (ES) Nr. 702/2014, ar kuru konkrētas atbalsta kategorijas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un lauku apvidos atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu (OV L 193, 1.7.2014., 1. lpp.).”;"

*2

| 5) | regulas 31. panta 6. punkta pirmās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Ieguldījumus, arī ar izpirkumnomas līgumiem saistītos ieguldījumus, drīkst finansēt no darbības fonda ar vienu summu vai vairākiem daļmaksājumiem, kas apstiprināti darbības programmā.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 31. panta 6. punkta pirmās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Ieguldījumus, arī ar izpirkumnomas līgumiem saistītos ieguldījumus, drīkst finansēt no darbības fonda ar vienu summu vai vairākiem daļmaksājumiem, kas apstiprināti darbības programmā.”;

| 6) | regulas II sadaļas III nodaļas 3. iedaļu aizstāj ar šādu:


  “
  3. iedaļa




  Atbalsts attiecībā uz kopējiem fondiem




  40. pants
  Atbalsts attiecībā uz kopējiem fondiem

  1.   Dalībvalstis pieņem sīki izstrādātus noteikumus par kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai un kopējo fondu līdzekļu papildināšanai paredzētu atbalstu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā.


  2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai ietver gan Savienības finansiālo palīdzību, gan ražotāju organizācijas iemaksas. Šāda atbalsta kopējais apjoms pirmajā, otrajā un trešajā darbības gadā nepārsniedz attiecīgi 5 %, 4 % vai 2 % no ražotāju organizācijas iemaksām kopējā fondā.


  3.   Ražotāju organizācija var saņemt 1. punktā minēto atbalstu kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai tikai vienu reizi un tikai kopējā fonda darbības pirmo triju gadu laikā. Ja ražotāju organizācija pieprasa atbalstu tikai otrajā vai trešajā kopējo fondu darbības gadā, atbalsta apjoms otrajā un trešajā darbības gadā ir attiecīgi 4 % vai 2 % no ražotāju organizācijas iemaksām kopējā fondā.


  4.   Dalībvalstis var noteikt maksimālo apjomu summām, kuras ražotāju organizācija var saņemt kā atbalstu, kas attiecas uz kopējiem fondiem.”; |
| --- | --- |

6)

regulas II sadaļas III nodaļas 3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“
  3. iedaļa

Atbalsts attiecībā uz kopējiem fondiem

40. pants

Atbalsts attiecībā uz kopējiem fondiem

1.   Dalībvalstis pieņem sīki izstrādātus noteikumus par kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai un kopējo fondu līdzekļu papildināšanai paredzētu atbalstu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai ietver gan Savienības finansiālo palīdzību, gan ražotāju organizācijas iemaksas. Šāda atbalsta kopējais apjoms pirmajā, otrajā un trešajā darbības gadā nepārsniedz attiecīgi 5 %, 4 % vai 2 % no ražotāju organizācijas iemaksām kopējā fondā.

3.   Ražotāju organizācija var saņemt 1. punktā minēto atbalstu kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai tikai vienu reizi un tikai kopējā fonda darbības pirmo triju gadu laikā. Ja ražotāju organizācija pieprasa atbalstu tikai otrajā vai trešajā kopējo fondu darbības gadā, atbalsta apjoms otrajā un trešajā darbības gadā ir attiecīgi 4 % vai 2 % no ražotāju organizācijas iemaksām kopējā fondā.

4.   Dalībvalstis var noteikt maksimālo apjomu summām, kuras ražotāju organizācija var saņemt kā atbalstu, kas attiecas uz kopējiem fondiem.”;

| 7) | regulas II sadaļas III nodaļā pievieno šādu 8. iedaļu:


  “
  8. iedaļa




  Atbalsts attiecībā uz konsultēšanu




  51.a pants
  Konsultācijas pasākumu īstenošana

  1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta i) apakšpunkta īstenošanas nolūkos tiesīgi saņemt atbalstu ir šādi konsultācijas pasākumi:






  a) | apmaiņa ar paraugpraksi saistībā ar krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punktā un kas atzītām ražotāju organizācijām, ražotāju grupām vai individuāliem ražotājiem palīdz izmantot pieredzi, ko citi guvuši krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas II sadaļas III nodaļā pievieno šādu 8. iedaļu:

“
  8. iedaļa

Atbalsts attiecībā uz konsultēšanu

51.a pants

Konsultācijas pasākumu īstenošana

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta i) apakšpunkta īstenošanas nolūkos tiesīgi saņemt atbalstu ir šādi konsultācijas pasākumi:

a)

apmaiņa ar paraugpraksi saistībā ar krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punktā un kas atzītām ražotāju organizācijām, ražotāju grupām vai individuāliem ražotājiem palīdz izmantot pieredzi, ko citi guvuši krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu īstenošanā;

| b) | pasākumi, kas veicina jaunu ražotāju organizāciju izveidi, rosinot esošo ražotāju organizāciju apvienošanos, vai kas palīdz individuāliem ražotājiem pievienoties jau esošai ražotāju organizācijai; |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kas veicina jaunu ražotāju organizāciju izveidi, rosinot esošo ražotāju organizāciju apvienošanos, vai kas palīdz individuāliem ražotājiem pievienoties jau esošai ražotāju organizācijai;

| c) | pasākumi, kas konsultāciju sniedzējiem un saņēmējiem nodrošina kontaktu veidošanas iespējas, lai stiprinātu jo īpaši tirdzniecības kanālus kā krīžu novēršanas un pārvarēšanas līdzekli. |
| --- | --- |

c)

pasākumi, kas konsultāciju sniedzējiem un saņēmējiem nodrošina kontaktu veidošanas iespējas, lai stiprinātu jo īpaši tirdzniecības kanālus kā krīžu novēršanas un pārvarēšanas līdzekli.

2.   Konsultācijas sniedzējs ir ražotāju organizāciju apvienība vai ražotāju organizācija. Konsultācijas pasākumiem paredzēto atbalstu saņem konsultācijas sniedzējs.

3.   Konsultācijas saņēmējs ir atzīta ražotāju organizācija vai ražotāju grupa, kas atrodas reģionos, kuros organizētības koeficients trīs secīgos gados pirms darbības programmas īstenošanas ir bijis zemāks par 20 %.

Individuāli ražotāji, kas nav kādas ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienību biedri, var būt konsultācijas saņēmēji pat tad, ja tie atrodas reģionos, kuros organizētības koeficients ir augstāks par 20 %.

4.   Ar konsultācijas pasākumiem saistītie izdevumi ir daļa no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punktā minēto darbības programmas krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu izdevumiem.

Konsultēšanas atbalsttiesīgās izmaksas ir uzskaitītas šīs regulas III pielikumā.

Visu III pielikumā norādīto izmaksu kompensāciju izmaksā konsultācijas sniedzējam.

5.   Konsultācijas pasākumu izpildi nedrīkst nodot ārpakalpojumā.”;

| 8) | regulas 52. pantu aizstāj ar šādu:

  “52. pants
  Nosacījumi, ar kādiem piemēro valsts finansiālo palīdzību

  1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ražotāju organizētības pakāpi dalībvalsts reģionā aprēķina, pamatojoties uz tās augļu un dārzeņu produkcijas vērtību, kas saražota attiecīgajā reģionā un ko pārdevušas:






  a) | atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības; un |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 52. pantu aizstāj ar šādu:

“52. pants

Nosacījumi, ar kādiem piemēro valsts finansiālo palīdzību

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ražotāju organizētības pakāpi dalībvalsts reģionā aprēķina, pamatojoties uz tās augļu un dārzeņu produkcijas vērtību, kas saražota attiecīgajā reģionā un ko pārdevušas:

a)

atzītas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības; un

| b) | ražotāju grupas, kas atzītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, vai ražotāju organizācijas un ražotāju grupas, kas atzītas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantam. |
| --- | --- |

b)

ražotāju grupas, kas atzītas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantam, vai ražotāju organizācijas un ražotāju grupas, kas atzītas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantam.

Lai veiktu aprēķinu, vērtību, kas iegūta tā, kā minēts pirmajā daļā, dala ar minētajā reģionā saražotās augļu un dārzeņu produkcijas kopējo vērtību.

2.   To augļu un dārzeņu vērtībā, kas saražoti attiecīgajā reģionā un ko pārdevušas 1. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētās organizācijas, apvienības un grupas, iekļauj tikai tos produktus, attiecībā uz kuriem šīm organizācijām, apvienībām un grupām ir piešķirta atzīšana. Mutatis mutandis piemēro 22. pantu.

Lai aprēķinātu minētajā reģionā saražoto augļu un dārzeņu kopējo vērtību, mutatis mutandis piemēro metodoloģiju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 138/2004 (*3) I pielikumā.

3.   Valsts finansiālo palīdzību piešķir tikai par augļiem un dārzeņiem, kas saražoti 4. punktā minētajā reģionā.

4.   Reģionus, par kuriem ir pieejami dati, lai aprēķinātu 1. punktā minēto organizētības pakāpi, dalībvalstis nosaka kā atsevišķas to teritorijas daļas saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, tādiem kā to agronomiskās un ekonomiskās īpašības un to reģionālais lauksaimniecības / augļu un dārzeņu ražošanas potenciāls vai to institucionālā vai administratīvā struktūra.

Reģionus, ko noteikusi dalībvalsts, negroza vismaz piecus gadus, ja vien šādi grozījumi nav objektīvi pamatoti jo īpaši ar iemesliem, kas nav saistīti ar ražotāju organizētības pakāpes aprēķināšanu attiecīgajā reģionā vai reģionos.

5.   Pirms valsts finansiālās palīdzības piešķiršanas dalībvalstis paziņo Komisijai sarakstu, kurā norādīts reģions vai reģioni, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. panta 1. un 2. punktā minētajiem kritērijiem, un finansiālās palīdzības apjomu, kas izmaksājams minēto reģionu ražotāju organizācijām.

Dalībvalstis paziņo Komisijai ikvienu grozījumu sarakstā, kurā norādīts reģions vai reģioni, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. panta 1. un 2. punktā minētajiem kritērijiem.

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.).”;"

*3

| 9) | regulas 56. pantu aizstāj ar šādu:

  “56. pants
  Rādītāji

  1.   Darbības programmu un valsts stratēģiju uzraudzību un izvērtēšanu veic, lai novērtētu progresu, kas panākts darbības programmās noteikto mērķu sasniegšanā, kā arī to lietderību un efektivitāti attiecībā uz minētajiem mērķiem.


  2.   Šā panta 1. punktā minēto progresu, lietderību un efektivitāti novērtē visā darbības programmas īstenošanas periodā, pamatojoties uz Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 II pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem rādītājiem attiecībā uz darbībām un pasākumiem, ko darbības programmu gaitā īstenojušas atzītas ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības, starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības un ražotāju grupas.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 56. pantu aizstāj ar šādu:

“56. pants

Rādītāji

1.   Darbības programmu un valsts stratēģiju uzraudzību un izvērtēšanu veic, lai novērtētu progresu, kas panākts darbības programmās noteikto mērķu sasniegšanā, kā arī to lietderību un efektivitāti attiecībā uz minētajiem mērķiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto progresu, lietderību un efektivitāti novērtē visā darbības programmas īstenošanas periodā, pamatojoties uz Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 II pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem rādītājiem attiecībā uz darbībām un pasākumiem, ko darbības programmu gaitā īstenojušas atzītas ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības, starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības un ražotāju grupas.”;

| 10) | regulas 57. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | nodrošināta ziņošanas prasību izpildei vajadzīgā informācija.”; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

regulas 57. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

nodrošināta ziņošanas prasību izpildei vajadzīgā informācija.”;

| b) | panta 3. punktu groza šādi:






  i) | otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Progresu, kas panākts programmas vispārīgo mērķu sasniegšanā, izvērtēšanā pārbauda, pamatojoties uz Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 II pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem rādītājiem”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu groza šādi:

i)

otro daļu aizstāj ar šādu:

“Progresu, kas panākts programmas vispārīgo mērķu sasniegšanā, izvērtēšanā pārbauda, pamatojoties uz Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 II pielikuma 4. iedaļā noteiktajiem rādītājiem”;

| ii) | pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
  “Izvērtējuma ziņojumu pievieno atbilstošajam gada ziņojumam, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 21. pantā.”; |
| --- | --- |

ii)

pēdējo daļu aizstāj ar šādu:

“Izvērtējuma ziņojumu pievieno atbilstošajam gada ziņojumam, kas minēts Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 21. pantā.”;

| 11) | regulas II, III un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

11)

regulas II, III un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Pārejas noteikumi

Neskarot Deleģētās regulas (ES) 2017/891 34. pantu, darbības programma, kas pirms 2018. gada 20. janvāra apstiprināta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 (4) vai Deleģēto regulu (ES) 2017/891, līdz tās nobeigumam turpina darboties saskaņā ar nosacījumiem, kas piemērojami līdz 2018. gada 1. janvārim (neieskaitot).

4

Tomēr pēc ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības pieprasījuma dalībvalstis drīkst apstiprināt grozījumus darbības programmā, kas pirms 2018. gada 20. janvāra apstiprināta saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 vai Deleģēto regulu (ES) 2017/891. Minētie grozījumi atbilst prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1308/2013, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2017/2393, Deleģētajā regulā (ES) 2017/891, kurā grozījumi izdarīti ar šīs regulas 1. pantu, un Īstenošanas regulā (ES) 2017/892, kurā grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1146 (5).

5

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Tomēr 1. panta 8., 9. un 10. punktu un pielikuma 3. punktu piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 13. marta Deleģētā regula (ES) 2017/891, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz sodiem, kas piemērojami minētajās nozarēs, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011 (OV L 138, 25.5.2017., 4. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 13. decembra Regula (ES) 2017/2393, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu (OV L 350, 29.12.2017., 15. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2018. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2018/1146, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/892, ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari, un Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (skatīt šā oficialā Vēstneša 9. lpp.).

5

oficialā Vēstneša

---

PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2017/891 pielikumus groza šādi:

| 1) | II pielikumu groza šādi:






  a) | 20. punktu aizstāj ar šādu:






  “20. | Pasākumi, kurus ražotāju organizācija vai ražotāju organizāciju apvienības, izmantojot ārpakalpojumus, veic ārpus Savienības, ja vien tie nav veicināšanas pasākumi, kas ārpus Savienības tiek īstenoti atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 14. pantam.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

II pielikumu groza šādi:

a)

20. punktu aizstāj ar šādu:

“20.

| b) | pievieno šādu jaunu 21. punktu:






  “21. | Eksporta kredīts attiecībā uz darbībām un aktivitātēm, kuru mērķis ir preventīvos nolūkos vai krīzes laikā panākt dažādošanu un konsolidāciju augļu un dārzeņu tirgos.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu jaunu 21. punktu:

“21.

| 2) | III pielikumā pievieno šādu jaunu 12., 13. un 14. punktu:






  “12. | Izmaksas attiecībā uz konsultēšanu, kas ir daļa no darbības programmas krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem.
  Šā pasākuma ietvaros attiecināmās izmaksas ir:






  a) | konsultācijas organizēšanas un sniegšanas izmaksas; un |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III pielikumā pievieno šādu jaunu 12., 13. un 14. punktu:

“12.

Izmaksas attiecībā uz konsultēšanu, kas ir daļa no darbības programmas krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem.

Šā pasākuma ietvaros attiecināmās izmaksas ir:

a)

konsultācijas organizēšanas un sniegšanas izmaksas; un

| b) | konsultācijas sniedzēja ceļa, uzturēšanās un dienas naudas izdevumi. |
| --- | --- |

b)

konsultācijas sniedzēja ceļa, uzturēšanās un dienas naudas izdevumi.

| 13. | Izmaksas attiecībā uz trešo valstu fitosanitāro protokolu apspriešanu, īstenošanu un pārvaldību Savienības teritorijā, ja šīs izmaksas ražotāju organizācijai vai ražotāju organizāciju apvienībai rodas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā minēto krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu ietvaros, izņemot trešo valstu izdevumu atlīdzinājumu. |
| --- | --- |

13.

Izmaksas attiecībā uz trešo valstu fitosanitāro protokolu apspriešanu, īstenošanu un pārvaldību Savienības teritorijā, ja šīs izmaksas ražotāju organizācijai vai ražotāju organizāciju apvienībai rodas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā minēto krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu ietvaros, izņemot trešo valstu izdevumu atlīdzinājumu.

| 14. | Izmaksas attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 14. pantā minētajiem veicināšanas un komunikācijas pasākumiem. Attiecināmās izmaksas šo pasākumu ietvaros ir izmaksas, kas attiecas uz veicināšanas un informēšanas pasākumu organizēšanu un dalību šajos pasākumos, kuros ietilpst arī sabiedrisko attiecību darbs, veicināšanas un informēšanas kampaņas un dalība valsts, Eiropas un starptautiska līmeņa pasākumos, gadatirgos un izstādēs. Attiecināmās izmaksas ir arī izmaksas attiecībā uz tehnisko konsultāciju pakalpojumiem, ja vien šie pakalpojumi ir vajadzīgi, lai organizētu šos pasākumus vai veicināšanas un informēšanas kampaņas vai piedalītos šajos pasākumos vai kampaņās.”; |
| --- | --- |

14.

Izmaksas attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 14. pantā minētajiem veicināšanas un komunikācijas pasākumiem. Attiecināmās izmaksas šo pasākumu ietvaros ir izmaksas, kas attiecas uz veicināšanas un informēšanas pasākumu organizēšanu un dalību šajos pasākumos, kuros ietilpst arī sabiedrisko attiecību darbs, veicināšanas un informēšanas kampaņas un dalība valsts, Eiropas un starptautiska līmeņa pasākumos, gadatirgos un izstādēs. Attiecināmās izmaksas ir arī izmaksas attiecībā uz tehnisko konsultāciju pakalpojumiem, ja vien šie pakalpojumi ir vajadzīgi, lai organizētu šos pasākumus vai veicināšanas un informēšanas kampaņas vai piedalītos šajos pasākumos vai kampaņās.”;

| 3) | V pielikumu aizstāj ar šādu:


  “V PIELIKUMS

  Informācija, kas iekļaujama 54. panta b) punktā minētajā dalībvalstu gada ziņojumā

  Visa informācija attiecas uz kalendāro gadu, par kuru sagatavo ziņojumu. Ziņojums aptver informāciju par veiktajām pārbaudēm un piemērotajiem administratīvajiem sodiem, kas attiecas uz minēto gadu. Attiecībā uz informāciju, kas gada laikā mainās, gada ziņojumā būtu jāatspoguļo situācija tā gada 31. decembrī, par kuru sagatavo ziņojumu.
  A DAĻA. INFORMĀCIJA PAR TIRGUS PĀRVALDĪBU








  1. | Administratīvā informācija:






  a) | izmaiņas valsts tiesību aktos, kas pieņemti, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I sadaļas II nodaļas 3. iedaļu un II sadaļas III nodaļas 1., 2. un 3. iedaļu; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V pielikumu aizstāj ar šādu:

“V PIELIKUMS

Informācija, kas iekļaujama 54. panta b) punktā minētajā dalībvalstu gada ziņojumā

Visa informācija attiecas uz kalendāro gadu, par kuru sagatavo ziņojumu. Ziņojums aptver informāciju par veiktajām pārbaudēm un piemērotajiem administratīvajiem sodiem, kas attiecas uz minēto gadu. Attiecībā uz informāciju, kas gada laikā mainās, gada ziņojumā būtu jāatspoguļo situācija tā gada 31. decembrī, par kuru sagatavo ziņojumu.

A DAĻA. INFORMĀCIJA PAR TIRGUS PĀRVALDĪBU

1.

a)

izmaiņas valsts tiesību aktos, kas pieņemti, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I sadaļas II nodaļas 3. iedaļu un II sadaļas III nodaļas 1., 2. un 3. iedaļu;

| b) | izmaiņas ilgtspējīgām darbības programmām iecerētā valsts stratēģijā, kas piemērojama darbības programmām. |
| --- | --- |

b)

izmaiņas ilgtspējīgām darbības programmām iecerētā valsts stratēģijā, kas piemērojama darbības programmām.

| 2. | Informācija par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām un ražotāju grupām:






  a) | tādu ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību, starptautisku ražotāju organizāciju apvienību un ražotāju grupu kopskaits, kuras ir atzītas vai kuru atzīšana ir apturēta. Turklāt:






  i) | attiecībā uz ražotāju organizācijām – ražotāju organizāciju biedru skaits; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

tādu ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību, starptautisku ražotāju organizāciju apvienību un ražotāju grupu kopskaits, kuras ir atzītas vai kuru atzīšana ir apturēta. Turklāt:

i)

attiecībā uz ražotāju organizācijām – ražotāju organizāciju biedru skaits;

| ii) | attiecībā uz starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām – ražotāju organizāciju biedru skaits un dalībvalstis, kurās atrodas šo biedru galvenais birojs; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām – ražotāju organizāciju biedru skaits un dalībvalstis, kurās atrodas šo biedru galvenais birojs;

| b) | tādu ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību, starptautisku ražotāju organizāciju apvienību un ražotāju grupu kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta. Turklāt attiecībā uz starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām – organizāciju biedru skaits un dalībvalstis, kurās atrodas šo biedru galvenais birojs; |
| --- | --- |

b)

tādu ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību, starptautisku ražotāju organizāciju apvienību un ražotāju grupu kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta. Turklāt attiecībā uz starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām – organizāciju biedru skaits un dalībvalstis, kurās atrodas šo biedru galvenais birojs;

| c) | organizāciju apvienošanās gadījumu kopskaits (šādā sadalījumā: kopskaits, jaunu organizāciju skaits, jauns(-i) identifikācijas numurs(-i)); |
| --- | --- |

c)

organizāciju apvienošanās gadījumu kopskaits (šādā sadalījumā: kopskaits, jaunu organizāciju skaits, jauns(-i) identifikācijas numurs(-i));

| d) | biedru skaits (kopskaits un sadalījumā pa juridiskām personām, fiziskām personām, augļu un dārzeņu ražotājiem); |
| --- | --- |

d)

biedru skaits (kopskaits un sadalījumā pa juridiskām personām, fiziskām personām, augļu un dārzeņu ražotājiem);

| e) | tādu organizāciju/grupu kopskaits, kam ir darbības programma/atzīšanas plāns (sadalījumā pa atzītām organizācijām/grupām, organizācijām/grupām, kuru atzīšana ir apturēta, un organizācijām/grupām, kuras apvienojušās); |
| --- | --- |

e)

tādu organizāciju/grupu kopskaits, kam ir darbības programma/atzīšanas plāns (sadalījumā pa atzītām organizācijām/grupām, organizācijām/grupām, kuru atzīšana ir apturēta, un organizācijām/grupām, kuras apvienojušās);

| f) | svaigu produktu tirgum paredzētās produkcijas daļa (norādot vērtību un apjomu); |
| --- | --- |

f)

svaigu produktu tirgum paredzētās produkcijas daļa (norādot vērtību un apjomu);

| g) | pārstrādei paredzētās produkcijas daļa (norādot vērtību un apjomu); |
| --- | --- |

g)

pārstrādei paredzētās produkcijas daļa (norādot vērtību un apjomu);

| h) | augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība. |
| --- | --- |

h)

augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība.

| 3. | Informācija par izdevumiem:






  a) | izdevumi attiecībā uz ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām (šādā sadalījumā: darbības fonds, galīgais darbības fonds un valsts finansiālā palīdzība); |
| --- | --- | --- |

3.

a)

izdevumi attiecībā uz ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām (šādā sadalījumā: darbības fonds, galīgais darbības fonds un valsts finansiālā palīdzība);

| b) | tādu darbības programmu kopējie faktiskie izdevumi, kas paredzētas ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām (sadalījumā pa darbībām un pasākumiem saistībā ar to mērķiem); |
| --- | --- |

b)

tādu darbības programmu kopējie faktiskie izdevumi, kas paredzētas ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām (sadalījumā pa darbībām un pasākumiem saistībā ar to mērķiem);

| c) | ražotāju grupu kopējie faktiskie izdevumi; |
| --- | --- |

c)

ražotāju grupu kopējie faktiskie izdevumi;

| d) | no tirgus izņemti produkti sadalījumā pa produktu kategorijām (apjoms, kopējie izdevumi, ES finansiālās palīdzības apjoms un galamērķi (bezmaksas izplatīšana, kompostēšana, pārstrādes rūpniecība un citi)). |
| --- | --- |

d)

no tirgus izņemti produkti sadalījumā pa produktu kategorijām (apjoms, kopējie izdevumi, ES finansiālās palīdzības apjoms un galamērķi (bezmaksas izplatīšana, kompostēšana, pārstrādes rūpniecība un citi)).

| 4. | Informācija par darbības programmu un atzīšanas plānu uzraudzību:






  a) | rādītāji attiecībā uz ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām (sadalījumā pa darbībām un pasākumiem saistībā ar to mērķiem); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

rādītāji attiecībā uz ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām (sadalījumā pa darbībām un pasākumiem saistībā ar to mērķiem);

| b) | rādītāji attiecībā uz ražotāju grupām. |
| --- | --- |

b)

rādītāji attiecībā uz ražotāju grupām.

B DAĻA. GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANAI VAJADZĪGĀ INFORMĀCIJA

Informācija par pārbaudēm un administratīvajiem sodiem:

| a) | pārbaudes, ko veikušas dalībvalstis: ziņas par apmeklētajām struktūrām un apmeklējuma datumiem; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes, ko veikušas dalībvalstis: ziņas par apmeklētajām struktūrām un apmeklējuma datumiem;

| b) | pārbaužu īpatsvars; |
| --- | --- |

b)

pārbaužu īpatsvars;

| c) | pārbaužu rezultāti; |
| --- | --- |

c)

pārbaužu rezultāti;

| d) | piemērotie administratīvie sodi. |
| --- | --- |

d)

piemērotie administratīvie sodi.

---

| 17.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1146

(2018. gada 7. jūnijs),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/892, ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari, un Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 38. pantu, 182. panta 1. un 4. punktu un 223. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 (2) atcelšanu un jo īpaši tās 62. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/892 (3) ir paredzēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanas noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2393 (4) Regula (ES) Nr. 1308/2013 ir tikusi grozīta jo īpaši attiecībā uz atbalstu augļu un dārzeņu nozarē. Tāpēc grozījumi, kas izdarīti attiecīgajos Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumos, būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulā (ES) 2017/892. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/892 (3) ir paredzēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanas noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2393 (4) Regula (ES) Nr. 1308/2013 ir tikusi grozīta jo īpaši attiecībā uz atbalstu augļu un dārzeņu nozarē. Tāpēc grozījumi, kas izdarīti attiecīgajos Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumos, būtu jāatspoguļo Īstenošanas regulā (ES) 2017/892.

| (2) | Būtu jāatjaunina īstenošanas noteikumi attiecībā uz valsts finansiālo palīdzību augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāatjaunina īstenošanas noteikumi attiecībā uz valsts finansiālo palīdzību augļu un dārzeņu nozarē.

| (3) | Lai nodrošinātu atbalsta pieteikumu un palielinājuma nosacījumu verifikācijas saskaņotu ieviešanu visā Savienībā, būtu sīki jānosaka, kā īstenojams Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minētais Savienības finansiālās palīdzības ierobežojuma palielinājums no 50 % līdz 60 % dalībvalstīs, kurās ražotāju organizācijas laiž tirgū mazāk nekā 20 % augļu un dārzeņu produkcijas, un jo īpaši kā aprēķināma ražotāju organizētības pakāpe konkrētā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu atbalsta pieteikumu un palielinājuma nosacījumu verifikācijas saskaņotu ieviešanu visā Savienībā, būtu sīki jānosaka, kā īstenojams Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minētais Savienības finansiālās palīdzības ierobežojuma palielinājums no 50 % līdz 60 % dalībvalstīs, kurās ražotāju organizācijas laiž tirgū mazāk nekā 20 % augļu un dārzeņu produkcijas, un jo īpaši kā aprēķināma ražotāju organizētības pakāpe konkrētā dalībvalstī.

| (4) | Turklāt būtu jāprecizē, ka produktu veicināšanā kā krīžu pārvarēšanas pasākumā ietilpst arī augļu un dārzeņu tirgu dažādošana un konsolidācija. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt būtu jāprecizē, ka produktu veicināšanā kā krīžu pārvarēšanas pasākumā ietilpst arī augļu un dārzeņu tirgu dažādošana un konsolidācija.

| (5) | Būtu jāvienkāršo noteikumi attiecībā uz gada ziņojumiem par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, tai skaitā starptautiskām ražotāju organizācijām, un ražotāju grupām, kā arī par darbības fondiem, darbības programmām un atzīšanas plāniem. Šiem ziņojumiem ir jābūt tādiem, kas ļauj Komisijai pienācīgi uzraudzīt nozari. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāvienkāršo noteikumi attiecībā uz gada ziņojumiem par ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, tai skaitā starptautiskām ražotāju organizācijām, un ražotāju grupām, kā arī par darbības fondiem, darbības programmām un atzīšanas plāniem. Šiem ziņojumiem ir jābūt tādiem, kas ļauj Komisijai pienācīgi uzraudzīt nozari.

| (6) | Būtu jāprecizē nosacījumi par to, kā piemērojama Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. pantā minētā ievedmuita, kas var tikt piemērota konkrētu augļu un dārzeņu importam. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāprecizē nosacījumi par to, kā piemērojama Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. pantā minētā ievedmuita, kas var tikt piemērota konkrētu augļu un dārzeņu importam.

| (7) | Ja darbības programmu īsteno ražotāju organizāciju apvienība vai starptautiska ražotāju organizāciju apvienība, dalībvalstīm būtu jānodrošina attiecīgu Regulas (ES) Nr. 1306/2013 prasību izpilde, proti, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka netiek pieļauts divkāršs finansējums un ka pienācīgi tiek pārbaudītas darbības, kas īstenotas ražotāju organizāciju apvienības līmenī, kā arī tādu ražotāju organizāciju līmenī, kas ir ražotāju organizāciju apvienību biedres. |
| --- | --- |

(7)

Ja darbības programmu īsteno ražotāju organizāciju apvienība vai starptautiska ražotāju organizāciju apvienība, dalībvalstīm būtu jānodrošina attiecīgu Regulas (ES) Nr. 1306/2013 prasību izpilde, proti, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka netiek pieļauts divkāršs finansējums un ka pienācīgi tiek pārbaudītas darbības, kas īstenotas ražotāju organizāciju apvienības līmenī, kā arī tādu ražotāju organizāciju līmenī, kas ir ražotāju organizāciju apvienību biedres.

| (8) | Lai vienkāršotu dalībvalstu gada ziņojuma A daļu un kopīgos veikuma rādītājus, kā arī likvidētu kopīgos atskaites punkta rādītājus, būtu jāatjaunina Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 I un II pielikums. |
| --- | --- |

(8)

Lai vienkāršotu dalībvalstu gada ziņojuma A daļu un kopīgos veikuma rādītājus, kā arī likvidētu kopīgos atskaites punkta rādītājus, būtu jāatjaunina Īstenošanas regulas (ES) 2017/892 I un II pielikums.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) 2017/892. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) 2017/892.

| (10) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas A iedaļas 3. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums paziņot Komisijai par katru minētās iedaļas 2. punktā noteiktās robežvērtības palielinājumu. Lai sniegtu precizējumus par to, kā dalībvalstīm šī informācija jāiesniedz Komisijai, būtu jāgroza Komisijas Regula (EK) Nr. 606/2009 (5). |
| --- | --- |

(10)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas A iedaļas 3. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums paziņot Komisijai par katru minētās iedaļas 2. punktā noteiktās robežvērtības palielinājumu. Lai sniegtu precizējumus par to, kā dalībvalstīm šī informācija jāiesniedz Komisijai, būtu jāgroza Komisijas Regula (EK) Nr. 606/2009 (5).

| (11) | Šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2017/2393. Tomēr noteikumi attiecībā uz ziņojumu sniegšanu būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra, lai dalībvalstīm un attiecīgajiem tirgus dalībniekiem dotu pietiekami daudz laika šajā regulā paredzēto grozījumu ieviešanai. Ražotāju organizācijām piedāvātā elastības iespēja, proti, jauno pasākumu un darbību pārejas noteikumi, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku, lai to piemērošanas datums sakristu ar Regulas (ES) 2017/2393 piemērošanas datumu un tādējādi tiktu ņemta vērā Regulā (ES) Nr. 1308/2013 izdarīto grozījumu piemērošana. |
| --- | --- |

(11)

Šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) 2017/2393. Tomēr noteikumi attiecībā uz ziņojumu sniegšanu būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra, lai dalībvalstīm un attiecīgajiem tirgus dalībniekiem dotu pietiekami daudz laika šajā regulā paredzēto grozījumu ieviešanai. Ražotāju organizācijām piedāvātā elastības iespēja, proti, jauno pasākumu un darbību pārejas noteikumi, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku, lai to piemērošanas datums sakristu ar Regulas (ES) 2017/2393 piemērošanas datumu un tādējādi tiktu ņemta vērā Regulā (ES) Nr. 1308/2013 izdarīto grozījumu piemērošana.

| (12) | Lai ražotāju organizācijām un to biedriem nodrošinātu tirgus stabilitāti, jo īpaši ņemot vērā to, ka turpmāk minētie pasākumi attiecas galvenokārt uz krīžu pārvarēšanu un novēršanu, un lai dotu tiem iespēju pilnībā gūt labumu no jaunajiem pasākumiem, nosacījumi par to, kā piemērojami Regulā (ES) Nr. 1308/2013 paredzētie jaunie pasākumi un darbības, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, būtu jāpiemēro no dienas, kad sāk piemērot minētās regulas grozījumus, kuri izdarīti ar Regulu (ES) 2017/2393. Lai aizsargātu tiesisko paļāvību, ražotāju organizācijas drīkst izvēlēties vai nu turpināt iesāktās darbības programmas, kas pamatojas uz iepriekšējo tiesisko regulējumu, vai arī grozīt darbības programmas, lai gūtu labumu no jaunajiem pasākumiem un darbībām, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

Lai ražotāju organizācijām un to biedriem nodrošinātu tirgus stabilitāti, jo īpaši ņemot vērā to, ka turpmāk minētie pasākumi attiecas galvenokārt uz krīžu pārvarēšanu un novēršanu, un lai dotu tiem iespēju pilnībā gūt labumu no jaunajiem pasākumiem, nosacījumi par to, kā piemērojami Regulā (ES) Nr. 1308/2013 paredzētie jaunie pasākumi un darbības, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, būtu jāpiemēro no dienas, kad sāk piemērot minētās regulas grozījumus, kuri izdarīti ar Regulu (ES) 2017/2393. Lai aizsargātu tiesisko paļāvību, ražotāju organizācijas drīkst izvēlēties vai nu turpināt iesāktās darbības programmas, kas pamatojas uz iepriekšējo tiesisko regulējumu, vai arī grozīt darbības programmas, lai gūtu labumu no jaunajiem pasākumiem un darbībām, kas ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālo palīdzību, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1308/2013.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2017/892

Īstenošanas regulu (ES) 2017/892 groza šādi:

| 1) | regulā iekļauj šādu jaunu 8.a pantu:

  “8.a pants
  Kā piemērot Savienības finansiālās palīdzības ierobežojuma palielinājumu no 50 % līdz 60 %

  1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minēto Savienības finansiālās palīdzības ierobežojuma palielinājumu no 50 % līdz 60 % atzītas ražotāju organizācijas darbības programmai vai darbības programmas daļai piešķir, ja:






  a) | Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minētie nosacījumi katru darbības programmas īstenošanas gadu ir izpildīti un, ievērojot šīs regulas 9. panta 2. punkta g) apakšpunktā minēto procedūru; |
| --- | --- | --- |

1)

regulā iekļauj šādu jaunu 8.a pantu:

“8.a pants

Kā piemērot Savienības finansiālās palīdzības ierobežojuma palielinājumu no 50 % līdz 60 %

1.   Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minēto Savienības finansiālās palīdzības ierobežojuma palielinājumu no 50 % līdz 60 % atzītas ražotāju organizācijas darbības programmai vai darbības programmas daļai piešķir, ja:

a)

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minētie nosacījumi katru darbības programmas īstenošanas gadu ir izpildīti un, ievērojot šīs regulas 9. panta 2. punkta g) apakšpunktā minēto procedūru;

| b) | atzīta ražotāju organizācija ir izteikusi attiecīgu lūgumu darbības programmas iesniegšanas laikā. |
| --- | --- |

b)

atzīta ražotāju organizācija ir izteikusi attiecīgu lūgumu darbības programmas iesniegšanas laikā.

2.   Lai attiecībā uz darbības programmu vai darbības programmas daļu Savienības finansiālās palīdzības ierobežojumu palielinātu no 50 % līdz 60 %, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minēto ražotāju organizāciju tirgū laistās augļu un dārzeņu produkcijas īpatsvaru katram darbības programmas ilguma gadam aprēķina kā ražotāju organizāciju attiecīgajā dalībvalstī tirgū laistās produkcijas vērtības daļu no tādas augļu un dārzeņu produkcijas kopējas vērtības, kas šajā attiecīgajā dalībvalstī laista tirgū Deleģētās regulas (ES) 2017/891 23. panta 1. punktā noteiktajā atsauces periodā.

Tomēr dalībvalstis, kuras piemēro Deleģētās regulas (ES) 2017/891 23. panta 3. punktā paredzēto metodes alternatīvu, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minēto ražotāju organizāciju tirgū laistās augļu un dārzeņu produkcijas īpatsvaru katram darbības programmas ilguma gadam aprēķina kā ražotāju organizāciju attiecīgajā dalībvalstī tirgū laistās produkcijas vērtības daļu no tādas augļu un dārzeņu produkcijas kopējas vērtības, kas šajā attiecīgajā dalībvalstī laista tirgū no tā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir pirms gada, kurā atbalsts apstiprināts saskaņā ar šīs regulas 8. pantu.

3.   Apstiprinātā atbalsta summu, tai skaitā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktu piešķirtā palielinājuma summu, dalībvalstis paziņo lūguma iesniedzējai ražotāju organizācijai, kā noteikts šīs regulas 8. pantā, proti, vēlākais līdz tā gada 15. decembrim, kas ir pirms gada, kurā īsteno darbības programmu.

4.   Katru darbības programmas ilguma gadu dalībvalstis pārbauda, vai Regulas (ES) Nr. 1308/2013 34. panta 3. punkta f) apakšpunktā minētie nosacījumi Savienības finansiālās palīdzības ierobežojumu palielināšanai no 50 % līdz 60 % joprojām ir izpildīti.”;

| 2) | regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | sākotnējās situācijas aprakstu, kas attiecīgā gadījumā pamatojas uz II pielikuma 4.1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem;”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

sākotnējās situācijas aprakstu, kas attiecīgā gadījumā pamatojas uz II pielikuma 4.1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem;”;

| 3) | regulas 9. panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:

  “6.   Ražotāju organizācijas pieteikumu uz atbalstu par ražotāju organizāciju līmenī īstenotām darbībām iesniedz dalībvalstī, kurā tās ir atzītas. Ja ražotāju organizācijas ir starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības biedres, tās nosūta pieteikuma kopiju dalībvalstij, kurā atrodas attiecīgās starptautiskās ražotāju organizāciju apvienības galvenā mītne.


  7.   Starptautiska ražotāju organizāciju apvienība pieteikumu uz atbalstu par starptautiskas apvienības līmenī īstenotām darbībām iesniedz dalībvalstī, kurā atrodas minētās apvienības galvenā mītne. Dalībvalstis nodrošina, ka netiek radīts divkārša finansējuma risks.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 9. panta 6. un 7. punktu aizstāj ar šādiem:

“6.   Ražotāju organizācijas pieteikumu uz atbalstu par ražotāju organizāciju līmenī īstenotām darbībām iesniedz dalībvalstī, kurā tās ir atzītas. Ja ražotāju organizācijas ir starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības biedres, tās nosūta pieteikuma kopiju dalībvalstij, kurā atrodas attiecīgās starptautiskās ražotāju organizāciju apvienības galvenā mītne.

7.   Starptautiska ražotāju organizāciju apvienība pieteikumu uz atbalstu par starptautiskas apvienības līmenī īstenotām darbībām iesniedz dalībvalstī, kurā atrodas minētās apvienības galvenā mītne. Dalībvalstis nodrošina, ka netiek radīts divkārša finansējuma risks.”;

| 4) | regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par to, kādiem nosacījumiem ir jāatbilst tādiem veicināšanas un komunikācijas pasākumiem (tai skaitā darbībām un aktivitātēm, kas vērstas uz augļu un dārzeņu tirgu dažādošanu un konsolidāciju), kuri attiecas uz krīžu novēršanu vai krīžu pārvarēšanu. Minētie noteikumi nodrošina iespēju nepieciešamības gadījumā ātri piemērot šos pasākumus.
  Galvenais minēto pasākumu mērķis ir nopietnu tirgus traucējumu, patērētāju uzticēšanās zaudēšanas vai citu saistītu problēmu gadījumā palielināt ražotāju organizāciju un to apvienību tirgū laisto produktu konkurētspēju.
  Ražotāju organizāciju un to apvienību īstenoto veicināšanas un komunikācijas pasākumu konkrētie mērķi ir:






  a) | uzlabot informētību par Savienībā ražoto lauksaimniecības produktu kvalitāti un augstas kvalitātes standartiem, kas piemērojami to ražošanai Savienībā; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par to, kādiem nosacījumiem ir jāatbilst tādiem veicināšanas un komunikācijas pasākumiem (tai skaitā darbībām un aktivitātēm, kas vērstas uz augļu un dārzeņu tirgu dažādošanu un konsolidāciju), kuri attiecas uz krīžu novēršanu vai krīžu pārvarēšanu. Minētie noteikumi nodrošina iespēju nepieciešamības gadījumā ātri piemērot šos pasākumus.

Galvenais minēto pasākumu mērķis ir nopietnu tirgus traucējumu, patērētāju uzticēšanās zaudēšanas vai citu saistītu problēmu gadījumā palielināt ražotāju organizāciju un to apvienību tirgū laisto produktu konkurētspēju.

Ražotāju organizāciju un to apvienību īstenoto veicināšanas un komunikācijas pasākumu konkrētie mērķi ir:

a)

uzlabot informētību par Savienībā ražoto lauksaimniecības produktu kvalitāti un augstas kvalitātes standartiem, kas piemērojami to ražošanai Savienībā;

| b) | palielināt Savienībā ražoto lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu produktu konkurētspēju un patēriņu un uzlabot informētību par šo produktu kvalitāti gan Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

b)

palielināt Savienībā ražoto lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu produktu konkurētspēju un patēriņu un uzlabot informētību par šo produktu kvalitāti gan Savienībā, gan ārpus tās;

| c) | palielināt informētību par Savienības kvalitātes shēmām gan Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

c)

palielināt informētību par Savienības kvalitātes shēmām gan Savienībā, gan ārpus tās;

| d) | palielināt Savienībā ražoto lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu produktu tirgus daļu, uzmanību pievēršot trešo valstu tirgiem, kuriem ir vislielākais izaugsmes potenciāls; un |
| --- | --- |

d)

palielināt Savienībā ražoto lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu produktu tirgus daļu, uzmanību pievēršot trešo valstu tirgiem, kuriem ir vislielākais izaugsmes potenciāls; un

| e) | sekmēt normālu tirgus apstākļu atjaunošanos Savienības tirgū nopietnu tirgus traucējumu, patērētāju uzticēšanās zaudēšanas vai citu saistītus problēmu gadījumā.”; |
| --- | --- |

e)

sekmēt normālu tirgus apstākļu atjaunošanos Savienības tirgū nopietnu tirgus traucējumu, patērētāju uzticēšanās zaudēšanas vai citu saistītus problēmu gadījumā.”;

| 5) | regulas III nodaļu svītro; |
| --- | --- |

5)

regulas III nodaļu svītro;

| 6) | regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

  “21. pants
  Ražotāju grupu, ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību informācija un gada ziņojumi un dalībvalstu gada ziņojumi
  Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma ražotāju grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, atzītas ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības, starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības un ražotāju grupas sniedz visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga Deleģētās regulas (ES) 2017/891 54. panta b) punktā minētā gada ziņojuma sagatavošanai. Gada ziņojuma struktūra ir noteikta šīs regulas II pielikumā.
  Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai apkopotu informāciju par biedru skaitu un pārdotās produkcijas apjomu un vērtību ražotāju organizācijās, kuras nav iesniegušas darbības programmas. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā minētajām ražotāju organizācijām un ražotāju grupām lūdz norādīt biedru skaitu un pārdotās produkcijas apjomu un vērtību.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Ražotāju grupu, ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību informācija un gada ziņojumi un dalībvalstu gada ziņojumi

Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma ražotāju grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 125.e pantu, atzītas ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības, starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības un ražotāju grupas sniedz visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga Deleģētās regulas (ES) 2017/891 54. panta b) punktā minētā gada ziņojuma sagatavošanai. Gada ziņojuma struktūra ir noteikta šīs regulas II pielikumā.

Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai apkopotu informāciju par biedru skaitu un pārdotās produkcijas apjomu un vērtību ražotāju organizācijās, kuras nav iesniegušas darbības programmas. Regulas (ES) Nr. 1305/2013 27. pantā minētajām ražotāju organizācijām un ražotāju grupām lūdz norādīt biedru skaitu un pārdotās produkcijas apjomu un vērtību.”;

| 7) | regulas 33. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Dalībvalsts, kurā atrodas starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības galvenais birojs,






  a) | ir vispārīgi atbildīga par pārbaužu organizēšanu attiecībā uz darbības programmas darbībām, kas īstenotas starptautiskas apvienības līmenī, un attiecībā uz starptautiskas apvienības darbības fondu un par administratīvo sodu piemērošanu gadījumos, kad minētajās pārbaudēs tiek konstatēta pienākumu neizpilde; un |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 33. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Dalībvalsts, kurā atrodas starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības galvenais birojs,

a)

ir vispārīgi atbildīga par pārbaužu organizēšanu attiecībā uz darbības programmas darbībām, kas īstenotas starptautiskas apvienības līmenī, un attiecībā uz starptautiskas apvienības darbības fondu un par administratīvo sodu piemērošanu gadījumos, kad minētajās pārbaudēs tiek konstatēta pienākumu neizpilde; un

| b) | nodrošina to pārbaužu un maksājumu koordinēšanu, kuri attiecas uz starptautiskas apvienības darbības programmas darbībām, kas īstenotas ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā atrodas starptautiskas apvienības galvenais birojs. |
| --- | --- |

b)

nodrošina to pārbaužu un maksājumu koordinēšanu, kuri attiecas uz starptautiskas apvienības darbības programmas darbībām, kas īstenotas ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā atrodas starptautiskas apvienības galvenais birojs.

4.   Darbības programmu darbības atbilst tās dalībvalsts valsts noteikumiem un valsts stratēģijai, kurā saskaņā ar 9. panta 6. un 7. punktu iesniegts atbalsta pieteikums.

Tomēr vidiskajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem piemēro tās dalībvalsts noteikumus, kurā šie pasākumi un darbības tiek faktiski veiktas.”;

| 8) | regulas 39. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šīs regulas VII pielikumā uzskaitītajiem produktiem un tajā norādītajos periodos drīkst piemērot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punktā noteikto papildu ievedmuitas nodokli. Minēto papildu ievedmuitas nodokli piemēro, ja kāda brīvā apgrozībā laista produkta daudzums jebkurā no minētajā pielikumā norādītajiem piemērošanas periodiem pārsniedz attiecīgajam produktam noteikto sprūda apjomu, ja vien nepastāv iespēja, ka attiecīgais imports varētu radīt traucējumus Savienības tirgū vai ka papildu ievedmuitas nodokļa ietekme būtu nesamērīga ar paredzēto mērķi.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 39. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šīs regulas VII pielikumā uzskaitītajiem produktiem un tajā norādītajos periodos drīkst piemērot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 182. panta 1. punktā noteikto papildu ievedmuitas nodokli. Minēto papildu ievedmuitas nodokli piemēro, ja kāda brīvā apgrozībā laista produkta daudzums jebkurā no minētajā pielikumā norādītajiem piemērošanas periodiem pārsniedz attiecīgajam produktam noteikto sprūda apjomu, ja vien nepastāv iespēja, ka attiecīgais imports varētu radīt traucējumus Savienības tirgū vai ka papildu ievedmuitas nodokļa ietekme būtu nesamērīga ar paredzēto mērķi.”;

| 9) | regulas I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

9)

regulas I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 606/2009

Regulā (EK) Nr. 606/2009 iekļauj šādu jaunu 12.a pantu:

“12.a pants

Paziņojumi par dalībvalstu lēmumiem, ar kuriem atļauj palielināt dabīgo spirta saturu

1.   Dalībvalstis, kuras nolemj izmantot iespēju atļaut dabīgās spirta tilpumkoncentrācijas palielināšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas A iedaļas 3. punktu, paziņo par to Komisijai, pirms tās pieņem attiecīgo lēmumu. Dalībvalstis paziņojumā norāda procentuālās daļas, par kādām Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma I daļas A iedaļas 2. punktā noteiktās robežvērtības tika palielinātas, reģionus un šķirnes, uz kurām attiecas lēmums, kā arī iesniedz datus un pierādījumus, kas liecina, ka klimatiskie apstākļi attiecīgajos reģionos ir bijuši īpaši nelabvēlīgi.

2.   Paziņojumu sagatavo saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2017/1183 (*1) un Īstenošanas regulu (ES) 2017/1185 (*2).

3.   Komisija šo paziņojumu nosūta citu dalībvalstu iestādēm, izmantojot Komisijas izveidotu informācijas sistēmu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Tomēr 1. panta 5., 6. un 9. punktu piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

2

(3)  Komisijas 2017. gada 13. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/892, ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 piemērošanu attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 138, 25.5.2017., 57. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 13. decembra Regula (ES) 2017/2393, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu (OV L 350, 29.12.2017., 15. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Ilgtspējīgām darbības programmām iecerētās valsts stratēģijas struktūra un saturs, uz ko norādīts 2. pantā

1.   Valsts stratēģijas ilgums

Norāda dalībvalsts.

2.   Situācijas analīze tādos aspektos kā stiprās un vājās puses un attīstības potenciāls, tiem atbilstoši izvēlētā stratēģija un izvēlēto prioritāšu pamatojums, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā.

2.1.   Situācijas analīze

Augļu un dārzeņu nozares pašreizējās situācijas apraksts, kurā izmantoti kvantificēti dati, akcentētas stiprās un vājās puses, atšķirības, vajadzības un trūkumi, un attīstības potenciāls un kurš sagatavots, pamatojoties uz rādītājiem, kas noteikti II pielikuma 4.1. tabulā. Šajā aprakstā aplūko vismaz šādus aspektus:

| — | augļu un dārzeņu nozares veiktspēja: nozares stiprās un vājās puses, konkurētspēja un ražotāju organizāciju attīstības potenciāls, |
| --- | --- |

—

augļu un dārzeņu nozares veiktspēja: nozares stiprās un vājās puses, konkurētspēja un ražotāju organizāciju attīstības potenciāls,

| — | ietekme uz vidi (ietekme, slodzes un ieguvumi), kādu rada augļu un dārzeņu ražošana, ieskaitot galvenās tendences. |
| --- | --- |

—

ietekme uz vidi (ietekme, slodzes un ieguvumi), kādu rada augļu un dārzeņu ražošana, ieskaitot galvenās tendences.

2.2.   Atbilstoši stiprajām un vājajām pusēm izvēlētā stratēģija

To galveno jomu apraksts, kurās sagaidāms, ka intervence nodrošinās maksimālo pievienoto vērtību:

| — | darbības programmām izvirzīto mērķu un gaidāmo rezultātu nozīmība un apmērs, kādā tos var reāli sasniegt, |
| --- | --- |

—

darbības programmām izvirzīto mērķu un gaidāmo rezultātu nozīmība un apmērs, kādā tos var reāli sasniegt,

| — | stratēģijas iekšējā saskaņotība, savstarpējas pastiprinošas mijiedarbības esība un iespējamie konflikti vai pretrunas starp dažādu izvēlēto darbību operacionālajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

stratēģijas iekšējā saskaņotība, savstarpējas pastiprinošas mijiedarbības esība un iespējamie konflikti vai pretrunas starp dažādu izvēlēto darbību operacionālajiem mērķiem,

| — | izvēlēto darbību papildināmība un saskaņotība ar citām valsts vai reģionālām darbībām un ar pasākumiem, ko atbalsta no Savienības fondiem, jo īpaši ar lauku attīstības un veicināšanas programmām, |
| --- | --- |

—

izvēlēto darbību papildināmība un saskaņotība ar citām valsts vai reģionālām darbībām un ar pasākumiem, ko atbalsta no Savienības fondiem, jo īpaši ar lauku attīstības un veicināšanas programmām,

| — | gaidāmie rezultāti un ietekme salīdzinājumā ar sākotnējo situāciju un to devums Savienības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

—

gaidāmie rezultāti un ietekme salīdzinājumā ar sākotnējo situāciju un to devums Savienības mērķu sasniegšanā.

2.3.   Iepriekšējās valsts stratēģijas ietekme (attiecīgā gadījumā)

Nesenā pagātnē īstenoto darbības programmu rezultātu un ietekmes apraksts.

3.   Darbības programmu mērķi un veikuma rādītāji, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punkta c) apakšpunktā

Apraksts par izvēlētajiem darbību veidiem, par kuriem var pretendēt uz atbalstu (papildināms saraksts), izvirzītajiem mērķiem, verificējamiem mērķrādītājiem un rādītājiem, kas ļauj novērtēt mērķu sasniegšanā panākto progresu, efektivitāti un lietderību.

3.1.   Prasības attiecībā uz visiem vai dažiem darbību veidiem

Dalībvalstis nodrošina to, ka visas valsts stratēģijā un valsts satvarā iekļautās darbības ir verificējamas un kontrolējamas. Ja darbības programmu īstenošanas laikā veiktajā novērtējumā tiek atklāts, ka verificējamības un kontrolējamības prasības nav izpildītas, attiecīgās darbības atbilstoši koriģē vai svītro. Ja atbalstu piešķir, pamatojoties uz standarta vienotajām likmēm vai vienības izmaksu skalām, dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgie aprēķinu rezultāti ir pareizi un precīzi un iegūti iepriekš godīgos, objektīvos un verificējamos aprēķinos. Vidiskās darbības atbilst prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 5. punktā.

Dalībvalstis pieņem aizsargpasākumus, noteikumus un pārbaudes, ar ko nodrošina, ka par izvēlētajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, netiek saņemts atbalsts arī no citiem atbilstošiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, jo īpaši no lauku attīstības un veicināšanas programmām vai citām valsts vai reģionālām shēmām. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 6. punktu ir ieviesti iedarbīgi aizsardzības pasākumi, lai aizsargātu vidi pret iespējamu vides slodzes palielināšanos, ko izraisa darbības programmu ietvaros atbalstīti ieguldījumi, un saskaņā ar minētās regulas 36. panta 1. punktu ir pieņemti atbalsttiesīguma kritēriji, lai nodrošinātu to, ka darbības programmu ietvaros atbalstītus ieguldījumus individuālajās saimniecībās veic, ievērojot LESD 191. pantā un Septītajā Savienības vides rīcības programmā noteiktos mērķus.

3.2.   Īpaša informācija, kas jāsniedz par to veidu darbībām, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. punktā izklāstīto vai minēto mērķu sasniegšanai (jāaizpilda tikai par izvēlētajiem darbību veidiem)

3.2.1.   Pamatlīdzekļu iegāde

| — | ieguldījumu veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, |
| --- | --- |

—

ieguldījumu veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu,

| — | citi iegādes veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, piemēram, noma, izpirkumnoma, |
| --- | --- |

—

citi iegādes veidi, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, piemēram, noma, izpirkumnoma,

| — | informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem.

3.2.2.   Citas darbības

| — | apraksts par darbību veidiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, |
| --- | --- |

—

apraksts par darbību veidiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu,

| — | informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

informācija par atbalsttiesīguma nosacījumiem.

4.   Kompetento iestāžu un atbildīgo struktūru izraudzīšanās

Dalībvalsts izraudzītā valsts iestāde, kas ir atbildīga par valsts stratēģijas pārvaldību, uzraudzību un izvērtēšanu.

5.   Uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu apraksts

Valsts stratēģijā noteiktie veikuma rādītāji ietver rādītājus, kas minēti 4. pantā un uzskaitīti II pielikuma 4.1. tabulā. Ja to uzskata par lietderīgu, valsts stratēģijā nosaka papildu rādītājus, kas atspoguļo valsts vai reģionālās vajadzības, nosacījumus un mērķus, kuri ir specifiski valsts darbības programmām.

5.1.   Darbības programmu novērtējums un ražotāju organizāciju ziņošanas pienākumi, uz ko norādīts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 36. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktā

Apraksts par darbības programmu uzraudzības un izvērtēšanas prasībām un procedūrām, tostarp par ražotāju organizācijām noteiktajiem ziņošanas pienākumiem.

5.2.   Valsts stratēģijas uzraudzība un izvērtēšana

Valsts stratēģijas uzraudzības un izvērtēšanas prasību un procedūru apraksts.

“II PIELIKUMS

Gada ziņojuma A daļa

GADA ZIŅOJUMA STRUKTŪRA – A DAĻA

Šīs tabulas ir daļa no gada ziņojuma A daļas, kas dalībvalstu kompetentajām iestādēm katru gadu jānosūta Eiropas Komisijai līdz tā gada 15. novembrim, kas seko ziņojumā aplūkotajam kalendāra gadam.

Šīs tabulas balstās uz ziņojumu sniegšanas prasībām, kas noteiktas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/891 54. panta b) punktā un V pielikumā; minētajā regulā ir paredzēti sīki izstrādāti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 īstenošanas noteikumi attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari.

1.   Administratīvā informācija

| 1.1. tabula | Izmaiņas valsts tiesību aktos, kas pieņemti, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I sadaļas II nodaļas 3. iedaļu un II sadaļas III nodaļas 1., 2. un 3. iedaļu (attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari) |
| --- | --- |
| 1.2. tabula | Izmaiņas ilgtspējīgām darbības programmām iecerētā valsts stratēģijā, kas piemērojama darbības programmām. |

1.1. tabula

Izmaiņas valsts tiesību aktos, kas pieņemti, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I sadaļas II nodaļas 3. iedaļu un II sadaļas III nodaļas 1., 2. un 3. iedaļu (attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari)

1.2. tabula

Izmaiņas ilgtspējīgām darbības programmām iecerētā valsts stratēģijā, kas piemērojama darbības programmām.

2.   Informācija par ražotāju organizācijām, starptautiskām ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām, starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām un ražotāju grupām

| 2.1. tabula | Ražotāju organizācijas |
| --- | --- |
| 2.2. tabula | Starptautiskas ražotāju organizācijas |
| 2.3. tabula | Ražotāju organizāciju apvienības |
| 2.4. tabula | Starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības |
| 2.5. tabula | Ražotāju grupas |

2.1. tabula

Ražotāju organizācijas

2.2. tabula

Starptautiskas ražotāju organizācijas

2.3. tabula

Ražotāju organizāciju apvienības

2.4. tabula

Starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības

2.5. tabula

Ražotāju grupas

3.   Informācija par izdevumiem

| 3.1. tabula | Izdevumi, kas saistīti ar ražotāju organizācijām, starptautiskām ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām |
| --- | --- |
| 3.2. tabula | Ražotāju organizācijām, starptautiskām ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām paredzēto darbības programmu kopējie izdevumi |
| 3.3. tabula | Kopējie izdevumi attiecībā uz ražotāju grupām |
| 3.4. tabula | Izņemšana no tirgus |

3.1. tabula

Izdevumi, kas saistīti ar ražotāju organizācijām, starptautiskām ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām

3.2. tabula

Ražotāju organizācijām, starptautiskām ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām paredzēto darbības programmu kopējie izdevumi

3.3. tabula

Kopējie izdevumi attiecībā uz ražotāju grupām

3.4. tabula

Izņemšana no tirgus

4.   Darbības programmu/atzīšanas plānu uzraudzība

| 4.1. tabula | Rādītāji attiecībā uz ražotāju organizācijām un starptautiskām ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām |
| --- | --- |
| 4.2. tabula | Rādītāji attiecībā uz ražotāju grupām |

4.1. tabula

Rādītāji attiecībā uz ražotāju organizācijām un starptautiskām ražotāju organizācijām, ražotāju organizāciju apvienībām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām

4.2. tabula

Rādītāji attiecībā uz ražotāju grupām

Skaidrojumi

Saīsinājumi

| Tirgus kopīgā organizācija | TKO |
| --- | --- |
| Ražotāju grupa | RG |
| Ražotāju organizācija | RO |
| Starptautiska ražotāju organizācija | SRO |
| Ražotāju organizāciju apvienība | ROA |
| Starptautiska ražotāju organizāciju apvienība | SROA |
| Darbības fonds | DF |
| Darbības programma | DP |
| Pārdotās produkcijas vērtība | PPV |
| Dalībvalsts | DV |

Tirgus kopīgā organizācija

TKO

Ražotāju grupa

RG

Ražotāju organizācija

RO

Starptautiska ražotāju organizācija

SRO

Ražotāju organizāciju apvienība

ROA

Starptautiska ražotāju organizāciju apvienība

SROA

Darbības fonds

DF

Darbības programma

DP

Pārdotās produkcijas vērtība

PPV

Dalībvalsts

DV

Valstu kodi

| Valsts nosaukums (avotvalodā) | Īsais nosaukums (latviešu valodā) | Kods |
| --- | --- | --- |
| Belgique/België | Beļģija | BE |
| България (*1) | Bulgārija | BG |
| Česká republika | Čehijas Republika | CZ |
| Danmark | Dānija | DK |
| Deutschland | Vācija | DE |
| Eesti | Igaunija | EE |
| Éire/Ireland | Īrija | IE |
| Ελλάδα (*1) | Grieķija | EL |
| España | Spānija | ES |
| France | Francija | FR |
| Italia | Itālija | IT |
| Κύπρος (*1) | Kipra | CY |
| Latvija | Latvija | LV |
| Lietuva | Lietuva | LT |
| Luxembourg | Luksemburga | LU |
| Magyarország | Ungārija | HU |
| Malta | Malta | MT |
| Nederland | Nīderlande | NL |
| Österreich | Austrija | AT |
| Polska | Polija | PL |
| Portugal | Portugāle | PT |
| Republika Hrvatska | Horvātija | HR |
| România | Rumānija | RO |
| Slovenija | Slovēnija | SI |
| Slovensko | Slovākija | SK |
| Suomi/Finland | Somija | FI |
| Sverige | Zviedrija | SE |
| United Kingdom | Apvienotā Karaliste | UK |

Valsts nosaukums (avotvalodā)

Īsais nosaukums (latviešu valodā)

Kods

Belgique/België

Beļģija

BE

България (*1)

Bulgārija

BG

Česká republika

Čehijas Republika

CZ

Danmark

Dānija

DK

Deutschland

Vācija

DE

Eesti

Igaunija

EE

Éire/Ireland

Īrija

IE

Ελλάδα (*1)

Grieķija

EL

España

Spānija

ES

France

Francija

FR

Italia

Itālija

IT

Κύπρος (*1)

Kipra

CY

Latvija

Latvija

LV

Lietuva

Lietuva

LT

Luxembourg

Luksemburga

LU

Magyarország

Ungārija

HU

Malta

Malta

MT

Nederland

Nīderlande

NL

Österreich

Austrija

AT

Polska

Polija

PL

Portugal

Portugāle

PT

Republika Hrvatska

Horvātija

HR

România

Rumānija

RO

Slovenija

Slovēnija

SI

Slovensko

Slovākija

SK

Suomi/Finland

Somija

FI

Sverige

Zviedrija

SE

United Kingdom

Apvienotā Karaliste

UK

Reģionu kodi

| Vlaams Gewest | BE2 |
| --- | --- |
| Région Wallonne | BE3 |

Vlaams Gewest

BE2

Région Wallonne

BE3

Dalībvalstīm, kas uzskata par nepieciešamu norādīt sadalījumu pa reģioniem, ir iespēja norādīt attiecīgo reģionu katras iedaļas titullapā un katras tabulas sākumā.

RO, SRO, ROA, SROA un RG kods (ID)

Katras RO, SRO, ROA, SROA vai RG kods ir UNIKĀLS. Ja RO, SRO, ROA, SROA vai RG atzīšana tiek atsaukta, to pašu kodu vairs nekad nedrīkst lietot.

Monetārā vērtība

Monetārā vērtība jānorāda euro, izņemot dalībvalstis, kurās lieto valsts valūtu. Aile “VALSTS VALŪTA” atrodas tabulu AUGŠĀ.

| Valūta | |
| --- | --- |

Valūta

Šajā ailē jānorāda izmantotās valsts valūtas kods.

| | KODS |
| --- | --- |
| Euro | EUR |
| Sterliņu mārciņa | GBP |

KODS

Euro

EUR

Sterliņu mārciņa

GBP

Kontaktpunkts saziņai

| Dalībvalsts: | | Gads: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Reģions: | | | |

Dalībvalsts:

Gads:

Reģions:

| Organizācija | Nosaukums | |
| --- | --- | --- |
| Pasta adrese | |
| 1. kontaktpersona | Uzvārds | |
| Vārds | |
| Amata nosaukums | |
| E-pasta adrese | |
| Darba tālrunis | |
| Darba faksa numurs | |
| 2. kontaktpersona | Uzvārds | |
| Vārds | |
| Amata nosaukums | |
| E-pasta adrese | |
| Darba tālrunis | |
| Darba faksa numurs | |

Organizācija

Nosaukums

Pasta adrese

1. kontaktpersona

Uzvārds

Vārds

Amata nosaukums

E-pasta adrese

Darba tālrunis

Darba faksa numurs

2. kontaktpersona

Uzvārds

Vārds

Amata nosaukums

E-pasta adrese

Darba tālrunis

Darba faksa numurs

Gada ziņojums – A daļa

| Dalībvalsts: | | Gads: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Reģions: | | | |

Dalībvalsts:

Gads:

Reģions:

1. IEDAĻA

ADMINISTRATĪVĀ INFORMĀCIJA

1.1. tabula.   Izmaiņas valsts tiesību aktos, kas pieņemti, lai īstenotu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 I sadaļas II nodaļas 3. iedaļu (attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari)

| Valsts tiesību akti |
| --- |
| Sadaļa | Publikācija dalībvalsts Oficiālajā Vēstnesī | Hipersaite |
| | | |

Valsts tiesību akti

Sadaļa

Publikācija dalībvalsts Oficiālajā Vēstnesī

Hipersaite

1.2. tabula.   Izmaiņas ilgtspējīgām darbības programmām iecerētā valsts stratēģijā, kas piemērojama darbības programmām

| Valsts stratēģija |
| --- |
| Izmaiņas valsts stratēģijā
   (1) | Hipersaite |
| | |

Valsts stratēģija

Izmaiņas valsts stratēģijā
   (1)

Hipersaite

Gada ziņojums – A daļa

| Dalībvalsts: | | Gads: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Reģions: | | | |

Dalībvalsts:

Gads:

Reģions:

2. IEDAĻA

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ RO, SRO, ROA, SROA UN RG

2.1. tabula.   Ražotāju organizācijas

| Atzīto RO kopskaits | |
| --- | --- |
| Tādu RO kopskaits, kuru atzīšana ir apturēta | |
| Tādu RO kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta | |
| Tādu RO kopskaits, kas apvienojušās ar citu (vai vairākām) RO/ROA/SRO/SROA | Attiecīgo RO kopskaits | |
| Jauno RO/ROA/SRO/SROA kopskaits | |
| Jauns identifikācijas numurs (numuri) | |
| RO biedru skaits | Kopā | |
| Juridiskas personas | |
| Fiziskas personas | |
| Augļu un/vai dārzeņu audzētāju skaits | |
| Tādu RO kopskaits, kas īsteno darbības programmu | — | atzītās RO |

Atzīto RO kopskaits

Tādu RO kopskaits, kuru atzīšana ir apturēta

Tādu RO kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta

Tādu RO kopskaits, kas apvienojušās ar citu (vai vairākām) RO/ROA/SRO/SROA

Attiecīgo RO kopskaits

Jauno RO/ROA/SRO/SROA kopskaits

Jauns identifikācijas numurs (numuri)

RO biedru skaits

Kopā

Juridiskas personas

Fiziskas personas

Augļu un/vai dārzeņu audzētāju skaits

Tādu RO kopskaits, kas īsteno darbības programmu

—

atzītās RO

| — | RO, kuru atzīšana ir apturēta |
| --- | --- |

—

RO, kuru atzīšana ir apturēta

| — | RO, kuras apvienojušās |
| --- | --- |

—

RO, kuras apvienojušās

Svaigu produktu tirgum paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Pārstrādei paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Kopējā platība, kas izmantota augļu un dārzeņu audzēšanai (ha)
   (*2)

2.2. tabula.   Starptautiskas ražotāju organizācijas
   (2)

| Atzīto SRO kopskaits | |
| --- | --- |
| | — | RO (biedru) skaits |

Atzīto SRO kopskaits

—

RO (biedru) skaits

| — | Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO (biedrēm) ir galvenais birojs |
| --- | --- |

—

Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO (biedrēm) ir galvenais birojs

Tādu SRO kopskaits, kuru atzīšana ir apturēta

| — | RO (biedru) skaits |
| --- | --- |

—

RO (biedru) skaits

| — | Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO (biedrēm) ir galvenais birojs |
| --- | --- |

—

Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO (biedrēm) ir galvenais birojs

Tādu SRO kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta

| — | RO (biedru) skaits |
| --- | --- |

—

RO (biedru) skaits

| — | Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO (biedrēm) ir galvenais birojs |
| --- | --- |

—

Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO (biedrēm) ir galvenais birojs

Tādu SRO kopskaits, kas apvienojušās ar citu (vai vairākām) SRO/SROA

Attiecīgo SRO kopskaits

Jauno SRO/SROA kopskaits

Jauns identifikācijas numurs (numuri)

SRO biedru skaits

Kopā

Juridiskas personas

Fiziskas personas

Augļu un/vai dārzeņu audzētāju skaits

Tādu SRO kopskaits, kas īsteno darbības programmu

| — | atzītās SRO |
| --- | --- |

—

atzītās SRO

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

| — | SRO, kuru atzīšana ir apturēta |
| --- | --- |

—

SRO, kuru atzīšana ir apturēta

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

| — | SRO, kuras apvienojušās |
| --- | --- |

—

SRO, kuras apvienojušās

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

Svaigu produktu tirgum paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Pārstrādei paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Kopējā platība, kas izmantota augļu un dārzeņu audzēšanai (ha)
   (*3)

2.3. tabula.   Ražotāju organizāciju apvienības
   (3)

| Atzīto ROA kopskaits | |
| --- | --- |
| | — | RO (biedru) skaits |

Atzīto ROA kopskaits

—

RO (biedru) skaits

Tādu ROA kopskaits, kuru atzīšana ir apturēta

| — | RO (biedru) skaits |
| --- | --- |

—

RO (biedru) skaits

Tādu ROA kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta

| — | RO (biedru) skaits |
| --- | --- |

—

RO (biedru) skaits

Tādu ROA kopskaits, kas apvienojušās ar citu (vai vairākām) ROA/SROA

Attiecīgo ROA kopskaits

Jauno ROA/SROA kopskaits

Jauns identifikācijas numurs (numuri)

ROA biedru skaits

Kopā

Juridiskas personas

Fiziskas personas

Augļu un/vai dārzeņu audzētāju skaits

Tādu ROA kopskaits, kas īsteno darbības programmu

| — | Atzīto ROA |
| --- | --- |

—

Atzīto ROA

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

| — | ROA, kuru atzīšana ir apturēta |
| --- | --- |

—

ROA, kuru atzīšana ir apturēta

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

| — | ROA, kuras apvienojušās |
| --- | --- |

—

ROA, kuras apvienojušās

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

Svaigu produktu tirgum paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Pārstrādei paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Kopējā platība, kas izmantota augļu un dārzeņu audzēšanai (ha)
   (*4)

2.4. tabula.   Starptautiskas ražotāju organizāciju apvienības
   (4)

| Atzīto SROA kopskaits | |
| --- | --- |
| | — | RO/SRO/ROA (biedru) skaits |

Atzīto SROA kopskaits

—

RO/SRO/ROA (biedru) skaits

| — | Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO/SRO/ROA (biedrēm) ir galvenais birojs |
| --- | --- |

—

Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO/SRO/ROA (biedrēm) ir galvenais birojs

Tādu SROA kopskaits, kuru atzīšana ir apturēta

| — | RO/SRO/ROA (biedru) skaits |
| --- | --- |

—

RO/SRO/ROA (biedru) skaits

| — | Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO/SRO/ROA (biedrēm) ir galvenais birojs |
| --- | --- |

—

Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO/SRO/ROA (biedrēm) ir galvenais birojs

Tādu SROA kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta

| — | RO/SRO/ROA (biedru) skaits |
| --- | --- |

—

RO/SRO/ROA (biedru) skaits

| — | Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO/SRO/ROA (biedrēm) ir galvenais birojs |
| --- | --- |

—

Tādu dalībvalstu saraksts, kurās RO/SRO/ROA (biedrēm) ir galvenais birojs

Tādu SROA kopskaits, kas apvienojušās ar citu (vai vairākām) SROA

Attiecīgo SROA kopskaits

Jauno SROA kopskaits

Jauns identifikācijas numurs (numuri)

SROA biedru skaits

Kopā

Juridiskas personas

Fiziskas personas

Augļu un/vai dārzeņu audzētāju skaits

Tādu SROA kopskaits, kas īsteno darbības programmu

| — | Atzīto SROA |
| --- | --- |

—

Atzīto SROA

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

| — | SROA, kuru atzīšana ir apturēta |
| --- | --- |

—

SROA, kuru atzīšana ir apturēta

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

| — | SROA, kuras apvienojušās |
| --- | --- |

—

SROA, kuras apvienojušās

ar pilnīgu DP

ar daļēju DP

Svaigu produktu tirgum paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Pārstrādei paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Kopējā platība, kas izmantota augļu un dārzeņu audzēšanai (ha)
   (*5)

2.5. tabula.   Ražotāju grupas

| Atzītu RG kopskaits | |
| --- | --- |
| Tādu RG kopskaits, kuru atzīšana ir apturēta | |
| Tādu RG kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta | |
| Tādu RG kopskaits, kas kļuvušas par RO | |
| Tādu RG kopskaits, kas apvienojušās ar citu (vai vairākām) RG | Attiecīgo RG kopskaits | |
| Jauno RG kopskaits | |
| Jauns identifikācijas numurs (numuri) | |
| RG biedru skaits | Kopā | |
| Juridiskas personas | |
| Fiziskas personas | |
| Augļu un/vai dārzeņu audzētāju skaits | |
| Svaigu produktu tirgum paredzētā produkcijas daļa | Vērtība | |
| Apjoms (tonnās) | |
| Pārstrādei paredzētā produkcijas daļa | Vērtība | |
| Apjoms (tonnās) | |
| Kopējā platība, kas izmantota augļu un dārzeņu audzēšanai (ha)
   (*6) | |

Atzītu RG kopskaits

Tādu RG kopskaits, kuru atzīšana ir apturēta

Tādu RG kopskaits, kuru atzīšana ir atsaukta

Tādu RG kopskaits, kas kļuvušas par RO

Tādu RG kopskaits, kas apvienojušās ar citu (vai vairākām) RG

Attiecīgo RG kopskaits

Jauno RG kopskaits

Jauns identifikācijas numurs (numuri)

RG biedru skaits

Kopā

Juridiskas personas

Fiziskas personas

Augļu un/vai dārzeņu audzētāju skaits

Svaigu produktu tirgum paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Pārstrādei paredzētā produkcijas daļa

Vērtība

Apjoms (tonnās)

Kopējā platība, kas izmantota augļu un dārzeņu audzēšanai (ha)
   (*6)

Gada ziņojums – A daļa

| Dalībvalsts: | | Gads: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Reģions: | | | |

Dalībvalsts:

Gads:

Reģions:

3. IEDAĻA

INFORMĀCIJA PAR IZDEVUMIEM

3.1. tabula.   Izdevumi attiecībā uz RO, SRO, ROA un SROA

| | Visas RO | Visas SRO | Visas ROA | Visas SROA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbības fonds | Apstiprināts (kopā) | | | | |
| — | Organizācijas un/vai organizācijas biedru finansiālās iemaksas apjoms |

Visas RO

Visas SRO

Visas ROA

Visas SROA

Darbības fonds

Apstiprināts (kopā)

—

Organizācijas un/vai organizācijas biedru finansiālās iemaksas apjoms

| — | Savienības finansiālās palīdzības apjoms |
| --- | --- |

—

Savienības finansiālās palīdzības apjoms

Galīgais darbības fonds

Iztērēts (kopā)

| — | Organizācijas biedru finansiālās iemaksas apjoms |
| --- | --- |

—

Organizācijas biedru finansiālās iemaksas apjoms

| — | Savienības finansiālās palīdzības apjoms |
| --- | --- |

—

Savienības finansiālās palīdzības apjoms

Valsts finansiālā palīdzība

Faktiski izmaksātās valsts finansiālās palīdzības apjoms

Faktiski izmaksātās valsts finansiālās palīdzības aplēstais apjoms, ko atlīdzina Eiropas Savienība

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 35. pantu atbalstāmo reģionu saraksts

Pārdotās produkcijas vērtība (aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) 2017/891 22. pantu)

(Dati EUR vai valsts valūtā)

3.2. tabula.   Kopējie faktiskie izdevumi attiecībā uz RO, SRO, ROA un SROA paredzētajām darbības programmām

| Darbības/pasākumi

  Regulas (ES) 2017/891 2. panta f) un g) punkts | Mērķi

  Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. un 3. punkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkts | Kopējie faktiskie izdevumi
  (EUR vai valsts valūtā) |
| --- | --- | --- |
| VISAS RO | VISAS SRO | VISAS ROA | Visas SROA |
| Ieguldījumi | Ražošanas plānošana | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | | | | |
| Vidiskie pasākumi | | | | |
| Krīžu novēršana un pārvarēšana | | | | |
| Pētniecība | | | | |
| Pētniecība un eksperimentālā ražošana | Ražošanas plānošana | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | | | | |
| Vidiskie pasākumi | | | | |
| Kvalitātes shēmas (ES un valsts) un ar kvalitātes uzlabošanu saistīti pasākumi | Produktu kvalitātes uzlabošana | | | | |
| Veicināšana un komunikācija | Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | | | | |
| Produktu veicināšana | | | | |
| Krīžu novēršana un pārvarēšana | | | | |
| Apmācība un paraugprakses apmaiņa | Ražošanas plānošana | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | | | | |
| Vidiskie pasākumi | | | | |
| Krīžu novēršana un pārvarēšana | | | | |
| Konsultāciju pakalpojumu un tehniskā palīdzība | Ražošanas plānošana | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | | | | |
| Vidiskie pasākumi | | | | |
| Bioloģiskā ražošana | Vidiskie pasākumi | | | | |
| Integrētā ražošana | | | | |
| Uzlabota ūdens resursu izmantošana vai apsaimniekošana, ieskaitot ūdenstaupību un nosusināšanu | | | | |
| Augsnes saglabāšanas darbības | | | | |
| Darbības ar mērķi ierīkot vai uzturēt bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgus biotopus vai saglabāt ainavas, ieskaitot vēsturiskās iezīmes | | | | |
| Energotaupības darbības (izņemot pārvadāšanu) | | | | |
| Darbība, kas saistīta ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu | | | | |
| Pārvadāšana | | | | |
| Tirdzniecība | | | | |
| Kopējo fondu izveidošana | Krīžu novēršana un pārvarēšana | | | | |
| Kopējo fondu līdzekļu atjaunošana | | | | |
| Augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana | | | | |
| Izņemšana no tirgus | | | | |
| — | Bezmaksas izplatīšana |

Darbības/pasākumi

Regulas (ES) 2017/891 2. panta f) un g) punkts

Mērķi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. un 3. punkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkts

Kopējie faktiskie izdevumi
  (EUR vai valsts valūtā)

VISAS RO

VISAS SRO

VISAS ROA

Visas SROA

Ieguldījumi

Ražošanas plānošana

Produktu kvalitātes uzlabošana

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Vidiskie pasākumi

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Pētniecība

Pētniecība un eksperimentālā ražošana

Ražošanas plānošana

Produktu kvalitātes uzlabošana

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Vidiskie pasākumi

Kvalitātes shēmas (ES un valsts) un ar kvalitātes uzlabošanu saistīti pasākumi

Produktu kvalitātes uzlabošana

Veicināšana un komunikācija

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Produktu veicināšana

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Apmācība un paraugprakses apmaiņa

Ražošanas plānošana

Produktu kvalitātes uzlabošana

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Vidiskie pasākumi

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Konsultāciju pakalpojumu un tehniskā palīdzība

Ražošanas plānošana

Produktu kvalitātes uzlabošana

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Vidiskie pasākumi

Bioloģiskā ražošana

Vidiskie pasākumi

Integrētā ražošana

Uzlabota ūdens resursu izmantošana vai apsaimniekošana, ieskaitot ūdenstaupību un nosusināšanu

Augsnes saglabāšanas darbības

Darbības ar mērķi ierīkot vai uzturēt bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgus biotopus vai saglabāt ainavas, ieskaitot vēsturiskās iezīmes

Energotaupības darbības (izņemot pārvadāšanu)

Darbība, kas saistīta ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu

Pārvadāšana

Tirdzniecība

Kopējo fondu izveidošana

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Kopējo fondu līdzekļu atjaunošana

Augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana

Izņemšana no tirgus

—

Bezmaksas izplatīšana

| — | Citāda izmantošana |
| --- | --- |

—

Citāda izmantošana

Priekšlaicīga ražas novākšana

Ražas nenovākšana

Ražas apdrošināšana

Konsultēšana

Administratīvās izmaksas

Ražošanas plānošana

Produktu kvalitātes uzlabošana

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Vidiskie pasākumi

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Pētniecība

Citas/citi

Ražošanas plānošana

Produktu kvalitātes uzlabošana

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Vidiskie pasākumi

| Piezīme. | Regulā (ES) Nr. 1308/2013 ir paredzēti šādi mērķi:

  —
  Ražošanas plānošana
     
  33. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta i), ii) un xi) punkts


  —
  Produktu kvalitātes uzlabošana
     
  33. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta i), iv) un vi) punkts


  —
  Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana
     
  33. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta i), ii), iii), iv), ix) un xi) punkts


  —
  Produktu noieta veicināšana
     
  33. panta 1. punkta d) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) un ix) punkts


  —
  Vidiskie pasākumi
     
  33. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii), iv), v), vii) un viii) punkts


  —
  Krīžu novēršana un pārvarēšana
     
  33. panta 1. punkta f) apakšpunkts, 33. panta 3. punkta a) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) un xi) punkts


  —
  Pētniecība
     
  152. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punkts |
| --- | --- |

Piezīme.

Regulā (ES) Nr. 1308/2013 ir paredzēti šādi mērķi:

—
  Ražošanas plānošana
     
  33. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta i), ii) un xi) punkts

—
  Produktu kvalitātes uzlabošana
     
  33. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta i), iv) un vi) punkts

—
  Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana
     
  33. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta i), ii), iii), iv), ix) un xi) punkts

—
  Produktu noieta veicināšana
     
  33. panta 1. punkta d) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) un ix) punkts

—
  Vidiskie pasākumi
     
  33. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii), iv), v), vii) un viii) punkts

—
  Krīžu novēršana un pārvarēšana
     
  33. panta 1. punkta f) apakšpunkts, 33. panta 3. punkta a) apakšpunkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) un xi) punkts

—
  Pētniecība
     
  152. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punkts

3.3. tabula.   Ražotāju grupu kopējie faktiskie izdevumi

| | Visu RG kopējie faktiskie izdevumi

  (EUR vai valsts valūtā) |
| --- | --- |
| RG ieguldījumi | Ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai panāktu RG atzīšanu | |
| — | Savienības finansiālās palīdzības apjoms |

Visu RG kopējie faktiskie izdevumi

(EUR vai valsts valūtā)

RG ieguldījumi

Ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai panāktu RG atzīšanu

—

Savienības finansiālās palīdzības apjoms

| — | DV finansiālās palīdzības apjoms |
| --- | --- |

—

DV finansiālās palīdzības apjoms

| — | RG/RG biedra iemaksas apjoms |
| --- | --- |

—

RG/RG biedra iemaksas apjoms

3.4. tabula.   Izņemšana no tirgus

| | Kopējais apjoms gadā

  (tonnās) | Kopējie izdevumi

  (EUR vai valsts valūtā) | ES finansiālās palīdzības apjoms | Bezmaksas izplatīšana

  (tonnās) | Kompostēšana

  (tonnās) | Pārstrādes rūpniecība

  (tonnās) | Citāda izmantošana

  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulas (ES) 2017/891 IV pielikumā minētie produkti | Ziedkāposti | | | | | | | |
| Tomāti | | | | | | | |
| Āboli | | | | | | | |
| Vīnogas | | | | | | | |
| Aprikozes | | | | | | | |
| Nektarīni | | | | | | | |
| Persiki | | | | | | | |
| Bumbieri | | | | | | | |
| Baklažāni | | | | | | | |
| Melones | | | | | | | |
| Arbūzi | | | | | | | |
| Apelsīni | | | | | | | |
| Mandarīni | | | | | | | |
| Klementīni | | | | | | | |
| Sacumas | | | | | | | |
| Citroni | | | | | | | |
| Citi produkti | | | | | | | | |
| Kopā | | | | | | | | |

Kopējais apjoms gadā

(tonnās)

Kopējie izdevumi

(EUR vai valsts valūtā)

ES finansiālās palīdzības apjoms

Bezmaksas izplatīšana

(tonnās)

Kompostēšana

(tonnās)

Pārstrādes rūpniecība

(tonnās)

Citāda izmantošana

(tonnās)

Regulas (ES) 2017/891 IV pielikumā minētie produkti

Ziedkāposti

Tomāti

Āboli

Vīnogas

Aprikozes

Nektarīni

Persiki

Bumbieri

Baklažāni

Melones

Arbūzi

Apelsīni

Mandarīni

Klementīni

Sacumas

Citroni

Citi produkti

Kopā

Gada ziņojums – A daļa

| Dalībvalsts: | | Gads: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Reģions: | | | |

Dalībvalsts:

Gads:

Reģions:

4. IEDAĻA

DARBĪBAS PROGRAMMU UZRAUDZĪBA

Rādītāji, kuri attiecas uz atzītu ražotāju organizāciju, ražotāju organizāciju apvienību, starptautisku organizāciju un ražotāju grupu darbībām, kuras veiktas saskaņā ar darbības programmu/atzīšanas plānu, var neaptvert visus faktorus, kas varētu skart un ietekmēt darbības programmas/atzīšanas plāna tiešos rezultātus, koprezultātus un ietekmi. Šajā kontekstā darbības rādītāju sniegtā informācija jāskata saistībā ar kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju par citiem būtiskiem faktoriem, kas ietekmē programmas/plāna īstenošanas izdošanos vai neizdošanos.

Ja rādītāju aprēķinam dalībvalsts izmanto izlases, tad izlases lielums, izlases reprezentativitāte un citi izlases elementi tiek paziņoti Komisijas dienestiem kopā ar gada ziņojumu.

4.1. tabula.   Rādītāji attiecībā uz RO, SRO, ROA un SROA

| Darbības/pasākumi

  Regulas (ES) 2017/891 2. panta f) un g) punkts | Mērķi

  Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. un 3. punkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkts | Rādītāji | VISAS RO | VISAS SRO | VISAS ROA | Visas SROA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (5) | Ražošanas plānošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējā vērtība | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējā vērtība | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējā vērtība | | | | |
| Pārdotās produkcijas kopējā vērtība/pārdotās produkcijas kopējais apjoms (EUR vai valsts valūtā/kg) | | | | |
| Vidiskie pasākumi | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējā vērtība | | | | |
| Krīžu novēršana un pārvarēšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējā vērtība | | | | |
| Pētniecība | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējā vērtība | | | | |
| Pētniecība un eksperimentālā ražošana | Ražošanas plānošana | Kopējā vērtība | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | Kopējā vērtība | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | Kopējā vērtība | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Vidiskie pasākumi | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējā vērtība | | | | |
| Kvalitātes shēmas (ES un valsts) (6) un ar kvalitātes uzlabošanu saistīti pasākumi | Produktu kvalitātes uzlabošana | Platība saistībā ar ACVN/AĢIN/GTĪ (7)
  (ha) | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Apjoms (tonnās) | | | | |
| Veicināšana un komunikācija (8) | Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Veicināšanas kampaņu skaits | | | | |
| Produktu veicināšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Veicināšanas kampaņu skaits | | | | |
| Krīžu novēršana un pārvarēšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Veicināšanas kampaņu skaits | | | | |
| Apmācība un paraugprakses apmaiņa | Ražošanas plānošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Vidiskie pasākumi | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Krīžu novēršana un pārvarēšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Konsultāciju pakalpojumu un tehniskā palīdzība | Ražošanas plānošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Vidiskie pasākumi | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Bioloģiskā ražošana | Vidiskie pasākumi | Augļu un/vai dārzeņu bioloģiskajai audzēšanai izmantotā platība (ha) | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Integrētā ražošana | Augļu un/vai dārzeņu integrētajai audzēšanai izmantotā platība (ha) | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Uzlabota ūdens resursu izmantošana vai apsaimniekošana, ieskaitot ūdenstaupību un nosusināšanu | Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, uz kuru attiecas ūdens izmantošanas samazināšana (ha) | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Apjoma atšķirība (m3)

  (n – 1/n) | | | | |
| Darbības augsnes saglabāšanai | Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, kurā pastāv augsnes erozijas risks un kurā īsteno augsnes erozijas novēršanas pasākumus (ha)
   (9) | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Mēslošanas līdzekļu izmantojuma atšķirība uz hektāru (tonnas/ha)


  (n – 1/n) | | | | |
| Darbības bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu biotopu ierīkošanai vai uzturēšanai vai ainavas saglabāšanai, ieskaitot vēsturisko vērtību saglabāšanu | Platība, kurā veic biotopu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību veicinošas darbības (ha) | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Energotaupības darbības (izņemot pārvadāšanu) | Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, uz kuru attiecas enerģijas izmantošanas samazināšana (ha) | | | | |
| Saimniecību skaits | | | | |
| Enerģijas patēriņa atšķirība

  (n – 1/n) | |
| Cietais kurināmais | (tonnas/pārdotās produkcijas apjoms) | | | | |
| Šķidrais kurināmais | (litri/pārdotās produkcijas apjoms) | | | | |
| Gāze | (m3/pārdotās produkcijas apjoms) | | | | |
| Elektroenerģija | (kwh/pārdotās produkcijas apjoms) | | | | |
| Darbības, kas saistītas ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu | Saimniecību skaits | | | | |
| Atkritumu apjoma atšķirība (m3/pārdotās produkcijas apjoms)


  (n – 1/n) | | | | |
| Iepakojuma apjoma atšķirība (m3/pārdotās produkcijas apjoms)


  (n – 1/n) | | | | |
| Pārvadāšana | Enerģijas patēriņa atšķirība

  (n – 1/n) | | | | |
| Šķidrais kurināmais | (litri/pārdotās produkcijas apjoms) | | | | |
| Gāze | (m3/pārdotās produkcijas apjoms) | | | | |
| Elektroenerģija | (kwh/pārdotās produkcijas apjoms) | | | | |
| Tirdzniecība | Saimniecību skaits | | | | |
| Darbību skaits | | | | |
| Kopējo fondu izveidošana (10) | Krīžu novēršana un pārvarēšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Kopējo fondu līdzekļu atjaunošana (11) | Saimniecību skaits | | | | |
| Augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana | Attiecīgā platība (ha) | | | | |
| Izņemšana no tirgus (11) | Veikto darbību skaits | | | | |
| Priekšlaicīga ražas novākšana (12) | Veikto darbību skaits | | | | |
| Attiecīgā platība (ha) | | | | |
| Ražas nenovākšana (12) | Veikto darbību skaits | | | | |
| Attiecīgā platība (ha) | | | | |
| Ražas apdrošināšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Konsultēšana | Veikto darbību skaits | | | | |
| Citas/citi | Ražošanas plānošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Produktu kvalitātes uzlabošana | Saimniecību skaits | | | | |
| Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana | Saimniecību skaits | | | | |
| Vidiskie pasākumi | Saimniecību skaits | | | | |

Darbības/pasākumi

Regulas (ES) 2017/891 2. panta f) un g) punkts

Mērķi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 33. panta 1. un 3. punkts un 152. panta 1. punkta c) apakšpunkts

Rādītāji

VISAS RO

VISAS SRO

VISAS ROA

Visas SROA

Ieguldījumi (5)

Ražošanas plānošana

Saimniecību skaits

Kopējā vērtība

Produktu kvalitātes uzlabošana

Saimniecību skaits

Kopējā vērtība

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Saimniecību skaits

Kopējā vērtība

Pārdotās produkcijas kopējā vērtība/pārdotās produkcijas kopējais apjoms (EUR vai valsts valūtā/kg)

Vidiskie pasākumi

Saimniecību skaits

Kopējā vērtība

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Saimniecību skaits

Kopējā vērtība

Pētniecība

Saimniecību skaits

Kopējā vērtība

Pētniecība un eksperimentālā ražošana

Ražošanas plānošana

Kopējā vērtība

Saimniecību skaits

Produktu kvalitātes uzlabošana

Kopējā vērtība

Saimniecību skaits

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Kopējā vērtība

Saimniecību skaits

Vidiskie pasākumi

Saimniecību skaits

Kopējā vērtība

Kvalitātes shēmas (ES un valsts) (6) un ar kvalitātes uzlabošanu saistīti pasākumi

Produktu kvalitātes uzlabošana

Platība saistībā ar ACVN/AĢIN/GTĪ (7)
  (ha)

Saimniecību skaits

Apjoms (tonnās)

Veicināšana un komunikācija (8)

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Saimniecību skaits

Veicināšanas kampaņu skaits

Produktu veicināšana

Saimniecību skaits

Veicināšanas kampaņu skaits

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Saimniecību skaits

Veicināšanas kampaņu skaits

Apmācība un paraugprakses apmaiņa

Ražošanas plānošana

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Produktu kvalitātes uzlabošana

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Vidiskie pasākumi

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Konsultāciju pakalpojumu un tehniskā palīdzība

Ražošanas plānošana

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Produktu kvalitātes uzlabošana

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Vidiskie pasākumi

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Bioloģiskā ražošana

Vidiskie pasākumi

Augļu un/vai dārzeņu bioloģiskajai audzēšanai izmantotā platība (ha)

Saimniecību skaits

Integrētā ražošana

Augļu un/vai dārzeņu integrētajai audzēšanai izmantotā platība (ha)

Saimniecību skaits

Uzlabota ūdens resursu izmantošana vai apsaimniekošana, ieskaitot ūdenstaupību un nosusināšanu

Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, uz kuru attiecas ūdens izmantošanas samazināšana (ha)

Saimniecību skaits

Apjoma atšķirība (m3)

(n – 1/n)

Darbības augsnes saglabāšanai

Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, kurā pastāv augsnes erozijas risks un kurā īsteno augsnes erozijas novēršanas pasākumus (ha)
   (9)

Saimniecību skaits

Mēslošanas līdzekļu izmantojuma atšķirība uz hektāru (tonnas/ha)

(n – 1/n)

Darbības bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu biotopu ierīkošanai vai uzturēšanai vai ainavas saglabāšanai, ieskaitot vēsturisko vērtību saglabāšanu

Platība, kurā veic biotopu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību veicinošas darbības (ha)

Saimniecību skaits

Energotaupības darbības (izņemot pārvadāšanu)

Augļu un dārzeņu audzēšanai izmantotā platība, uz kuru attiecas enerģijas izmantošanas samazināšana (ha)

Saimniecību skaits

Enerģijas patēriņa atšķirība

(n – 1/n)

Cietais kurināmais

(tonnas/pārdotās produkcijas apjoms)

Šķidrais kurināmais

(litri/pārdotās produkcijas apjoms)

Gāze

(m3/pārdotās produkcijas apjoms)

Elektroenerģija

(kwh/pārdotās produkcijas apjoms)

Darbības, kas saistītas ar atkritumu rašanās samazināšanu un atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu

Saimniecību skaits

Atkritumu apjoma atšķirība (m3/pārdotās produkcijas apjoms)

(n – 1/n)

Iepakojuma apjoma atšķirība (m3/pārdotās produkcijas apjoms)

(n – 1/n)

Pārvadāšana

Enerģijas patēriņa atšķirība

(n – 1/n)

Šķidrais kurināmais

(litri/pārdotās produkcijas apjoms)

Gāze

(m3/pārdotās produkcijas apjoms)

Elektroenerģija

(kwh/pārdotās produkcijas apjoms)

Tirdzniecība

Saimniecību skaits

Darbību skaits

Kopējo fondu izveidošana (10)

Krīžu novēršana un pārvarēšana

Saimniecību skaits

Kopējo fondu līdzekļu atjaunošana (11)

Saimniecību skaits

Augļu dārzu vēlreizēja apstādīšana

Attiecīgā platība (ha)

Izņemšana no tirgus (11)

Veikto darbību skaits

Priekšlaicīga ražas novākšana (12)

Veikto darbību skaits

Attiecīgā platība (ha)

Ražas nenovākšana (12)

Veikto darbību skaits

Attiecīgā platība (ha)

Ražas apdrošināšana

Saimniecību skaits

Konsultēšana

Veikto darbību skaits

Citas/citi

Ražošanas plānošana

Saimniecību skaits

Produktu kvalitātes uzlabošana

Saimniecību skaits

Produktu komerciālās vērtības paaugstināšana

Saimniecību skaits

Vidiskie pasākumi

Saimniecību skaits

4.2. tabula.   Rādītāji attiecībā uz ražotāju grupām

| | Rādītājs | Skaits |
| --- | --- | --- |
| RG ieguldījumi | Ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai panāktu RG atzīšanu | RG biedru skaits | |
| Tādu RG skaits, kas atzītas par RO | |

Rādītājs

Skaits

RG ieguldījumi

Ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai panāktu RG atzīšanu

RG biedru skaits

Tādu RG skaits, kas atzītas par RO

---

(*1)  Transliterācija latīņu alfabētā: България = Bulgaria; Ελλάδα = Elláda; Κύπρος = Kýpros.

*1

(1)  Kopsavilkums par grozījumiem, kas valsts stratēģijā izdarīti tā gada laikā, par kuru sagatavo ziņojumu.

1

(*2)  
  Izņemot sēnes.

*2

Izņemot sēnes.

(2)  Šī tabula attiecas uz dalībvalstīm, kurās atrodas SRO galvenie biroji.

2

Kopējā platība ir tādu platību kopums, kuras apstrādājuši SRO biedri, proti, ražotāju organizācijas, audzētāji, kas pieder pie ražotāju organizācijām, kuras ir SRO biedres, un audzētāji, kas ir SRO biedri.

(*3)  
  Izņemot sēnes.

*3

Izņemot sēnes.

(3)  Šī tabula attiecas uz dalībvalstīm, kurās atrodas ROA galvenie biroji.

3

Kopējā platība ir tādu platību kopums, kuras apstrādājuši ROA biedri, proti, ražotāju organizācijas, audzētāji, kas pieder ražotāju organizācijām, kuras ir ROA biedres.

(*4)  
  Izņemot sēnes.

*4

Izņemot sēnes.

(4)  Šī tabula attiecas uz dalībvalstīm, kurās atrodas SROA galvenie biroji.

4

Kopējā platība ir tādu platību kopums, kuras apstrādājuši SROA biedri, proti, ražotāju organizācijas, audzētāji, kas pieder ražotāju organizācijām, kuras ir SROA biedres.

(*5)  
  Izņemot sēnes.

*5

Izņemot sēnes.

(*6)  
  Izņemot sēnes.

*6

Izņemot sēnes.

(5)  Tostarp neienesīgi ieguldījumi attiecībā uz saistību izpildi darbības programmas ietvaros.

5

(6)  Runa ir par tādu sīki izstrādātu pienākumu kopumu, kas attiecas uz ražošanas metodēm, a) kuru ievērošanu pārbauda neatkarīgā inspekcijā un b) kuru rezultātā tiek iegūts galaprodukts, kam kvalitāte i) ir ievērojami augstāka par parastajiem tirdzniecības standartiem attiecībā uz sabiedrības veselību, augu veselību vai vidiskiem standartiem un ii) ir atbilstoša pašreizējām un paredzamajām tirgus iespējām. Tiek ierosināts, lai galvenie kvalitātes shēmu veidi būtu šādi: a) sertificēta bioloģiskā ražošana, b) aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un aizsargāti cilmes vietas nosaukumi, c) sertificēta integrētā ražošana, d) privātas sertificētas produktu kvalitātes shēmas.

6

(7)  Aizsargāts cilmes vietas nosaukums/Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde/Garantēta tradicionālā īpatnība.

7

(8)  Katra veicināšanas/komunikācijas kampaņas diena ir viena darbība.

8

(9)  
  “Augsnes erozijas risks” attiecas uz ikvienu zemes gabalu, kas atrodas nogāzēs ar slīpumu lielāku par 10 %, neatkarīgi no tā, vai tiek veikti augsnes erozijas novēršanas pasākumi (piemēram, augsnes segums, augseka u. c.). Ja ir pieejama attiecīga informācija, dalībvalsts var izmantot šādu definīciju: “Augsnes erozijas risks” attiecas uz ikvienu zemes gabalu, kurā prognozētais augsnes zuduma temps pārsniedz dabisko augsnes veidošanās tempu, neatkarīgi no tā, vai tiek veikti erozijas novēršanas pasākumi (piemēram, augsnes segums vai augseka).

9

(10)  Darbības, kas saistītas ar dažādu kopējo fondu izveidošanu/līdzekļu papildināšanu, ir dažādas darbības.

10

(11)  Tā paša produkta izņemšana no tirgus dažādos gada periodos un dažādu produktu izņemšana no tirgus ir dažādas darbības. Katra operācija, kuras mērķis ir izņemt konkrētu produktu no tirgus, ir viena darbība.

11

(12)  Dažādu produktu ražas priekšlaicīga novākšana un ražas nenovākšana ir dažādas darbības. Tā paša produkta priekšlaicīga ražas novākšana un ražas nenovākšana ir viena darbība neatkarīgi no patērēto dienu skaita, iesaistīto saimniecību skaita un attiecīgo zemes gabalu vai hektāru skaita.

12

---

LĒMUMI

| 17.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/1147

(2018. gada 10. augusts),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz atkritumu apstrādi

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 5070)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisijas robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti LPTP secinājumos. |
| --- | --- |

(1)

Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisijas robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti LPTP secinājumos.

| (2) | Par atkritumu apstrādei veltītā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu 2017. gada 19. decembrī Komisijai atzinumu sniedza ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji. Minētais atzinums ir publiski pieejams. |
| --- | --- |

(2)

Par atkritumu apstrādei veltītā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu 2017. gada 19. decembrī Komisijai atzinumu sniedza ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji. Minētais atzinums ir publiski pieejams.

| (3) | Minētā LPTP atsauces dokumenta galvenais elements ir šā lēmuma pielikumā izklāstītie LPTP secinājumi. |
| --- | --- |

(3)

Minētā LPTP atsauces dokumenta galvenais elements ir šā lēmuma pielikumā izklāstītie LPTP secinājumi.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek pieņemti pielikumā izklāstītie secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz atkritumu apstrādi.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 10. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmums, ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

SECINĀJUMI PAR LABĀKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PAŅĒMIENIEM ATTIECĪBĀ UZ ATKRITUMU APSTRĀDI

TVĒRUMS

Šie LPTP secinājumi attiecas uz šādām Direktīvas 2010/75/ES I pielikumā norādītajām darbībām:

| — | 5.1. | “Bīstamo atkritumu apglabāšana vai reģenerācija ar jaudu virs 10 tonnām dienā, kurā tiek izmantotas viena vai vairākas šādas darbības:






  a) | bioloģiskā attīrīšana; |
| --- | --- | --- | --- |

—

5.1.

“Bīstamo atkritumu apglabāšana vai reģenerācija ar jaudu virs 10 tonnām dienā, kurā tiek izmantotas viena vai vairākas šādas darbības:

a)

bioloģiskā attīrīšana;

| b) | fizikāli ķīmiska apstrāde; |
| --- | --- |

b)

fizikāli ķīmiska apstrāde;

| c) | sajaukšana vai maisīšana pirms nodošanas citu [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.1. un 5.2. punktā aprakstīto darbību veikšanai; |
| --- | --- |

c)

sajaukšana vai maisīšana pirms nodošanas citu [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.1. un 5.2. punktā aprakstīto darbību veikšanai;

| d) | pārpakošana pirms nodošanas citu [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.1. un 5.2. punktā aprakstīto darbību veikšanai; |
| --- | --- |

d)

pārpakošana pirms nodošanas citu [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.1. un 5.2. punktā aprakstīto darbību veikšanai;

| e) | šķīdinātāju pārstrāde/reģenerācija; |
| --- | --- |

e)

šķīdinātāju pārstrāde/reģenerācija;

| f) | neorganisko materiālu, izņemot metālus un metālu savienojumus, pārstrāde/reģenerācija; |
| --- | --- |

f)

neorganisko materiālu, izņemot metālus un metālu savienojumus, pārstrāde/reģenerācija;

| g) | skābju vai bāzu reģenerācija; |
| --- | --- |

g)

skābju vai bāzu reģenerācija;

| h) | piesārņojuma attīrīšanai izmantojamo komponentu reģenerācija; |
| --- | --- |

h)

piesārņojuma attīrīšanai izmantojamo komponentu reģenerācija;

| i) | katalizatoru sastāvdaļu reģenerācija; |
| --- | --- |

i)

katalizatoru sastāvdaļu reģenerācija;

| j) | naftas produktu atkārtota pārstrāde vai citi atkārtotas izmantošanas veidi”, |
| --- | --- |

j)

naftas produktu atkārtota pārstrāde vai citi atkārtotas izmantošanas veidi”,

| — | 5.3 | “a) | Nebīstamo atkritumu apglabāšana ar jaudu virs 50 tonnām dienā, kurā tiek izmantotas viena vai vairākas šādas darbības (un izņemot darbības, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK (1):






  i) | bioloģiskā attīrīšana; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5.3

“a)

Nebīstamo atkritumu apglabāšana ar jaudu virs 50 tonnām dienā, kurā tiek izmantotas viena vai vairākas šādas darbības (un izņemot darbības, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK (1):

i)

bioloģiskā attīrīšana;

| ii) | fizikāli ķīmiska apstrāde; |
| --- | --- |

ii)

fizikāli ķīmiska apstrāde;

| iii) | atkritumu sagatavošana sadedzināšanai vai līdzsadedzināšanai; |
| --- | --- |

iii)

atkritumu sagatavošana sadedzināšanai vai līdzsadedzināšanai;

| iv) | pelnu .. attīrīšana; |
| --- | --- |

iv)

pelnu .. attīrīšana;

| v) | metāla atkritumu, tostarp elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu un nolietotu transportlīdzekļu un to detaļu apstrāde smalcinātājos; |
| --- | --- |

v)

metāla atkritumu, tostarp elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu un nolietotu transportlīdzekļu un to detaļu apstrāde smalcinātājos;

| b) | nebīstamu atkritumu reģenerēšanas un reģenerēšanas un atbrīvošanās no tiem apvienojuma jauda pārsniedz 75 tonnas dienā, ietverot vienu vai vairākas no minētajām darbībām un izņemot darbības, kas ietvertas Direktīvā 91/271/EEK:






  i) | bioloģiskā attīrīšana; |
| --- | --- | --- |

b)

nebīstamu atkritumu reģenerēšanas un reģenerēšanas un atbrīvošanās no tiem apvienojuma jauda pārsniedz 75 tonnas dienā, ietverot vienu vai vairākas no minētajām darbībām un izņemot darbības, kas ietvertas Direktīvā 91/271/EEK:

i)

bioloģiskā attīrīšana;

| ii) | atkritumu sagatavošana sadedzināšanai vai līdzsadedzināšanai; |
| --- | --- |

ii)

atkritumu sagatavošana sadedzināšanai vai līdzsadedzināšanai;

| iii) | pelnu .. attīrīšana; |
| --- | --- |

iii)

pelnu .. attīrīšana;

| iv) | metāla atkritumu, tostarp elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu un nolietotu transportlīdzekļu un to detaļu apstrāde smalcinātājos. |
| --- | --- |

iv)

metāla atkritumu, tostarp elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu un nolietotu transportlīdzekļu un to detaļu apstrāde smalcinātājos.

Ja vienīgā veiktā atkritumu pārstrādes darbība ir anaerobiskā sadalīšana, tādas darbības jaudas robežvērtība ir 100 tonnas dienā.”,

| — | 5.5. | “Bīstamo atkritumu pagaidu glabātavas, kas nav ietvertas [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.4. punktā, un kurās atkritumus ar kopējo ietilpību virs 50 tonnām, glabā, līdz tiek veiktas [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.1., 5.2, 5.4 un 5.6. punktā uzskaitītās darbības, – neietilpst atkritumu pagaidu glabāšana (pirms to savākšanas) vietā, kur tie rodas”, |
| --- | --- | --- |

—

5.5.

“Bīstamo atkritumu pagaidu glabātavas, kas nav ietvertas [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.4. punktā, un kurās atkritumus ar kopējo ietilpību virs 50 tonnām, glabā, līdz tiek veiktas [Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma] 5.1., 5.2, 5.4 un 5.6. punktā uzskaitītās darbības, – neietilpst atkritumu pagaidu glabāšana (pirms to savākšanas) vietā, kur tie rodas”,

| — | 6.11. | “Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK [un kuri tiek novadīti no iekārtas, kurās tiek veiktas iepriekš ar 5.1., 5.3. vai 5.5. punktā ietvertās darbības]”. |
| --- | --- | --- |

—

6.11.

“Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK [un kuri tiek novadīti no iekārtas, kurās tiek veiktas iepriekš ar 5.1., 5.3. vai 5.5. punktā ietvertās darbības]”.

Kas attiecas uz direktīvā minēto neatkarīgo notekūdeņu attīrīšanu, uz ko neattiecas Direktīva 91/271/EEK, šie LPTP secinājumi aptver arī dažādas izcelsmes notekūdeņu kombinēto attīrīšanu, ja galvenā piesārņotāju slodze radusies darbībās, kas ietvertas iepriekš minētajā 5.1., 5.3. vai 5.5. punktā.

Šie LPTP secinājumi neaptver šādus procesus, darbības un elementus:

| — | ievietošana virszemes ūdenskrātuvēs, |
| --- | --- |

—

ievietošana virszemes ūdenskrātuvēs,

| — | dzīvnieku liemeņu vai dzīvnieku izcelsmes atkritumu likvidēšana vai reciklēšana, uz ko attiecas Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.5. punktā norādītais darbības apraksts, ja uz to attiecas LPTP secinājumi par kautuvēm un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu nozari (SA), |
| --- | --- |

—

dzīvnieku liemeņu vai dzīvnieku izcelsmes atkritumu likvidēšana vai reciklēšana, uz ko attiecas Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.5. punktā norādītais darbības apraksts, ja uz to attiecas LPTP secinājumi par kautuvēm un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu nozari (SA),

| — | lokāla kūtsmēslu pārstrāde, ja uz to attiecas LPTP secinājumi par mājputnu vai cūku intensīvo audzēšanu (IRPP), |
| --- | --- |

—

lokāla kūtsmēslu pārstrāde, ja uz to attiecas LPTP secinājumi par mājputnu vai cūku intensīvo audzēšanu (IRPP),

| — | tiešā (t. i., bez priekšapstrādes) materiālu atgūšana no atkritumiem izejmateriālu aizstāšanai iekārtās, kas veic darbības, uz kurām attiecas citi LPTP secinājumi, piem.:






  — | tiešā svina (piem., no akumulatoriem), cinka vai alumīnija sāļu atgūšana vai metālu atgūšana no katalizatoriem. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par krāsaino metālu rūpniecību (NFM), |
| --- | --- | --- |

—

tiešā (t. i., bez priekšapstrādes) materiālu atgūšana no atkritumiem izejmateriālu aizstāšanai iekārtās, kas veic darbības, uz kurām attiecas citi LPTP secinājumi, piem.:

—

tiešā svina (piem., no akumulatoriem), cinka vai alumīnija sāļu atgūšana vai metālu atgūšana no katalizatoriem. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par krāsaino metālu rūpniecību (NFM),

| — | papīra pārstrāde reciklēšanai. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par pulpas, papīra un kartona ražošanu (PP), |
| --- | --- |

—

papīra pārstrāde reciklēšanai. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par pulpas, papīra un kartona ražošanu (PP),

| — | atkritumu izmantošana par kurināmo/izejvielu cementa krāsnīs. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par cementa, kaļķu un magnija oksīda ražošanu (CLM), |
| --- | --- |

—

atkritumu izmantošana par kurināmo/izejvielu cementa krāsnīs. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par cementa, kaļķu un magnija oksīda ražošanu (CLM),

| — | atkritumu (līdz)incinerācija, pirolīze un gazifikācija. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par atkritumu incinerāciju (WI) vai LPTP secinājumi par lielām sadedzināšanas stacijām (LCP), |
| --- | --- |

—

atkritumu (līdz)incinerācija, pirolīze un gazifikācija. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par atkritumu incinerāciju (WI) vai LPTP secinājumi par lielām sadedzināšanas stacijām (LCP),

| — | atkritumu apglabāšana poligonos. Uz to attiecas Padomes Direktīva 1999/31/EK (2). Konkrēti pastāvīgu ilgtermiņa glabāšanu pazemē (≥ 1 gadu pirms likvidēšanas, ≥ 3 gadus pirms materiālu atgūšanas) reglamentē Direktīva 1999/31/EK, |
| --- | --- |

—

atkritumu apglabāšana poligonos. Uz to attiecas Padomes Direktīva 1999/31/EK (2). Konkrēti pastāvīgu ilgtermiņa glabāšanu pazemē (≥ 1 gadu pirms likvidēšanas, ≥ 3 gadus pirms materiālu atgūšanas) reglamentē Direktīva 1999/31/EK,

| — | kontaminētas augsnes (t. i., neizņemtas augsnes) sanācija in situ, |
| --- | --- |

—

kontaminētas augsnes (t. i., neizņemtas augsnes) sanācija in situ,

| — | izdedžu un smago pelnu attīrīšana. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par atkritumu incinerāciju (WI) un/vai LPTP secinājumi par lielām sadedzināšanas stacijām (LCP), |
| --- | --- |

—

izdedžu un smago pelnu attīrīšana. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par atkritumu incinerāciju (WI) un/vai LPTP secinājumi par lielām sadedzināšanas stacijām (LCP),

| — | metāllūžņu un metālus saturošu materiālu kausēšana. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par LPTP attiecībā uz krāsaino metālu rūpniecību (NFM), LPTP secinājumi par dzelzs un tērauda ražošanu (IS) un/vai LPTP secinājumi par kalvēm un lietuvēm (SF), |
| --- | --- |

—

metāllūžņu un metālus saturošu materiālu kausēšana. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par LPTP attiecībā uz krāsaino metālu rūpniecību (NFM), LPTP secinājumi par dzelzs un tērauda ražošanu (IS) un/vai LPTP secinājumi par kalvēm un lietuvēm (SF),

| — | nostrādāto skābju un sārmu reģenerācija, ja uz to attiecas LPTP secinājumi par melno metālu apstrādi, |
| --- | --- |

—

nostrādāto skābju un sārmu reģenerācija, ja uz to attiecas LPTP secinājumi par melno metālu apstrādi,

| — | kurināmo sadedzināšana, ja tajā nerodas karstas gāzes, kas nonāk tiešā saskarē ar atkritumiem. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par lielām sadedzināšanas stacijām vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2193 (3). |
| --- | --- |

—

kurināmo sadedzināšana, ja tajā nerodas karstas gāzes, kas nonāk tiešā saskarē ar atkritumiem. Uz to var attiekties LPTP secinājumi par lielām sadedzināšanas stacijām vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2193 (3).

Citi secinājumi par LPTP un LPTP atsauces dokumenti, kuri varētu būt relevanti attiecībā uz darbībām, kas aplūkotas šajos LPTP secinājumos:

| — | “Ekonomika un šķērsvidiskā ietekme” (ECM), |
| --- | --- |

—

“Ekonomika un šķērsvidiskā ietekme” (ECM),

| — | “Ar glabāšanu saistītās emisijas” (EFS), |
| --- | --- |

—

“Ar glabāšanu saistītās emisijas” (EFS),

| — | “Energoefektivitāte” (ENE), |
| --- | --- |

—

“Energoefektivitāte” (ENE),

| — | “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” (ROM), |
| --- | --- |

—

“No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” (ROM),

| — | “Cementa, kaļķa un magnija oksīda ražošana” (CLM), |
| --- | --- |

—

“Cementa, kaļķa un magnija oksīda ražošana” (CLM),

| — | “Vispārizmantojamas notekūdeņu un atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmas ķīmiskās rūpniecības nozarē” (CWW), |
| --- | --- |

—

“Vispārizmantojamas notekūdeņu un atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmas ķīmiskās rūpniecības nozarē” (CWW),

| — | “Mājputnu vai cūku intensīvā audzēšana” (IRPP). |
| --- | --- |

—

“Mājputnu vai cūku intensīvā audzēšana” (IRPP).

Šie LPTP secinājumi ir piemērojami, neskarot attiecīgos ES tiesību aktu noteikumus, piem., atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principu.

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

| Termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Vispārīgie termini |
| Virzītās emisijas | Piesārņotāju emisijas vidē caur kādu kanālu, cauruli, dūmeni u. tml. Tās ietver arī emisijas no nenoslēgtiem biofiltriem. |
| Nepārtraukta mērīšana | Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā. |
| Tīrības deklarācija | Rakstisks dokuments, kurā atkritumu radītājs/valdītājs apliecina, ka attiecīgais tukšais izlietotais iepakojums (piem., mucas, konteineri) ir tīrs atbilstoši pieņemšanas kritērijiem. |
| Difūzās emisijas | Nevirzītas emisijas (piem., putekļu, organisko savienojumu, smaku emisijas) no laukumveida avotiem (piem., cisternām) vai punktveida avotiem (piem., cauruļvadu atlokiem). Tās ietver arī emisijas no kompostēšanas atklātās stirpās jeb vējrindās. |
| Tiešā novadīšana | Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā. |
| Emisijas faktori | Skaitļi, ar kuriem var reizināt iegūtus datus, piem., datus par staciju/procesu vai caurlaidspējas datus, tā aplēšot emisijas. |
| Esoša stacija | Stacija, kas nav jauna stacija. |
| Sadedzināšana lāpā | Augsttemperatūras oksidācija, kurā ar atklātu liesmu sadedzina rūpniecisku darbību atlikumgāzu degošos savienojumus. Sadedzināšanu lāpā galvenokārt izmanto uzliesmojošu gāzu sadedzināšanai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos. |
| Vieglie pelni | Daļiņas, kas radušās degkamerā vai dūmgāzu plūsmā un pārvietojas ar dūmgāzēm. |
| Fugitīvās emisijas | Difūzās emisijas no punktveida avotiem. |
| Bīstamie atkritumi | Bīstamie atkritumi atbilstoši Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 2. punkta definīcijai. |
| Netiešā novadīšana | Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana. |
| Šķidrie bionoārdāmie atkritumi | Bioloģiskas izcelsmes atkritumi ar salīdzinoši augstu ūdens saturu (piem., tauku separatora saturs, organiskās dūņas, sabiedriskās ēdināšanas atkritumi). |
| Ievērojama stacijas modernizācija | Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums. |
| Mehāniski bioloģiskā apstrāde | Jauktu cieto atkritumu apstrāde, kurā mehānisko apstrādi kombinē ar bioloģisko apstrādi, piem., aerobisko vai anaerobisko apstrādi. |
| Jauna stacija | Stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta. |
| Izlaides plūsma | Attīrītie atkritumi, kas atstāj atkritumu attīrīšanas staciju. |
| Pastveida atkritumi | Brīvi neplūstošas dūņas. |
| Periodiska mērīšana | Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm. |
| Atgūšana | Atgūšana, kas Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 15. punktā definēta kā “reģenerācija”. |
| Atkārtota rafinēšana | Atkritumeļļas attīrīšana, kurā iegūst pamateļļu. |
| Reģenerācija | Apstrāde un procesi, kuru galvenais mērķis ir padarīt apstrādāto materiālu (piem., nostrādāto aktivēto ogli vai nostrādāto šķīdinātāju) atkal piemērotu līdzīgam pielietojumam. |
| Sensitīvs objekts | Zonas, kam vajadzīga īpaša aizsardzība, piem.:






  — | dzīvojamie rajoni, |

Termins

Definīcija

Vispārīgie termini

Virzītās emisijas

Piesārņotāju emisijas vidē caur kādu kanālu, cauruli, dūmeni u. tml. Tās ietver arī emisijas no nenoslēgtiem biofiltriem.

Nepārtraukta mērīšana

Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā.

Tīrības deklarācija

Rakstisks dokuments, kurā atkritumu radītājs/valdītājs apliecina, ka attiecīgais tukšais izlietotais iepakojums (piem., mucas, konteineri) ir tīrs atbilstoši pieņemšanas kritērijiem.

Difūzās emisijas

Nevirzītas emisijas (piem., putekļu, organisko savienojumu, smaku emisijas) no laukumveida avotiem (piem., cisternām) vai punktveida avotiem (piem., cauruļvadu atlokiem). Tās ietver arī emisijas no kompostēšanas atklātās stirpās jeb vējrindās.

Tiešā novadīšana

Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā.

Emisijas faktori

Skaitļi, ar kuriem var reizināt iegūtus datus, piem., datus par staciju/procesu vai caurlaidspējas datus, tā aplēšot emisijas.

Esoša stacija

Stacija, kas nav jauna stacija.

Sadedzināšana lāpā

Augsttemperatūras oksidācija, kurā ar atklātu liesmu sadedzina rūpniecisku darbību atlikumgāzu degošos savienojumus. Sadedzināšanu lāpā galvenokārt izmanto uzliesmojošu gāzu sadedzināšanai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos.

Vieglie pelni

Daļiņas, kas radušās degkamerā vai dūmgāzu plūsmā un pārvietojas ar dūmgāzēm.

Fugitīvās emisijas

Difūzās emisijas no punktveida avotiem.

Bīstamie atkritumi

Bīstamie atkritumi atbilstoši Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 2. punkta definīcijai.

Netiešā novadīšana

Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana.

Šķidrie bionoārdāmie atkritumi

Bioloģiskas izcelsmes atkritumi ar salīdzinoši augstu ūdens saturu (piem., tauku separatora saturs, organiskās dūņas, sabiedriskās ēdināšanas atkritumi).

Ievērojama stacijas modernizācija

Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums.

Mehāniski bioloģiskā apstrāde

Jauktu cieto atkritumu apstrāde, kurā mehānisko apstrādi kombinē ar bioloģisko apstrādi, piem., aerobisko vai anaerobisko apstrādi.

Jauna stacija

Stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta.

Izlaides plūsma

Attīrītie atkritumi, kas atstāj atkritumu attīrīšanas staciju.

Pastveida atkritumi

Brīvi neplūstošas dūņas.

Periodiska mērīšana

Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm.

Atgūšana

Atgūšana, kas Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 15. punktā definēta kā “reģenerācija”.

Atkārtota rafinēšana

Atkritumeļļas attīrīšana, kurā iegūst pamateļļu.

Reģenerācija

Apstrāde un procesi, kuru galvenais mērķis ir padarīt apstrādāto materiālu (piem., nostrādāto aktivēto ogli vai nostrādāto šķīdinātāju) atkal piemērotu līdzīgam pielietojumam.

Sensitīvs objekts

Zonas, kam vajadzīga īpaša aizsardzība, piem.:

—

dzīvojamie rajoni,

| — | vietas, kurās darbojas cilvēki (piem., tuvējas darba vietas, skolas, bērnudārzi, atpūtas zonas, slimnīcas vai aprūpes nami). |
| --- | --- |

—

vietas, kurās darbojas cilvēki (piem., tuvējas darba vietas, skolas, bērnudārzi, atpūtas zonas, slimnīcas vai aprūpes nami).

Ievietošana virszemes ūdenskrātuvēs

Šķidru vai dūņainu izmetumu novietošana bedrēs, dīķos, baseinos utt.

Siltumspējīgu atkritumu apstrāde

Atkritumkoksnes, atkritumeļļas, atkritumplastmasas, nostrādāto šķīdinātāju u. tml. apstrāde nolūkā pilnīgāk izmantot to siltumspēju, atgūstot enerģiju.

VFC

Gaistošie fluoroglekļi (fluorogļūdeņraži) – GOS, kas ir fluorētie ogļūdeņraži, it sevišķi hlorfluorogļūdeņraži (CFC), daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži (HCFC) un fluorogļūdeņraži (HFC).

VHC

Gaistošie ogļūdeņraži – GOS, kas sastāv tikai no ūdeņraža un oglekļa (piem., etāns, propāns, izobutāns, ciklopentāns).

GOS

Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā definētie gaistošie organiskie savienojumi.

Atkritumu valdītājs

Atkritumu valdītājs, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (4) 3. panta 6. punktā definēts kā “atkritumu īpašnieks”.

Atkritumu ielaides plūsma

Ienākošie atkritumi, kas attīrāmi atkritumu attīrīšanas stacijā.

Ūdensbāzēti šķidrie atkritumi

Atkritumi, kas sastāv no ūdeņainiem šķidrumiem, skābēm/sārmiem vai sūknējamām dūņām (piem., emulsijas, atkritumskābes, ūdeņainie jūras atkritumi), kas nav šķidrie bionoārdāmie atkritumi.

Piesārņotāji/parametri

AOH

Adsorbējami organiski saistītie halogēni, izteikti kā Cl; ietver adsorbējamu organiski saistītu hloru, bromu un jodu.

Arsēns

Arsēns, izteikts kā As; ietver visus neorganiskos un organiskos arsēna savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

BSP

Bioķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā un/vai neorganiskā materiāla bioķīmiskai oksidācijai piecās (BSP5) vai septiņās (BSP7) dienās.

Kadmijs

Kadmijs, izteikts kā Cd; ietver visus neorganiskos un organiskos kadmija savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

CFC

Hlorfluorogļūdeņraži – GOS, kas sastāv no oglekļa, hlora un fluora.

Hroms

Hroms, izteikts kā Cr; ietver visus neorganiskos un organiskos hroma savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Sešvērtīgais hroms

Sešvērtīgais hroms, izteikts kā Cr(VI); ietver visus hroma savienojumus, kuros hroma oksidācijas pakāpe ir +6.

ĶSP

Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai ķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators.

Varš

Varš, izteikts kā Cu; ietver visus neorganiskos un organiskos vara savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Cianīds

Brīvais cianīds, izteikts kā CN-.

Putekļi

Visas daļiņas (gaisā).

HOI

Ogļūdeņražu indekss. Visu to savienojumu summa, kas ekstrahējami ar ogļūdeņražu šķīdinātāju (arī garķēdes un sazarotie alifātiskie, alicikliskie, aromātiskie vai alkilaizvietotie aromātiskie ogļūdeņraži).

HCl

Visi neorganiskie gāzveida hlora savienojumi, izteikti kā HCl.

HF

Visi neorganiskie gāzveida fluora savienojumi, izteikti kā HF.

H2S

Sērūdeņradis. Neietver karbonilsulfīdu un merkaptānus.

Svins

Svins, izteikts kā Pb; ietver visus neorganiskos un organiskos svina savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Dzīvsudrabs

Dzīvsudrabs, izteikts kā Hg; ietver elementāro dzīvsudrabu un visus neorganiskos un organiskos dzīvsudraba savienojumus, gan gāzveida, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

NH3

Amonjaks.

Niķelis

Niķelis, izteikts kā Ni; ietver visus neorganiskos un organiskos niķeļa savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Smaku koncentrācija

Eiropā pieņemtās smakas vienības (ouE) uz vienu kubikmetru standartapstākļos saskaņā ar dinamiskās olfaktometrijas mērījumu, kas veikts pēc EN 13725.

PHB

Polihlorbifenili.

Dioksīniem līdzīgie PHB

Komisijas Regulā (EK) Nr. 199/2006 (5) uzskaitītie polihlorbifenili.

PCDD/F

Polihlordibenz-p-dioksīni un polihlordibenzfurāni.

PFOA

Perfluoroktānskābe.

PFOS

Perfluoroktānsulfonskābe.

Fenolu indekss

Visu fenolu savienojumu summa, izteikta kā fenolu koncentrācija un izmērīta pēc EN ISO 14402.

KOO

Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī); ietver visus organiskos savienojumus.

Kopējais N

Kopējais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amonija slāpekli (NH4–N), nitrītu slāpekli (NO2–N), nitrātu slāpekli (NO3–N) un organiski saistīto slāpekli.

Kopējais P

Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

KSC

Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem.

KGOO

Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā).

Cinks

Cinks, izteikts kā Zn; ietver visus neorganiskos un organiskos cinka savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Šajos LPTP secinājumos izmantoti šādi akronīmi:

| Akronīms | Definīcija |
| --- | --- |
| EMS | Vidiskās pārvaldības sistēma |
| NTL | Nolietots transportlīdzeklis (atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK (6) 2. panta 2. punkta definīcijai) |
| HEPA | Augstefektīvs gaisa daļiņu (filtrs) |
| IBC | Vidējas kravnesības konteiners |
| LDAR | Noplūžu atklāšana un novēršana |
| LAVS | Lokāla atgāzu ventilācijas sistēma |
| NOP | Noturīgie organiskie piesārņotāji (kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 850/2004 (7)) |
| EEIA | Elektrisko un elektronisko ierīču atkritumi (atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/19/ES (8) 3. panta 1. punkta definīcijai) |

Akronīms

Definīcija

EMS

Vidiskās pārvaldības sistēma

NTL

Nolietots transportlīdzeklis (atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/53/EK (6) 2. panta 2. punkta definīcijai)

HEPA

Augstefektīvs gaisa daļiņu (filtrs)

IBC

Vidējas kravnesības konteiners

LDAR

Noplūžu atklāšana un novēršana

LAVS

Lokāla atgāzu ventilācijas sistēma

NOP

Noturīgie organiskie piesārņotāji (kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 850/2004 (7))

EEIA

Elektrisko un elektronisko ierīču atkritumi (atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/19/ES (8) 3. panta 1. punkta definīcijai)

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni

Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti ievērojami, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārizmantojami.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) emisijām gaisā

Ja vien nav norādīts citādi, šajos LPTP secinājumos norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijām gaisā, ir norādīti kā koncentrācijas (emitēto vielu masa uz atlikumgāzu tilpumu) šādos standartapstākļos: sausa gāze 273,15 K temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena (bez korekcijām pēc skābekļa satura); tos izsaka, lietojot mērvienības μg/Nm3 vai mg/Nm3.

Uz gaisā emitēto vielu emisijas LPTP SEL vidējošanas periodiem attiecināmas šādas definīcijas.

| Mērīšanas veids | Vidējošanas periods | Definīcija |
| --- | --- | --- |
| Nepārtraukta | Dienas vidējā vērtība | Attiecībā uz vienu dienu vidējota vērtība, kuras pamatā ir derīgas stundas vai pusstundas vidējās vērtības. |
| Periodiska | Paraugošanas perioda vidējā vērtība | Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes (9). |

Mērīšanas veids

Vidējošanas periods

Definīcija

Nepārtraukta

Dienas vidējā vērtība

Attiecībā uz vienu dienu vidējota vērtība, kuras pamatā ir derīgas stundas vai pusstundas vidējās vērtības.

Periodiska

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes (9).

Ja tiek izmantota nepārtraukta mērīšana, LPTP SEL var izteikt kā dienas vidējās vērtības.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) emisijām ūdenī

Ja vien nav norādīts citādi, šajos LPTP secinājumos norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir koncentrācijas (emitēto vielu masa uz ūdens tilpumu), izteiktas μg/l vai mg/l.

Ja vien nav norādīts citādi, ar LPTP SEL saistītie vidējošanas periodi atbilst vienam no šiem diviem gadījumiem:

| — | nepārtrauktas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi, |
| --- | --- |

—

nepārtrauktas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi,

| — | partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, iegūtas ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas. |
| --- | --- |

—

partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, iegūtas ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas.

Ja ir pierādīts, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālus apvienotos paraugus.

Visi LPTP SEL emisijām ūdenī attiecas uz punktu, kurā notiek emisija no iekārtas.

Pretpiesārņojuma pasākumu efektivitāte

Aprēķinot šajos LPTP secinājumos minēto vidējo piesārņojuma mazināšanas efektivitāti (sk. 6.1. tabulu), attiecībā uz ĶSP un KOO neņem vērā sākotnējos apstrādes posmus, kuru mērķis ir lielāko daļu organiskā materiāla separēt no ūdensbāzētiem šķidrajiem atkritumiem, t. i., tādus posmus kā evapokondensēšana, deemulģēšana vai fāzu separēšana.

1.   VISPĀRĪGIE LPTP SECINĀJUMI

1.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

1. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir ieviest un konsekventi īstenot tādu vidiskās pārvaldības sistēmu (EMS), kas ietver visus šos aspektus:

| I. | vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts; |
| --- | --- |

I.

vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts;

| II. | vadības noteikta vidiskā politika, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidiskos rādītājus; |
| --- | --- |

II.

vadības noteikta vidiskā politika, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidiskos rādītājus;

| III. | nepieciešamo procedūru, mērķu un mērķrādītāju plānošana un noteikšana apvienojumā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

III.

nepieciešamo procedūru, mērķu un mērķrādītāju plānošana un noteikšana apvienojumā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem;

| IV. | tādu procedūru īstenošana, kurās īpaša uzmanība pievērsta šādiem aspektiem:






  a) | struktūra un atbildības sadalījums; |
| --- | --- | --- |

IV.

tādu procedūru īstenošana, kurās īpaša uzmanība pievērsta šādiem aspektiem:

a)

struktūra un atbildības sadalījums;

| b) | darbā pieņemšana, apmācība, izpratnes un kompetences palielināšana; |
| --- | --- |

b)

darbā pieņemšana, apmācība, izpratnes un kompetences palielināšana;

| c) | saziņa; |
| --- | --- |

c)

saziņa;

| d) | darbinieku iesaistīšana; |
| --- | --- |

d)

darbinieku iesaistīšana;

| e) | dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

dokumentācija;

| f) | rezultatīva procesu kontrole; |
| --- | --- |

f)

rezultatīva procesu kontrole;

| g) | tehniskās apkopes programmas; |
| --- | --- |

g)

tehniskās apkopes programmas;

| h) | gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām; |
| --- | --- |

h)

gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām;

| i) | garantēta vides jomas tiesību aktu prasību ievērošana; |
| --- | --- |

i)

garantēta vides jomas tiesību aktu prasību ievērošana;

| V. | darbības rezultātu pārbaude un koriģējoši pasākumi, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:






  a) | monitorings un mērījumi (sk. arī JRC atsauces ziņojumu “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” – ROM); |
| --- | --- | --- |

V.

darbības rezultātu pārbaude un koriģējoši pasākumi, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:

a)

monitorings un mērījumi (sk. arī JRC atsauces ziņojumu “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” – ROM);

| b) | koriģējoši un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

b)

koriģējoši un profilaktiski pasākumi;

| c) | uzskaitvedība; |
| --- | --- |

c)

uzskaitvedība;

| d) | neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās vai ārējās revīzijas, kurās noskaidro, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota; |
| --- | --- |

d)

neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās vai ārējās revīzijas, kurās noskaidro, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota;

| VI. | EMS un tās pastāvīgas piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji; |
| --- | --- |

VI.

EMS un tās pastāvīgas piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji;

| VII. | sekošana mazākpiesārņojošu tehnoloģiju izstrādei; |
| --- | --- |

VII.

sekošana mazākpiesārņojošu tehnoloģiju izstrādei;

| VIII. | jaunas stacijas projektēšanas posmā un visa tās darbmūža laikā – tās vidiskās ietekmes izvērtēšana, ko radīs stacijas eventuāla izņemšana no ekspluatācijas; |
| --- | --- |

VIII.

jaunas stacijas projektēšanas posmā un visa tās darbmūža laikā – tās vidiskās ietekmes izvērtēšana, ko radīs stacijas eventuāla izņemšana no ekspluatācijas;

| IX. | regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana; |
| --- | --- |

IX.

regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana;

| X. | atkritumu plūsmu pārvaldība (sk. 2. LPTP); |
| --- | --- |

X.

atkritumu plūsmu pārvaldība (sk. 2. LPTP);

| XI. | notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācija (sk. 3. LPTP); |
| --- | --- |

XI.

notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācija (sk. 3. LPTP);

| XII. | atlikumu pārvaldības plāns (sk. aprakstu 6.5. punktā); |
| --- | --- |

XII.

atlikumu pārvaldības plāns (sk. aprakstu 6.5. punktā);

| XIII. | avāriju pārvaldības plāns (sk. aprakstu 6.5. punktā); |
| --- | --- |

XIII.

avāriju pārvaldības plāns (sk. aprakstu 6.5. punktā);

| XIV. | smaku pārvaldības plāns (sk. 12. LPTP); |
| --- | --- |

XIV.

smaku pārvaldības plāns (sk. 12. LPTP);

| XV. | trokšņa un vibrāciju pārvaldības plāns (sk. 17. LPTP). |
| --- | --- |

XV.

trokšņa un vibrāciju pārvaldības plāns (sk. 17. LPTP).

Izmantojamība

EMS (piem., standarta vai nestandarta) tvērums (piem., detalizācijas līmenis) un veids parasti ir saistīts ar iekārtas veidu, lielumu un sarežģītību un tās iespējamo vidisko ietekmi (kas atkarīga arī no tajā apstrādāto atkritumu veida un daudzuma).

2. LPTP. LPTP, kā uzlabot stacijas vispārējos vidiskos rādītājus, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Izveidot un ieviest atkritumu raksturošanas un pirmspieņemšanas procedūras | Šo procedūru mērķis ir vēl pirms atkritumu nogādāšanas uz staciju nodrošināt, ka atkritumu apstrādes operācijas ir tehniski (un juridiski) piemērotas konkrētajiem atkritumiem. Tās ietver procedūras, kurās tiek vākta informācija par atkritumu ielaides plūsmu, un var ietvert atkritumu paraugošanu un raksturošanu nolūkā iegūt pietiekamas ziņas par atkritumu sastāvu. Atkritumu pirmspieņemšanas procedūras ir balstītas uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju. |
| b. | Izveidot un ieviest atkritumu pieņemšanas procedūras | Pieņemšanas procedūru mērķis ir pārliecināties, ka atkritumiem ir pirmspieņemšanas posmā uzrādītās īpašības. Šīs procedūras nosaka, kādi elementi verificējami, kad atkritumi nonāk stacijā, un nosaka arī atkritumu pieņemšanas un noraidīšanas kritērijus. Tās var ietvert atkritumu paraugošanu, inspicēšanu un analīzi. Atkritumu pieņemšanas procedūras ir balstītas uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju. |
| c. | Izveidot un ieviest atkritumu izsekošanas sistēmu un inventarizācijas sistēmu | Atkritumu izsekošanas sistēmas un inventarizācijas mērķis ir sekot stacijā esošo atkritumu atrašanās vietai un daudzumam. Inventarizācijas pārskats satur visu informāciju, kas iegūta atkritumu pirmspieņemšanas procedūrās (piem., datums, kad atkritumi nonāk stacijā, atkritumu unikālais atsauces numurs, informācija par iepriekšējo atkritumu valdītāju vai valdītājiem, pirmspieņemšanas un pieņemšanas analīzes rezultātiem, iecerēto apstrādes ceļu, objektā turēto atkritumu veidu un daudzumu, arī visiem konstatētajiem apdraudējumiem), pieņemšanā, glabāšanā, apstrādē un/vai aizvešanā no objekta. Atkritumu izsekošanas sistēma ir balstīta uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju. |
| d. | Izveidot un ieviest izlaides plūsmas kvalitātes pārvaldības sistēmu | Šis paņēmiens paredz izveidot un ieviest izlaides plūsmas kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu, ka atkritumu apstrādes izlaides plūsma atbilst gaidītajai, izmantojot, piem., esošos EN standartus. Šī pārvaldības sistēma turklāt ļauj monitorēt un optimizēt atkritumu apstrādes rādītājus un šādā nolūkā tā var ietvert uz relevantiem komponentiem orientētu materiālu plūsmas analīzi visā atkritumu apstrādes ciklā. Materiālu plūsmas analīze ir balstīta uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju. |
| e. | Nodrošināt atkritumu segregētību | Atkritumus tur atsevišķi atkarībā no to īpašībām, lai tos būtu vieglāk un vidiski drošāk glabāt un apstrādāt. Atkritumu segregācijas pamatā ir to fiziska separācija, kā arī procedūras, kas ļauj sekot līdzi, kad un kur atkritumi tiek glabāti. |
| f. | Pirms atkritumu sajaukšanas vai samaisīšanas pārliecināties par to saderību | Par saderību pārliecinās, izmantojot verifikācijas pasākumu un testu kopumu, kas ļauj detektēt, vai, atkritumus sajaucot, samaisot vai veicot citas apstrādes darbības, starp dažādiem atkritumiem nenotiek nevēlamas un/vai potenciāli bīstamas ķīmiskas reakcijas (piem., polimerizācija, gāzu izdalīšanās, eksotermiskas reakcijas, sadalīšanās, kristalizācija, izgulsnēšanās). Saderības testi ir balstīti uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju. |
| g. | Sašķirot ienākošos cietos atkritumus | Ienākošos cietos atkritumus sašķiro (10), lai nepieļautu nevēlamu materiālu nonākšanu nākamajos atkritumu apstrādes procesos. Daži no šķirošanas paņēmieniem:






  — | manuāla separēšana ar vizuālu apskati, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Izveidot un ieviest atkritumu raksturošanas un pirmspieņemšanas procedūras

Šo procedūru mērķis ir vēl pirms atkritumu nogādāšanas uz staciju nodrošināt, ka atkritumu apstrādes operācijas ir tehniski (un juridiski) piemērotas konkrētajiem atkritumiem. Tās ietver procedūras, kurās tiek vākta informācija par atkritumu ielaides plūsmu, un var ietvert atkritumu paraugošanu un raksturošanu nolūkā iegūt pietiekamas ziņas par atkritumu sastāvu. Atkritumu pirmspieņemšanas procedūras ir balstītas uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju.

b.

Izveidot un ieviest atkritumu pieņemšanas procedūras

Pieņemšanas procedūru mērķis ir pārliecināties, ka atkritumiem ir pirmspieņemšanas posmā uzrādītās īpašības. Šīs procedūras nosaka, kādi elementi verificējami, kad atkritumi nonāk stacijā, un nosaka arī atkritumu pieņemšanas un noraidīšanas kritērijus. Tās var ietvert atkritumu paraugošanu, inspicēšanu un analīzi. Atkritumu pieņemšanas procedūras ir balstītas uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju.

c.

Izveidot un ieviest atkritumu izsekošanas sistēmu un inventarizācijas sistēmu

Atkritumu izsekošanas sistēmas un inventarizācijas mērķis ir sekot stacijā esošo atkritumu atrašanās vietai un daudzumam. Inventarizācijas pārskats satur visu informāciju, kas iegūta atkritumu pirmspieņemšanas procedūrās (piem., datums, kad atkritumi nonāk stacijā, atkritumu unikālais atsauces numurs, informācija par iepriekšējo atkritumu valdītāju vai valdītājiem, pirmspieņemšanas un pieņemšanas analīzes rezultātiem, iecerēto apstrādes ceļu, objektā turēto atkritumu veidu un daudzumu, arī visiem konstatētajiem apdraudējumiem), pieņemšanā, glabāšanā, apstrādē un/vai aizvešanā no objekta. Atkritumu izsekošanas sistēma ir balstīta uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju.

d.

Izveidot un ieviest izlaides plūsmas kvalitātes pārvaldības sistēmu

Šis paņēmiens paredz izveidot un ieviest izlaides plūsmas kvalitātes pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu, ka atkritumu apstrādes izlaides plūsma atbilst gaidītajai, izmantojot, piem., esošos EN standartus. Šī pārvaldības sistēma turklāt ļauj monitorēt un optimizēt atkritumu apstrādes rādītājus un šādā nolūkā tā var ietvert uz relevantiem komponentiem orientētu materiālu plūsmas analīzi visā atkritumu apstrādes ciklā. Materiālu plūsmas analīze ir balstīta uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju.

e.

Nodrošināt atkritumu segregētību

Atkritumus tur atsevišķi atkarībā no to īpašībām, lai tos būtu vieglāk un vidiski drošāk glabāt un apstrādāt. Atkritumu segregācijas pamatā ir to fiziska separācija, kā arī procedūras, kas ļauj sekot līdzi, kad un kur atkritumi tiek glabāti.

f.

Pirms atkritumu sajaukšanas vai samaisīšanas pārliecināties par to saderību

Par saderību pārliecinās, izmantojot verifikācijas pasākumu un testu kopumu, kas ļauj detektēt, vai, atkritumus sajaucot, samaisot vai veicot citas apstrādes darbības, starp dažādiem atkritumiem nenotiek nevēlamas un/vai potenciāli bīstamas ķīmiskas reakcijas (piem., polimerizācija, gāzu izdalīšanās, eksotermiskas reakcijas, sadalīšanās, kristalizācija, izgulsnēšanās). Saderības testi ir balstīti uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā, piem., atkritumu bīstamās īpašības, risku, ko atkritumi rada no procesu drošuma, darba drošības un vidiskās ietekmes viedokļa, kā arī iepriekšējā atkritumu valdītāja vai valdītāju sniegto informāciju.

g.

Sašķirot ienākošos cietos atkritumus

Ienākošos cietos atkritumus sašķiro (10), lai nepieļautu nevēlamu materiālu nonākšanu nākamajos atkritumu apstrādes procesos. Daži no šķirošanas paņēmieniem:

—

manuāla separēšana ar vizuālu apskati,

| — | melno metālu, krāsaino metālu vai visu metālu separēšana, |
| --- | --- |

—

melno metālu, krāsaino metālu vai visu metālu separēšana,

| — | optiskā separēšana, piem., ar tuvā infrasarkanā starojuma spektroskopijas vai rentgenstaru sistēmām, |
| --- | --- |

—

optiskā separēšana, piem., ar tuvā infrasarkanā starojuma spektroskopijas vai rentgenstaru sistēmām,

| — | blīvumseparēšana, piem., ar aeroklasifikāciju, peldspējas tvertnēm, vibrogaldiem, |
| --- | --- |

—

blīvumseparēšana, piem., ar aeroklasifikāciju, peldspējas tvertnēm, vibrogaldiem,

| — | sašķirošana pēc lieluma ar sietiem/sijātavām. |
| --- | --- |

—

sašķirošana pēc lieluma ar sietiem/sijātavām.

3. LPTP. LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī un gaisā, ir vidiskās pārvaldības sistēmas ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest un uzturēt notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācijas pārskatu, kas ietver visus šos elementus:

| i) | informācija par apstrādājamo atkritumu īpašībām un atkritumu apstrādes procesiem, tostarp:






  a) | vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi; |
| --- | --- | --- |

i)

informācija par apstrādājamo atkritumu īpašībām un atkritumu apstrādes procesiem, tostarp:

a)

vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi;

| b) | procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un apraksts, kā norit notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšana avotā, tostarp rezultativitātes rādītāji; |
| --- | --- |

b)

procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un apraksts, kā norit notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšana avotā, tostarp rezultativitātes rādītāji;

| ii) | informācija par notekūdeņu plūsmām, piem.:






  a) | plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

ii)

informācija par notekūdeņu plūsmām, piem.:

a)

plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevantu vielu vidējās koncentrācijas un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., ĶSP/KOO, slāpekļa ķīmiskā suga, fosfors, metāli, prioritāras vielas/mikropiesārņotāji); |
| --- | --- |

b)

relevantu vielu vidējās koncentrācijas un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., ĶSP/KOO, slāpekļa ķīmiskā suga, fosfors, metāli, prioritāras vielas/mikropiesārņotāji);

| c) | dati par bioeliminējamību (piem., BSP, BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa tests, bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., aktīvo dūņu inhibēšanās)) (sk. 52. LPTP); |
| --- | --- |

c)

dati par bioeliminējamību (piem., BSP, BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa tests, bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., aktīvo dūņu inhibēšanās)) (sk. 52. LPTP);

| iii) | informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem.:






  a) | plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

iii)

informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem.:

a)

plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevantu vielu vidējās koncentrācijas un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., organiskie savienojumi, tādi NOP kā PHB); |
| --- | --- |

b)

relevantu vielu vidējās koncentrācijas un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., organiskie savienojumi, tādi NOP kā PHB);

| c) | uzliesmojamība, sprāgstamības apakšējā un augšējā robeža, reaktivitāte; |
| --- | --- |

c)

uzliesmojamība, sprāgstamības apakšējā un augšējā robeža, reaktivitāte;

| d) | citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu vai stacijas drošumu (piem., skābekļa, slāpekļa, ūdens tvaika, putekļu klātbūtne). |
| --- | --- |

d)

citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu vai stacijas drošumu (piem., skābekļa, slāpekļa, ūdens tvaika, putekļu klātbūtne).

Izmantojamība

Inventarizācijas tvērums (piem., detalizācijas līmenis) un veids parasti ir saistīts ar iekārtas veidu, lielumu un sarežģītību un tās iespējamo vidisko ietekmi (kas atkarīga arī no tajā apstrādāto atkritumu veida un daudzuma).

4. LPTP. LPTP, kā samazināt ar atkritumu glabāšanu saistīto vidisko risku, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimizēta glabātavas atrašanās vieta | Te jāmin šādi paņēmieni:






  — | glabātavu novietot tik tālu no sensitīviem objektiem, ūdenstecēm utt., cik vien tehniski un ekonomiski iespējams, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Optimizēta glabātavas atrašanās vieta

Te jāmin šādi paņēmieni:

—

glabātavu novietot tik tālu no sensitīviem objektiem, ūdenstecēm utt., cik vien tehniski un ekonomiski iespējams,

| — | glabātavu novietot tā, lai stacijā novērstu vai minimalizētu nevajadzīgas darbības ar atkritumiem (piem., to, ka darbības ar vieniem un tiem pašiem atkritumiem tiek veiktas divas vai vairākas reizes vai tie objektā mēro nevajadzīgi garu ceļu). |
| --- | --- |

—

glabātavu novietot tā, lai stacijā novērstu vai minimalizētu nevajadzīgas darbības ar atkritumiem (piem., to, ka darbības ar vieniem un tiem pašiem atkritumiem tiek veiktas divas vai vairākas reizes vai tie objektā mēro nevajadzīgi garu ceļu).

Jaunās stacijās vispārizmantojams.

b.

Piemērota glabāšanas kapacitāte

Šis paņēmiens paredz veikt pasākumus, kas ļauj izvairīties no atkritumu uzkrāšanās, piem.:

| — | skaidri noteikt un nepārsniegt maksimālo atkritumu glabāšanas kapacitāti, ko nosaka, ņemot vērā atkritumu īpašības (piem., ugunsrisku) un apstrādes jaudu, |
| --- | --- |

—

skaidri noteikt un nepārsniegt maksimālo atkritumu glabāšanas kapacitāti, ko nosaka, ņemot vērā atkritumu īpašības (piem., ugunsrisku) un apstrādes jaudu,

| — | glabāto atkritumu daudzumu regulāri monitorēt un salīdzināt ar maksimālo pieļaujamo glabāšanas kapacitāti, |
| --- | --- |

—

glabāto atkritumu daudzumu regulāri monitorēt un salīdzināt ar maksimālo pieļaujamo glabāšanas kapacitāti,

| — | skaidri noteikt maksimālo atkritumu turēšanas laiku. |
| --- | --- |

—

skaidri noteikt maksimālo atkritumu turēšanas laiku.

Vispārizmantojams.

c.

Droša glabāšana

Te jāmin šādi pasākumi:

| — | aprīkojums, ko izmanto atkritumu iekraušanai, izkraušanai un glabāšanai, ir skaidri dokumentēts un marķēts, |
| --- | --- |

—

aprīkojums, ko izmanto atkritumu iekraušanai, izkraušanai un glabāšanai, ir skaidri dokumentēts un marķēts,

| — | atkritumi, kuri ir jutīgi pret siltumu, gaismu, gaisu, ūdeni utt., ir no šādiem apstākļiem aizsargāti, |
| --- | --- |

—

atkritumi, kuri ir jutīgi pret siltumu, gaismu, gaisu, ūdeni utt., ir no šādiem apstākļiem aizsargāti,

| — | konteineri un mucas ir vajadzībām piemēroti un tiek glabāti droši. |
| --- | --- |

—

konteineri un mucas ir vajadzībām piemēroti un tiek glabāti droši.

d.

Atsevišķa zona iepakotu bīstamo atkritumu glabāšanai un manipulācijām ar tiem

Iepakotu bīstamo atkritumu glabāšanai un manipulācijām ar tiem attiecīgā gadījumā tiek izmantota tam īpaši paredzēta zona.

5. LPTP. LPTP, kā mazināt vidisko risku, kas saistīts ar manipulācijām ar atkritumiem un to pārvietošanu, ir izveidot un īstenot manipulāciju un pārvietošanas procedūras.

Apraksts

Manipulāciju un pārvietošanas procedūru mērķis ir nodrošināt, ka manipulācijas ar atkritumiem notiek droši un ka tie tiek droši pārvietoti uz attiecīgo glabātavu vai apstrādes zonu. Tie ietver šādus elementus:

| — | manipulācijas ar atkritumiem un to pārvietošanu veic kompetenti darbinieki, |
| --- | --- |

—

manipulācijas ar atkritumiem un to pārvietošanu veic kompetenti darbinieki,

| — | manipulācijas ar atkritumiem un to pārvietošanu pienācīgi dokumentē, pirms veikšanas validē un pēc veikšanas verificē, |
| --- | --- |

—

manipulācijas ar atkritumiem un to pārvietošanu pienācīgi dokumentē, pirms veikšanas validē un pēc veikšanas verificē,

| — | veic pasākumus, ar kuriem novērš, detektē un mazina izlijumus, |
| --- | --- |

—

veic pasākumus, ar kuriem novērš, detektē un mazina izlijumus,

| — | atkritumus jaucot vai maisot (piem., ar putekļsūcēju satīrot putekļainus/pulverveida atkritumus), tiek ievēroti operacionāli un konstrukcionāli piesardzības pasākumi. |
| --- | --- |

—

atkritumus jaucot vai maisot (piem., ar putekļsūcēju satīrot putekļainus/pulverveida atkritumus), tiek ievēroti operacionāli un konstrukcionāli piesardzības pasākumi.

Manipulāciju un pārvietošanas procedūras ir balstītas uz riska izvērtēšanu, kurā ņem vērā avāriju un incidentu varbūtību un to vidisko ietekmi.

1.2.   Monitorings

6. LPTP. Attiecībā uz relevantām emisijām ūdenī, kas konstatētas notekūdeņu plūsmu inventarizācijā (sk. 3. LPTP), LPTP ir monitorēt procesa pamatparametrus (piem., notekūdeņu plūsma, pH, temperatūra, elektrovadītspēja, BSP) svarīgos punktos (piem., priekšapstrādes ievadpunktā un/vai izvadpunktā, galīgās apstrādes ievadpunktā, punktā, kur notiek emisija no iekārtas).

7. LPTP. LPTP ir emisijas ūdenī monitorēt vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

| Viela/parametrs | Standarti | Atkritumu apstrādes process | Minimālais monitoringa biežums (11)
   (12) | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH) (13)
   (14) | EN ISO 9562 | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā | 20. LPTP |
| Benzols, toluols, etilbenzols, ksilols (BTEX) (13)
   (14) | EN ISO 15680 | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize mēnesī |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (15)
   (16) | EN standarta nav | Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi | Reize mēnesī |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Brīvais cianīds, (CN-) (13)
   (14) | Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 14403-1 un EN ISO 14403-2) | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI) (14) | EN ISO 9377-2 | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos | Reize mēnesī |
| VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde |
| Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Arsēns (As), kadmijs (Cd), hroms (Cr), varš (Cu), niķelis (Ni), svins (Pb), cinks (Zn) (13)
   (14) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos | Reize mēnesī |
| VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde |
| Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde |
| Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija |
| Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Mangāns (Mn) (13)
   (14) | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) (13)
   (14) | Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Dzīvsudrabs (Hg) (13)
   (14) | Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 17852, EN ISO 12846) | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos | Reize mēnesī |
| VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde |
| Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde |
| Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija |
| Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| PFOA
   (13) | EN standarta nav | Jebkāda atkritumu apstrāde | Reize sešos mēnešos |
| PFOS
   (13) |
| Fenolu indekss (16) | EN ISO 14402 | Atkritumeļļas pārrafinēšana | Reize mēnesī |
| Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Kopējais slāpeklis (kopējais N) (16) | EN 12260, EN ISO 11905-1 | Atkritumu bioloģiskā apstrāde | Reize mēnesī |
| Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (15)
   (16) | EN 1484 | Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi | Reize mēnesī |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Kopējais fosfors (kopējais P) (16) | Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 15681-1 un EN ISO 15681-2, EN ISO 6878, EN ISO 11885) | Atkritumu bioloģiskā apstrāde | Reize mēnesī |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) (16) | EN 872 | Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi | Reize mēnesī |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde | Reize dienā |

Viela/parametrs

Standarti

Atkritumu apstrādes process

Minimālais monitoringa biežums (11)
   (12)

Monitorings saistīts ar

Adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH) (13)
   (14)

EN ISO 9562

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

20. LPTP

Benzols, toluols, etilbenzols, ksilols (BTEX) (13)
   (14)

EN ISO 15680

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize mēnesī

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (15)
   (16)

EN standarta nav

Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi

Reize mēnesī

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Brīvais cianīds, (CN-) (13)
   (14)

Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 14403-1 un EN ISO 14403-2)

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Ogļūdeņražu indekss (HOI) (14)

EN ISO 9377-2

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

Reize mēnesī

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

Atkritumeļļas pārrafinēšana

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Arsēns (As), kadmijs (Cd), hroms (Cr), varš (Cu), niķelis (Ni), svins (Pb), cinks (Zn) (13)
   (14)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

Reize mēnesī

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde

Atkritumeļļas pārrafinēšana

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Mangāns (Mn) (13)
   (14)

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) (13)
   (14)

Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Dzīvsudrabs (Hg) (13)
   (14)

Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 17852, EN ISO 12846)

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

Reize mēnesī

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde

Atkritumeļļas pārrafinēšana

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

PFOA
   (13)

EN standarta nav

Jebkāda atkritumu apstrāde

Reize sešos mēnešos

PFOS
   (13)

Fenolu indekss (16)

EN ISO 14402

Atkritumeļļas pārrafinēšana

Reize mēnesī

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Kopējais slāpeklis (kopējais N) (16)

EN 12260, EN ISO 11905-1

Atkritumu bioloģiskā apstrāde

Reize mēnesī

Atkritumeļļas pārrafinēšana

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (15)
   (16)

EN 1484

Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi

Reize mēnesī

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Kopējais fosfors (kopējais P) (16)

Pieejami dažādi EN standarti (EN ISO 15681-1 un EN ISO 15681-2, EN ISO 6878, EN ISO 11885)

Atkritumu bioloģiskā apstrāde

Reize mēnesī

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) (16)

EN 872

Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi

Reize mēnesī

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Reize dienā

8. LPTP. LPTP ir monitorēt virzītās emisijas gaisā vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

| Viela/parametrs | Standarti | Atkritumu apstrādes process | Minimālais monitoringa biežums (17) | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bromēti antipirēni (18) | EN standarta nav | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos | Reize gadā | 25. LPTP |
| CFC | EN standarta nav | VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde | Reize sešos mēnešos | 29. LPTP |
| Dioksīniem līdzīgie PHB | EN 1948-1, EN 1948-2 un EN 1948-4 (19) | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos (18) | Reize gadā | 25. LPTP |
| PHB saturoša aprīkojuma dekontaminēšana | Reize trijos mēnešos | 51. LPTP |
| Putekļi | EN 13284-1 | Mehāniska atkritumu apstrāde | Reize sešos mēnešos | 25. LPTP |
| Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde | 34. LPTP |
| Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde | 41. LPTP |
| Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde | 49. LPTP |
| Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana | 50. LPTP |
| HCl | EN 1911 | Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde (18) | Reize sešos mēnešos | 49. LPTP |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde (18) | 53. LPTP |
| HF | EN standarta nav | Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde (18) | Reize sešos mēnešos | 49. LPTP |
| Hg | EN 13211 | Dzīvsudrabu saturošu EEIA apstrāde | Reize trijos mēnešos | 32. LPTP |
| H2S | EN standarta nav | Atkritumu bioloģiskā apstrāde (20) | Reize sešos mēnešos | 34. LPTP |
| Metāli un pusmetāli, izņemot dzīvsudrabu
  (piem., As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18) | EN 14385 | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos | Reize gadā | 25. LPTP |
| NH3 | EN standarta nav | Atkritumu bioloģiskā apstrāde (20) | Reize sešos mēnešos | 34. LPTP |
| Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde (18) | Reize sešos mēnešos | 41. LPTP |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde (18) | 53. LPTP |
| Smaku koncentrācija | EN 13725 | Atkritumu bioloģiskā apstrāde (21) | Reize sešos mēnešos | 34. LPTP |
| PCDD/F (18) | EN 1948-1, EN 1948-2 un EN 1948-3 (19) | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos | Reize gadā | 25. LPTP |
| KGOO | EN 12619 | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos | Reize sešos mēnešos | 25. LPTP |
| VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde | Reize sešos mēnešos | 29. LPTP |
| Siltumspējīgu atkritumu mehāniskā apstrāde (18) | Reize sešos mēnešos | 31. LPTP |
| Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde | Reize sešos mēnešos | 34. LPTP |
| Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde (18) | Reize sešos mēnešos | 41. LPTP |
| Atkritumeļļas pārrafinēšana | 44. LPTP |
| Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde | 45. LPTP |
| Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija | 47. LPTP |
| Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde | 49. LPTP |
| Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana | 50. LPTP |
| Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde (18) | 53. LPTP |
| PHB saturoša aprīkojuma dekontaminēšana (22) | Reize trijos mēnešos | 51. LPTP |

Viela/parametrs

Standarti

Atkritumu apstrādes process

Minimālais monitoringa biežums (17)

Monitorings saistīts ar

Bromēti antipirēni (18)

EN standarta nav

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

Reize gadā

25. LPTP

CFC

EN standarta nav

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

Reize sešos mēnešos

29. LPTP

Dioksīniem līdzīgie PHB

EN 1948-1, EN 1948-2 un EN 1948-4 (19)

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos (18)

Reize gadā

25. LPTP

PHB saturoša aprīkojuma dekontaminēšana

Reize trijos mēnešos

51. LPTP

Putekļi

EN 13284-1

Mehāniska atkritumu apstrāde

Reize sešos mēnešos

25. LPTP

Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde

34. LPTP

Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

41. LPTP

Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde

49. LPTP

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

50. LPTP

HCl

EN 1911

Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde (18)

Reize sešos mēnešos

49. LPTP

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde (18)

53. LPTP

HF

EN standarta nav

Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde (18)

Reize sešos mēnešos

49. LPTP

Hg

EN 13211

Dzīvsudrabu saturošu EEIA apstrāde

Reize trijos mēnešos

32. LPTP

H2S

EN standarta nav

Atkritumu bioloģiskā apstrāde (20)

Reize sešos mēnešos

34. LPTP

Metāli un pusmetāli, izņemot dzīvsudrabu

(piem., As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18)

EN 14385

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

Reize gadā

25. LPTP

NH3

EN standarta nav

Atkritumu bioloģiskā apstrāde (20)

Reize sešos mēnešos

34. LPTP

Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde (18)

Reize sešos mēnešos

41. LPTP

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde (18)

53. LPTP

Smaku koncentrācija

EN 13725

Atkritumu bioloģiskā apstrāde (21)

Reize sešos mēnešos

34. LPTP

PCDD/F (18)

EN 1948-1, EN 1948-2 un EN 1948-3 (19)

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

Reize gadā

25. LPTP

KGOO

EN 12619

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

Reize sešos mēnešos

25. LPTP

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

Reize sešos mēnešos

29. LPTP

Siltumspējīgu atkritumu mehāniskā apstrāde (18)

Reize sešos mēnešos

31. LPTP

Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde

Reize sešos mēnešos

34. LPTP

Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde (18)

Reize sešos mēnešos

41. LPTP

Atkritumeļļas pārrafinēšana

44. LPTP

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

45. LPTP

Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija

47. LPTP

Nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiska apstrāde

49. LPTP

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

50. LPTP

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde (18)

53. LPTP

PHB saturoša aprīkojuma dekontaminēšana (22)

Reize trijos mēnešos

51. LPTP

9. LPTP. LPTP ir vismaz reizi gadā monitorēt organisko savienojumu difūzās emisijas gaisā no nostrādāto šķīdinātāju reģenerēšanas, NOP saturoša aprīkojuma dekontaminēšanas ar šķīdinātājiem un šķīdinātāju fizikālķīmiskās apstrādes to siltumspējas atgūšanai, izmantojot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a | Mērīšana | Osmes metodes, gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem, saules starojuma plūsmas aptumšojuma mērīšanas metode vai diferenciālā absorbcija. Sk. aprakstu 6.2. punktā. |
| b | Emisijas faktori | Emisiju aprēķināšana ar emisijas faktoriem, ko periodiski (piem., reizi divos gados) validē ar mērījumiem. |
| c | Masas bilance | Difūzo emisiju aprēķināšana pēc masas bilances, ņemot vērā izmantotos šķīdinātājus, emisijas gaisā, emisijas ūdenī, šķīdinātāju procesa izlaides plūsmā un tehnisko procesu (piem., destilācijas) atlikumus. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a

Mērīšana

Osmes metodes, gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem, saules starojuma plūsmas aptumšojuma mērīšanas metode vai diferenciālā absorbcija. Sk. aprakstu 6.2. punktā.

b

Emisijas faktori

Emisiju aprēķināšana ar emisijas faktoriem, ko periodiski (piem., reizi divos gados) validē ar mērījumiem.

c

Masas bilance

Difūzo emisiju aprēķināšana pēc masas bilances, ņemot vērā izmantotos šķīdinātājus, emisijas gaisā, emisijas ūdenī, šķīdinātāju procesa izlaides plūsmā un tehnisko procesu (piem., destilācijas) atlikumus.

10. LPTP. LPTP ir periodiski monitorēt smaku emisijas.

Apraksts

Smaku emisijas var monitorēt:

| — | izmantojot EN standartus (piem., EN 13725 aprakstīto dinamisko olfaktometriju smaku koncentrācijas noteikšanai vai EN 16841-1 vai EN 16841-2 smaku ekspozīcijas noteikšanai), |
| --- | --- |

—

izmantojot EN standartus (piem., EN 13725 aprakstīto dinamisko olfaktometriju smaku koncentrācijas noteikšanai vai EN 16841-1 vai EN 16841-2 smaku ekspozīcijas noteikšanai),

| — | ja izvēlas alternatīvas metodes, kurām nav EN standartu (piem., smaku ietekmes aplēšana), – izmantojot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

—

ja izvēlas alternatīvas metodes, kurām nav EN standartu (piem., smaku ietekmes aplēšana), – izmantojot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

Monitoringa biežumu nosaka smaku pārvaldības plānā (sk. 12. LPTP).

Izmantojamība

Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir pamats domāt, ka smakas radīs apgrūtinājumu sensitīvos objektos.

11. LPTP. LPTP ir vismaz reizi gadā monitorēt ikgadējo ūdens, enerģijas un izejvielu patēriņu, kā arī gada laikā radušos atlikumu un notekūdeņu daudzumu.

Apraksts

Monitorings var būt tieši mērījumi, aprēķini vai uzskaite, piem., ar piemērotiem skaitītājiem vai pēc rēķiniem. Monitoringu veic vispiemērotākajā līmenī (piem., procesu vai stacijas/iekārtas līmenī), un ņem vērā jebkādas vērā ņemamas izmaiņas stacijā/iekārtā.

1.3.   Emisijas gaisā

12. LPTP. LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt smaku emisiju, ir ieviest, īstenot un regulāri pārskatīt smaku pārvaldības plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un ietver visus šos elementus:

| — | protokols, kurā norādītas darbības un laika grafiks, |
| --- | --- |

—

protokols, kurā norādītas darbības un laika grafiks,

| — | 10. LPTP aprakstītā smaku monitoringa protokols, |
| --- | --- |

—

10. LPTP aprakstītā smaku monitoringa protokols,

| — | protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar smakām, piem., sūdzībām, |
| --- | --- |

—

protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar smakām, piem., sūdzībām,

| — | smaku novēršanas un mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot smaku avotu vai avotus, raksturot, kādā mērā katrs avots izraisa smaku, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

smaku novēršanas un mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot smaku avotu vai avotus, raksturot, kādā mērā katrs avots izraisa smaku, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus.

Izmantojamība

Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir pamats domāt, ka smakas radīs apgrūtinājumu sensitīvos objektos.

13. LPTP. LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt smaku emisiju, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Minimalizēt turēšanas laiku | Minimalizēt laiku, ko (potenciāli) smakojoši atkritumi pavada glabāšanas vai manipulāciju sistēmās (piem., cauruļvados, tvertnēs, konteineros), it sevišķi anaerobiskos apstākļos. Attiecīgos gadījumos paredz pienācīgus noteikumus par atkritumu sezonāli maksimālo daudzumu pieņemšanu. | Izmantojams tikai atvērtās sistēmās. |
| b. | Izmantot ķīmisku apstrādi | Ar ķimikālijām likvidēt smakojošus savienojumus vai mazināt to veidošanos (piem., pakļaut sērūdeņradi oksidācijai vai izgulsnēšanai). | Nav izmantojams, ja tas var mazināt vajadzīgo izlaides plūsmas kvalitāti. |
| c. | Optimizēt aerobisko apstrādi | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu aerobiskās apstrādes gadījumā tam var izmantot šādus paņēmienus:






  — | izmantot tīru skābekli, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Minimalizēt turēšanas laiku

Minimalizēt laiku, ko (potenciāli) smakojoši atkritumi pavada glabāšanas vai manipulāciju sistēmās (piem., cauruļvados, tvertnēs, konteineros), it sevišķi anaerobiskos apstākļos. Attiecīgos gadījumos paredz pienācīgus noteikumus par atkritumu sezonāli maksimālo daudzumu pieņemšanu.

Izmantojams tikai atvērtās sistēmās.

b.

Izmantot ķīmisku apstrādi

Ar ķimikālijām likvidēt smakojošus savienojumus vai mazināt to veidošanos (piem., pakļaut sērūdeņradi oksidācijai vai izgulsnēšanai).

Nav izmantojams, ja tas var mazināt vajadzīgo izlaides plūsmas kvalitāti.

c.

Optimizēt aerobisko apstrādi

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu aerobiskās apstrādes gadījumā tam var izmantot šādus paņēmienus:

—

izmantot tīru skābekli,

| — | tvertnes attīrīt no sārņiem, |
| --- | --- |

—

tvertnes attīrīt no sārņiem,

| — | bieži apkopt aerācijas sistēmu. |
| --- | --- |

—

bieži apkopt aerācijas sistēmu.

Ja aerobiski apstrādā nevis ūdensbāzētus šķidros atkritumus, bet gan citus atkritumus, sk. 36. LPTP.

Vispārizmantojams.

14. LPTP. LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt difūzās emisijas gaisā, it sevišķi putekļu, organisko savienojumu un smaku emisijas, ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

Atkarībā no tā, cik liels ir risks, ka atkritumiem būs difūzās emisijas gaisā, īpaši relevants ir 14. LPTP d) punkts.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Potenciālo difūzo emisiju avotu skaita minimalizēšana | Te jāmin šādi paņēmieni:






  — | ieplānot piemērotu cauruļvadu izvietojumu (piem., minimalizēt cauruļvadu kopējo garumu, samazināt atloku un vārstu skaitu, izmantot metinātus stiprinājumus un cauruļvadus), |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Potenciālo difūzo emisiju avotu skaita minimalizēšana

Te jāmin šādi paņēmieni:

—

ieplānot piemērotu cauruļvadu izvietojumu (piem., minimalizēt cauruļvadu kopējo garumu, samazināt atloku un vārstu skaitu, izmantot metinātus stiprinājumus un cauruļvadus),

| — | kad iespējams, izmantot pārvadi ar pašteci, nevis sūkņus, |
| --- | --- |

—

kad iespējams, izmantot pārvadi ar pašteci, nevis sūkņus,

| — | ierobežot materiāla krišanas augstumu, |
| --- | --- |

—

ierobežot materiāla krišanas augstumu,

| — | ierobežot kustības ātrumu, |
| --- | --- |

—

ierobežot kustības ātrumu,

| — | izmantot vēja barjeras. |
| --- | --- |

—

izmantot vēja barjeras.

Vispārizmantojams.

b.

Augstas integritātes aprīkojuma izvēlēšanās un izmantošana

Te jāmin šādi elementi:

| — | vārsti ar dubultām manšetblīvēm vai cits tikpat efektīvs aprīkojums, |
| --- | --- |

—

vārsti ar dubultām manšetblīvēm vai cits tikpat efektīvs aprīkojums,

| — | augstas integritātes blīvpaplāksnes (piem., spirālvītas, gredzenveida) kritiski svarīgiem pielietojumiem, |
| --- | --- |

—

augstas integritātes blīvpaplāksnes (piem., spirālvītas, gredzenveida) kritiski svarīgiem pielietojumiem,

| — | ar mehāniskām blīvēm, nevis manšetblīvēm aprīkoti sūkņi/kompresori/maisītāji, |
| --- | --- |

—

ar mehāniskām blīvēm, nevis manšetblīvēm aprīkoti sūkņi/kompresori/maisītāji,

| — | magnētiskās piedziņas sūkņi/kompresori/maisītāji, |
| --- | --- |

—

magnētiskās piedziņas sūkņi/kompresori/maisītāji,

| — | piemēroti apkopes šļūteņu piekļuves porti, caurdurknaibles, urbju uzgaļi, piem., VFC un/vai VHC saturošu EEIA atgāzēšanai. |
| --- | --- |

—

piemēroti apkopes šļūteņu piekļuves porti, caurdurknaibles, urbju uzgaļi, piem., VFC un/vai VHC saturošu EEIA atgāzēšanai.

Ekspluatējamības prasību dēļ paņēmiena izmantojamība esošās stacijās var būt ierobežota.

c.

Korozijaizsardzība

Te jāmin šādi paņēmieni:

| — | piemērotu būvmateriālu izvēle; |
| --- | --- |

—

piemērotu būvmateriālu izvēle;

| — | aprīkojuma izoderēšana vai pārklāšana un cauruļvadu pārklāšana ar korozijas inhibitoriem. |
| --- | --- |

—

aprīkojuma izoderēšana vai pārklāšana un cauruļvadu pārklāšana ar korozijas inhibitoriem.

Vispārizmantojams.

d.

Difūzo emisiju aizturēšana, savākšana un apstrāde

Te jāmin šādi paņēmieni:

| — | tādu atkritumu un materiālu, kam var būt difūzās emisijas, glabāšana, apstrāde un manipulēšana norobežotās ēkās un/vai norobežotā aprīkojumā (piem., norobežotas konveijera lentes), |
| --- | --- |

—

tādu atkritumu un materiālu, kam var būt difūzās emisijas, glabāšana, apstrāde un manipulēšana norobežotās ēkās un/vai norobežotā aprīkojumā (piem., norobežotas konveijera lentes),

| — | pienācīga spiediena uzturēšana norobežotajā aprīkojumā vai ēkās, |
| --- | --- |

—

pienācīga spiediena uzturēšana norobežotajā aprīkojumā vai ēkās,

| — | emisiju savākšana un novadīšana uz piemērotu pretpiesārņojuma sistēmu (sk. 6.1. punktu), izmantojot emisijas avotiem tuvas gaisa ekstrahēšanas un/vai gaisa atsūkšanas sistēmas. |
| --- | --- |

—

emisiju savākšana un novadīšana uz piemērotu pretpiesārņojuma sistēmu (sk. 6.1. punktu), izmantojot emisijas avotiem tuvas gaisa ekstrahēšanas un/vai gaisa atsūkšanas sistēmas.

Iespējas izmantot norobežotu aprīkojumu vai ēkas var ierobežot drošības apsvērumi, piem., sprāgšanas vai skābekļa proporcijas samazinājuma risks.

Iespējas izmantot norobežotu aprīkojumu vai ēkas var ierobežot arī atkritumu daudzums.

e.

Mitrināšana

Iespējamu difūzo putekļu emisiju avotu (piem., glabāti atkritumi, kustības zonas un nenoslēgtas manipulāciju zonas) mitrināšana ar ūdeni vai miglu.

Vispārizmantojams.

f.

Apkope

Te jāmin šādi paņēmieni:

| — | nodrošināt piekļuvi aprīkojumam, no kura var rasties noplūde, |
| --- | --- |

—

nodrošināt piekļuvi aprīkojumam, no kura var rasties noplūde,

| — | regulāri kontrolpārbaudīt aizsargaprīkojumu, piem., lameļu aizkarus, ātrdarbīgās durvis. |
| --- | --- |

—

regulāri kontrolpārbaudīt aizsargaprīkojumu, piem., lameļu aizkarus, ātrdarbīgās durvis.

Vispārizmantojams.

g.

Atkritumu apstrādes un glabāšanas zonu tīrīšana

Te ietilpst tādi paņēmieni kā visas atkritumu apstrādes zonas (zāļu, kustības zonu, glabātavu utt.), konveijera lenšu, aprīkojuma un konteineru regulāra tīrīšana.

Vispārizmantojams.

h.

Noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programma

Sk. 6.2. punktu. Kad paredzamas organisko savienojumu emisijas, izmanto NAN programmu, ko izstrādā un īsteno, izmantojot riska izvērtēšanā balstītu pieeju, kurā ņem vērā stacijas konstrukciju un attiecīgo organisko savienojumu daudzumu un veidu.

Vispārizmantojams.

15. LPTP. LPTP ir sadedzināšanu lāpā izmantot tikai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos (piem., iedarbināšana, apturēšana), izmantojot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Pareiza stacijas konstrukcija | Tā ietver pietiekami jaudīgu gāzu atgūšanas sistēmu un augstas integritātes pārspiediena vārstus. | Jaunās stacijās vispārizmantojams.
  Gāzu atgūšanas sistēmu var ierīkot arī esošās stacijās. |
| b. | Stacijas pārvaldība | Tā ietver gāzu sistēmas balansēšanu un modernu procesu kontroli. | Vispārizmantojams. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Pareiza stacijas konstrukcija

Tā ietver pietiekami jaudīgu gāzu atgūšanas sistēmu un augstas integritātes pārspiediena vārstus.

Jaunās stacijās vispārizmantojams.

Gāzu atgūšanas sistēmu var ierīkot arī esošās stacijās.

b.

Stacijas pārvaldība

Tā ietver gāzu sistēmas balansēšanu un modernu procesu kontroli.

Vispārizmantojams.

16. LPTP. LPTP, kā samazināt emisijas gaisā no lāpām gadījumos, kad sadedzināšana lāpā ir neizbēgama, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Pareiza lāpu konstrukcija | Augstuma un spiediena optimizācija, tvaika, gaisa vai gāzes padeve, piemērots lāpas sprauslu tips utt. ar mērķi panākt drošu bezdūmu darbību un lieko gāzu efektīvu sadedzināšanu. | Jaunās lāpās vispārizmantojams. Esošās iekārtās izmantojamība var būt ierobežota, piem., apkopes laika trūkuma dēļ. |
| b. | Lāpu pārvaldība ar monitoringu un rezultātu reģistrēšanu | Šis paņēmiens paredz pastāvīgi monitorēt uz sadedzināšanu lāpā novadīto gāzes daudzumu. Tas var ietvert citu parametru aplēšanu (piem., plūstošās gāzes sastāva, siltumsatura, palīgvielu padeves rādītāja, ātruma, caurpūtes gāzes caurplūduma, piesārņotāju (piem., NOX, CO, ogļūdeņražu), trokšņa emisiju aplēses). Reģistrējot lāpā sadedzināšanas notikumus, parasti reģistrē notikumu ilgumu un skaitu; tas ļauj kvantificēt emisijas un var palīdzēt izvairīties no sadedzināšanas lāpā turpmāk. | Vispārizmantojams. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Pareiza lāpu konstrukcija

Augstuma un spiediena optimizācija, tvaika, gaisa vai gāzes padeve, piemērots lāpas sprauslu tips utt. ar mērķi panākt drošu bezdūmu darbību un lieko gāzu efektīvu sadedzināšanu.

Jaunās lāpās vispārizmantojams. Esošās iekārtās izmantojamība var būt ierobežota, piem., apkopes laika trūkuma dēļ.

b.

Lāpu pārvaldība ar monitoringu un rezultātu reģistrēšanu

Šis paņēmiens paredz pastāvīgi monitorēt uz sadedzināšanu lāpā novadīto gāzes daudzumu. Tas var ietvert citu parametru aplēšanu (piem., plūstošās gāzes sastāva, siltumsatura, palīgvielu padeves rādītāja, ātruma, caurpūtes gāzes caurplūduma, piesārņotāju (piem., NOX, CO, ogļūdeņražu), trokšņa emisiju aplēses). Reģistrējot lāpā sadedzināšanas notikumus, parasti reģistrē notikumu ilgumu un skaitu; tas ļauj kvantificēt emisijas un var palīdzēt izvairīties no sadedzināšanas lāpā turpmāk.

Vispārizmantojams.

1.4.   Troksnis un vibrācijas

17. LPTP. LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt trokšņa un vibrāciju emisiju, ir ieviest, īstenot un regulāri pārskatīt trokšņa un vibrāciju pārvaldības plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un ietver visus šos elementus:

| I. | protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks; |
| --- | --- |

I.

protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks;

| II. | trokšņa un vibrāciju monitoringa protokols; |
| --- | --- |

II.

trokšņa un vibrāciju monitoringa protokols;

| III. | protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar troksni un vibrācijām, piem., sūdzībām; |
| --- | --- |

III.

protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar troksni un vibrācijām, piem., sūdzībām;

| IV. | trokšņa un vibrāciju mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot to avotu vai avotus, izmērīt/aplēst eksponētību troksnim/vibrācijām, raksturot, kādā mērā troksni vai vibrācijas izraisa katrs avots, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

IV.

trokšņa un vibrāciju mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot to avotu vai avotus, izmērīt/aplēst eksponētību troksnim/vibrācijām, raksturot, kādā mērā troksni vai vibrācijas izraisa katrs avots, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus.

Izmantojamība

Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir pamats domāt, ka troksnis vai vibrācijas radīs apgrūtinājumu sensitīvos objektos.

18. LPTP. LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, samazināt trokšņa un vibrāciju emisiju, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Piemērots aprīkojuma un ēku izvietojums | Trokšņa līmeni var samazināt, palielinot atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju, izmantojot ēkas par trokšņa bloķētājiem un mainot ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu. | Esošu staciju gadījumā iespējas pārvietot aprīkojumu un mainīt ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu var ierobežot vietas trūkums vai pārmērīgas izmaksas. |
| b. | Operacionāli pasākumi | Te jāmin šādi paņēmieni:






  i) | aprīkojumu inspicēt un veikt tā tehnisko apkopi; |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Piemērots aprīkojuma un ēku izvietojums

Trokšņa līmeni var samazināt, palielinot atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju, izmantojot ēkas par trokšņa bloķētājiem un mainot ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu.

Esošu staciju gadījumā iespējas pārvietot aprīkojumu un mainīt ēku izeju vai ieeju atrašanās vietu var ierobežot vietas trūkums vai pārmērīgas izmaksas.

b.

Operacionāli pasākumi

Te jāmin šādi paņēmieni:

i)

aprīkojumu inspicēt un veikt tā tehnisko apkopi;

| ii) | ja iespējams, aizvērt norobežotu telpu durvis un logus; |
| --- | --- |

ii)

ja iespējams, aizvērt norobežotu telpu durvis un logus;

| iii) | rūpēties, lai aprīkojumu ekspluatētu pieredzējis personāls, |
| --- | --- |

iii)

rūpēties, lai aprīkojumu ekspluatētu pieredzējis personāls,

| iv) | ja iespējams, izvairīties no trokšņainām darbībām naktīs; |
| --- | --- |

iv)

ja iespējams, izvairīties no trokšņainām darbībām naktīs;

| v) | paredzēt trokšņa kontroles pasākumus apkopes, transporta kustības, manipulāciju un apstrādes laikā. |
| --- | --- |

v)

paredzēt trokšņa kontroles pasākumus apkopes, transporta kustības, manipulāciju un apstrādes laikā.

Vispārizmantojams.

c.

Kluss aprīkojums

Piemēram, tiešās piedziņas motori, kompresori, sūkņi un lāpas.

d.

Trokšņa un vibrāciju kontroles aprīkojums

Piemēram,

| i) | trokšņa mazinātāji; |
| --- | --- |

i)

trokšņa mazinātāji;

| ii) | aprīkojuma akustiska izolācija un pretvibrācijas izolācija; |
| --- | --- |

ii)

aprīkojuma akustiska izolācija un pretvibrācijas izolācija;

| iii) | trokšņaina aprīkojuma norobežošana; |
| --- | --- |

iii)

trokšņaina aprīkojuma norobežošana;

| iv) | ēku skaņizolēšana. |
| --- | --- |

iv)

ēku skaņizolēšana.

Izmantojamību var ierobežot vietas trūkums (esošu staciju gadījumā).

e.

Trokšņa vājināšana

Trokšņa izplatīšanos var mazināt, starp trokšņa avotiem un trokšņa uztvērējiem izvietojot barjeras (piem., prettrokšņa sienas, uzbērumus un ēkas).

Izmantojams tikai esošās stacijās, jo jaunu staciju konstrukcijai vajadzētu būt tādai, lai šis paņēmiens nebūtu vajadzīgs. Esošu staciju gadījumā barjeru izvietošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums.

Metāla atkritumu mehāniskai apstrādei smalcinātājos šis paņēmiens ir izmantojams tiktāl, ciktāl to pieļauj ierobežojumi, kas saistīti ar deflagrācijas risku.

1.5.   Emisijas ūdenī

19. LPTP. LPTP, kā optimizēt ūdens patēriņu, samazināt notekūdeņu daudzumu un novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt emisijas augsnē un ūdenī, ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Ūdens apsaimniekošana | Ūdens patēriņu optimizē ar šādiem vai līdzīgiem pasākumiem:






  — | ūdens taupīšanas plāni (piem., ūdensefektivitātes mērķu nospraušana, plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances), |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Ūdens apsaimniekošana

Ūdens patēriņu optimizē ar šādiem vai līdzīgiem pasākumiem:

—

ūdens taupīšanas plāni (piem., ūdensefektivitātes mērķu nospraušana, plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances),

| — | mazgāšanas ūdens izlietojuma optimizēšana (piem., sausā tīrīšana, nevis noskalošana ar šļūteni, sprūdvadības izmantošana visam mazgāšanas aprīkojumam), |
| --- | --- |

—

mazgāšanas ūdens izlietojuma optimizēšana (piem., sausā tīrīšana, nevis noskalošana ar šļūteni, sprūdvadības izmantošana visam mazgāšanas aprīkojumam),

| — | vakuuma radīšanai izmantotā ūdens daudzuma samazināšana (piem., izmantojot šķidrgredzena sūkņus ar šķidrumiem, kam ir augsts viršanas punkts). |
| --- | --- |

—

vakuuma radīšanai izmantotā ūdens daudzuma samazināšana (piem., izmantojot šķidrgredzena sūkņus ar šķidrumiem, kam ir augsts viršanas punkts).

Vispārizmantojams.

b.

Ūdens recirkulēšana

Ūdens plūsmas stacijā recirkulē, ja nepieciešams – pēc apstrādes. Recirkulācijas pakāpi ierobežo stacijas ūdens bilance, piemaisījumu saturs (piem., smakojoši savienojumi) un/vai ūdens plūsmu raksturlielumi (piem., barības vielu saturs).

Vispārizmantojams.

c.

Necaurlaidīgas platības

Atkarībā no atkritumu radītā augsnes un/vai ūdens kontaminācijas riska visas atkritumu apstrādes zonas (piem., atkritumu saņemšanas, manipulāciju, glabāšanas, apstrādes un nosūtīšanas zonu) virsmu padara attiecīgos šķidrumus necaurlaidīgu.

Vispārizmantojams.

d.

Paņēmieni, kas mazina varbūtību, ka tvertnes un trauki pārplūdīs vai tiem radīsies sūce, un mazina šādu gadījumu ietekmi

Atkarībā no tā, kādus augsnes un/vai ūdens kontaminācijas riskus rada tvertnēs un traukos turētie šķidrumi, tie var būt, piemēram:

| — | pārplūdes detektori, |
| --- | --- |

—

pārplūdes detektori,

| — | pārplūdes caurules, kas savienotas ar norobežotu drenāžas sistēmu (t. i., relevanto sekundārās šķidrumu lokalizācijas sistēmu vai citu trauku), |
| --- | --- |

—

pārplūdes caurules, kas savienotas ar norobežotu drenāžas sistēmu (t. i., relevanto sekundārās šķidrumu lokalizācijas sistēmu vai citu trauku),

| — | šķidrumu tvertnes, kas novietotas piemērotā sekundārās lokalizācijas sistēmā; parasti sistēmas kapacitāti plāno tā, lai šī sistēma spētu pilnīgi uzņemt noplūdes no lielākās tvertnes, kas atrodas sekundārās lokalizācijas sistēmā, |
| --- | --- |

—

šķidrumu tvertnes, kas novietotas piemērotā sekundārās lokalizācijas sistēmā; parasti sistēmas kapacitāti plāno tā, lai šī sistēma spētu pilnīgi uzņemt noplūdes no lielākās tvertnes, kas atrodas sekundārās lokalizācijas sistēmā,

| — | tvertņu, trauku un sekundārās lokalizācijas sistēmas izolēšana (piem., vārstu aizvēršana). |
| --- | --- |

—

tvertņu, trauku un sekundārās lokalizācijas sistēmas izolēšana (piem., vārstu aizvēršana).

Vispārizmantojams.

e.

Atkritumu glabāšanas un apstrādes zonu apjumšana

Atkarībā no atkritumu radītā augsnes un/vai ūdens kontaminācijas riska atkritumus glabā un apstrādā segtās zonās, lai nepieļautu saskari ar lietusūdeni un tā minimalizētu kontaminēto noteces ūdeņu daudzumu.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja tiek glabāti vai apstrādāti lieli atkritumu daudzumi (piem., metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos).

f.

Ūdens plūsmu segregēšana

Katru ūdens plūsmu (piem., virszemes noteces ūdeņus, tehniskos ūdeņus) savāc un apstrādā atsevišķi atkarībā no piesārņotāju satura un apstrādes paņēmienu kombinācijas. It sevišķi no apstrādājamo notekūdeņu plūsmām segregē nekontaminētu notekūdeņu plūsmas.

Jaunās stacijās vispārizmantojams.

Esošās stacijās vispārizmantojams, ciktāl to pieļauj ierobežojumi, kas saistīti ar ūdens savākšanas sistēmas uzbūvi.

g.

Pienācīga drenāžas infrastruktūra

Atkritumu apstrādes zonu savieno ar drenāžas infrastruktūru.

Lietusūdeni, kas nolīst apstrādes un glabāšanas zonās, kopā ar mazgāšanas ūdeni, dažkārtējiem izlijumiem utt. savāc drenāžas infrastruktūrā un atkarībā no piesārņotāju satura recirkulē vai nosūta uz tālāku apstrādi.

Jaunās stacijās vispārizmantojams.

Esošās stacijās vispārizmantojams, ciktāl to pieļauj ierobežojumi, kas saistīti ar ūdens drenāžas sistēmas uzbūvi.

h.

Konstrukcijas un apkopes noteikumi, kas ļauj detektēt un novērst sūces

Regulāru potenciālu noplūžu monitoringu balsta riska izvērtēšanā, un aprīkojumu vajadzības gadījumā salabo.

Minimalizē pazemes elementu izmantojumu. Ja pazemes elementi tomēr tiek izmantoti, atkarībā no šajos elementos turēto atkritumu radītā augsnes un/vai ūdens kontaminācijas riska pazemes elementiem uzstāda sekundārās lokalizācijas sistēmas.

Jaunās stacijās vispārizmantojami ir virszemes elementi. Tomēr iespējas tos izmantot var ierobežot sasalšanas risks.

Iespējas uzstādīt sekundārās lokalizācijas sistēmas esošās stacijās var būt ierobežotas.

i.

Pienācīga buferkrātuves ietilpība

Izmantojot riska izvērtēšanā balstītu pieeju (piem., ņemot vērā piesārņotāju veidu, notekūdeņu lejasposma attīrīšanas ietekmi un saņēmējvidi), nodrošina pienācīgu buferkrātuves ietilpību notekūdeņiem, kas rodas ārpusnormālos ekspluatācijas apstākļos.

Notekūdeņu novadīšanai no šīs buferkrātuves jābūt iespējamai tikai pēc piemērotu pasākumu (piem., monitorings, apstrāde, atkalizmantošana) veikšanas.

Jaunās stacijās vispārizmantojams.

Izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums un ūdeņu savākšanas sistēmas uzbūve.

20. LPTP. LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī, ir notekūdeņus attīrīt, izmantojot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens (23) | Tipiski mērķpiesārņotāji | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| Priekšattīrīšana un pirmējā attīrīšana, piem.: |
| a. | Izlīdzināšana | Visi piesārņotāji | Vispārizmantojams. |
| b. | Neitralizācija | Skābes, sārmi |
| c. | Fiziska separācija, piem., ar sietiem, sijātavām, smelknes separatoriem [atdalītājiem], taukvielu separatoriem, eļļu–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm | Rupjās cietvielas, suspendētās cietvielas, eļļas/taukvielas |
| Fizikāli ķīmiskā attīrīšana, piem.: |
| d. | Adsorbcija | Adsorbējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., ogļūdeņraži, dzīvsudrabs, AOH | Vispārizmantojams. |
| e. | Destilēšana/rektifikācija | Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, kurus iespējams destilēt, piem., daži šķīdinātāji |
| f. | Izgulsnēšana | Izgulsnējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., metāli, fosfors |
| g. | Ķīmiskā oksidācija | Oksidējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., nitrīti, cianīdi |
| h. | Ķīmiskā reducēšana | Reducējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) |
| i. | Ietvaicēšana | Šķīstoši kontaminanti |
| j. | Jonu apmaiņa | Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši jonveida piesārņotāji, piem., metāli |
| k. | Stripings | Izpūšami piesārņotāji, piem., sērūdeņradis (H2S), amonjaks (NH3), daži adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH), ogļūdeņraži |
| Bioloģiskā apstrāde, piem.: |
| l. | Aktīvo dūņu process | Bionoārdāmi organiskie savienojumi | Vispārizmantojams. |
| m. | Membrānu bioreaktors |
| Slāpekļa atdalīšana |
| n. | Nitrifikācija/denitrifikācija, ja apstrāde ietver bioloģisku apstrādi | Kopējais slāpeklis, amonjaks | Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., virs 10 g/l) un vidiskie ieguvumi neatsvērtu hlorīdu koncentrācijas samazināšanu pirms nitrifikācijas. Nitrifikācija nav izmantojama, ja notekūdeņu temperatūra ir zema (piem., zem 12 °C). |
| Cietvielu atdalīšana, piem.: |
| o. | Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli | Vispārizmantojams. |
| p. | Nostādināšana |
| q. | Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija) |
| r. | Flotācija |

Tehniskais paņēmiens (23)

Tipiski mērķpiesārņotāji

Izmantojamība

Priekšattīrīšana un pirmējā attīrīšana, piem.:

a.

Izlīdzināšana

Visi piesārņotāji

Vispārizmantojams.

b.

Neitralizācija

Skābes, sārmi

c.

Fiziska separācija, piem., ar sietiem, sijātavām, smelknes separatoriem [atdalītājiem], taukvielu separatoriem, eļļu–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm

Rupjās cietvielas, suspendētās cietvielas, eļļas/taukvielas

Fizikāli ķīmiskā attīrīšana, piem.:

d.

Adsorbcija

Adsorbējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., ogļūdeņraži, dzīvsudrabs, AOH

Vispārizmantojams.

e.

Destilēšana/rektifikācija

Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, kurus iespējams destilēt, piem., daži šķīdinātāji

f.

Izgulsnēšana

Izgulsnējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., metāli, fosfors

g.

Ķīmiskā oksidācija

Oksidējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., nitrīti, cianīdi

h.

Ķīmiskā reducēšana

Reducējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., sešvērtīgais hroms (Cr(VI))

i.

Ietvaicēšana

Šķīstoši kontaminanti

j.

Jonu apmaiņa

Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši jonveida piesārņotāji, piem., metāli

k.

Stripings

Izpūšami piesārņotāji, piem., sērūdeņradis (H2S), amonjaks (NH3), daži adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH), ogļūdeņraži

Bioloģiskā apstrāde, piem.:

l.

Aktīvo dūņu process

Bionoārdāmi organiskie savienojumi

Vispārizmantojams.

m.

Membrānu bioreaktors

Slāpekļa atdalīšana

n.

Nitrifikācija/denitrifikācija, ja apstrāde ietver bioloģisku apstrādi

Kopējais slāpeklis, amonjaks

Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., virs 10 g/l) un vidiskie ieguvumi neatsvērtu hlorīdu koncentrācijas samazināšanu pirms nitrifikācijas. Nitrifikācija nav izmantojama, ja notekūdeņu temperatūra ir zema (piem., zem 12 °C).

Cietvielu atdalīšana, piem.:

o.

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli

Vispārizmantojams.

p.

Nostādināšana

q.

Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija)

r.

Flotācija

6.1. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) tiešiem novadījumiem saņēmējā ūdensobjektā

| Viela/parametrs | LPTP SEL (24) | Atkritumu apstrādes process, kam piemērojams LPTP SEL |
| --- | --- | --- |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (25) | 10–60 mg/l | — | Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi |

Viela/parametrs

LPTP SEL (24)

Atkritumu apstrādes process, kam piemērojams LPTP SEL

Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (25)

10–60 mg/l

—

Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi

10–100 mg/l (26)
   (27)

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (25)

30–180 mg/l

| — | Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi |
| --- | --- |

—

Jebkāda atkritumu apstrāde, izņemot ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi

30–300 mg/l (26)
   (27)

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

5–60 mg/l

| — | Jebkāda atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Jebkāda atkritumu apstrāde

Ogļūdeņražu indekss (HOI)

0,5–10 mg/l

| — | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos |
| --- | --- |

—

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

| — | VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde |
| --- | --- |

—

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

| — | Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| --- | --- |

—

Atkritumeļļas pārrafinēšana

| — | Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

| — | Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana |
| --- | --- |

—

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Kopējais slāpeklis (kopējais N)

1–25 mg/l (28)
   (29)

| — | Atkritumu bioloģiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Atkritumu bioloģiskā apstrāde

| — | Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| --- | --- |

—

Atkritumeļļas pārrafinēšana

10–60 mg/l (28)
   (29)
   (30)

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Kopējais fosfors (kopējais P)

0,3–2 mg/l

| — | Atkritumu bioloģiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Atkritumu bioloģiskā apstrāde

1–3 mg/l (27)

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Fenolu indekss

0,05–0,2 mg/l

| — | Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| --- | --- |

—

Atkritumeļļas pārrafinēšana

| — | Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

0,05–0,3 mg/l

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Brīvais cianīds (CN-) (31)

0,02–0,1 mg/l

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH) (31)

0,2–1 mg/l

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Metāli un pusmetāli (31)

Arsēns (izteikts kā As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos |
| --- | --- |

—

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

| — | VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde |
| --- | --- |

—

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

| — | Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde

| — | Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| --- | --- |

—

Atkritumeļļas pārrafinēšana

| — | Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

| — | Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

| — | Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija |
| --- | --- |

—

Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija

| — | Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana |
| --- | --- |

—

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

Kadmijs (izteikts kā Cd)

0,01–0,05 mg/l

Hroms (izteikts kā Cr)

0,01–0,15 mg/l

Varš (izteikts kā Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svins (izteikts kā Pb)

0,05–0,1 mg/l (32)

Niķelis (izteikts kā Ni)

0,05–0,5 mg/l

Dzīvsudrabs (izteikts kā Hg)

0,5–5 μg/l

Cinks (izteikts kā Zn)

0,1–1 mg/l (33)

Arsēns (izteikts kā As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Kadmijs (izteikts kā Cd)

0,01–0,1 mg/l

Hroms (izteikts kā Cr)

0,01–0,3 mg/l

Sešvērtīgais hroms (izteikts kā Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Varš (izteikts kā Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svins (izteikts kā Pb)

0,05–0,3 mg/l

Niķelis (izteikts kā Ni)

0,05–1 mg/l

Dzīvsudrabs (izteikts kā Hg)

1–10 μg/l

Cinks (izteikts kā Zn)

0,1–2 mg/l

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

6.2. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) netiešiem novadījumiem saņēmējā ūdensobjektā

| Viela/parametrs | LPTP SEL (34)
   (35) | Atkritumu apstrādes process, kam piemērojams LPTP SEL |
| --- | --- | --- |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI) | 0,5–10 mg/l | — | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos |

Viela/parametrs

LPTP SEL (34)
   (35)

Atkritumu apstrādes process, kam piemērojams LPTP SEL

Ogļūdeņražu indekss (HOI)

0,5–10 mg/l

—

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

| — | VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde |
| --- | --- |

—

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

| — | Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| --- | --- |

—

Atkritumeļļas pārrafinēšana

| — | Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

| — | Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana |
| --- | --- |

—

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Brīvais cianīds (CN-) (36)

0,02–0,1 mg/l

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH) (36)

0,2–1 mg/l

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Metāli un pusmetāli (36)

Arsēns (izteikts kā As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos |
| --- | --- |

—

Metāla atkritumu mehāniska apstrāde smalcinātājos

| — | VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde |
| --- | --- |

—

VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrāde

| — | Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde

| — | Atkritumeļļas pārrafinēšana |
| --- | --- |

—

Atkritumeļļas pārrafinēšana

| — | Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

| — | Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde |
| --- | --- |

—

Cietu un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskā apstrāde

| — | Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija |
| --- | --- |

—

Nostrādāto šķīdinātāju reģenerācija

| — | Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana |
| --- | --- |

—

Izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošana

Kadmijs (izteikts kā Cd)

0,01–0,05 mg/l

Hroms (izteikts kā Cr)

0,01–0,15 mg/l

Varš (izteikts kā Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svins (izteikts kā Pb)

0,05–0,1 mg/l (37)

Niķelis (izteikts kā Ni)

0,05–0,5 mg/l

Dzīvsudrabs (izteikts kā Hg)

0,5–5 μg/l

Cinks (izteikts kā Zn)

0,1–1 mg/l (38)

Arsēns (izteikts kā As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde |
| --- | --- |

—

Ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrāde

Kadmijs (izteikts kā Cd)

0,01–0,1 mg/l

Hroms (izteikts kā Cr)

0,01–0,3 mg/l

Sešvērtīgais hroms (izteikts kā Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Varš (izteikts kā Cu)

0,05–0,5 mg/l

Svins (izteikts kā Pb)

0,05–0,3 mg/l

Niķelis (izteikts kā Ni)

0,05–1 mg/l

Dzīvsudrabs (izteikts kā Hg)

1–10 μg/l

Cinks (izteikts kā Zn)

0,1–2 mg/l

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

1.6.   Emisijas avāriju un incidentu dēļ

21. LPTP. LPTP, kā novērst vai ierobežot avāriju un incidentu negatīvās vidiskās sekas, ir avāriju pārvaldības plāna (sk. 1. LPTP) ietvaros izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Aizsardzības pasākumi | Piemēram, šādi pasākumi:






  — | stacijas aizsargāšana pret ļaunprātīgu rīcību, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Aizsardzības pasākumi

Piemēram, šādi pasākumi:

—

stacijas aizsargāšana pret ļaunprātīgu rīcību,

| — | ugunsdrošības un sprādziendrošības sistēma, kas ietver novēršanas, konstatēšanas un likvidēšanas aprīkojumu; |
| --- | --- |

—

ugunsdrošības un sprādziendrošības sistēma, kas ietver novēršanas, konstatēšanas un likvidēšanas aprīkojumu;

| — | relevantā kontrolaprīkojuma piekļūstamība un darbgatavība ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

—

relevantā kontrolaprīkojuma piekļūstamība un darbgatavība ārkārtas situācijās.

b.

Incidentos/avārijās radušos emisiju pārvaldība

Izstrādā procedūras un tehniskos noteikumus, kuru mērķis ir pārvaldīt (proti, ja iespējams, lokalizēt) avārijās un incidentos radušās emisijas, piem., emisijas no izšļakstījumiem, ugunsdzēsības ūdens vai drošības vārstiem.

c.

Incidentu/avāriju reģistrēšanas un novērtēšanas sistēma

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | žurnāls/grāmata, kurā reģistrē visas avārijas, incidentus, procedūru izmaiņas un inspekciju konstatējumus, |
| --- | --- |

—

žurnāls/grāmata, kurā reģistrē visas avārijas, incidentus, procedūru izmaiņas un inspekciju konstatējumus,

| — | procedūras, kā konstatēt šādus incidentus un avārijas, uz tiem reaģēt un no tiem mācīties. |
| --- | --- |

—

procedūras, kā konstatēt šādus incidentus un avārijas, uz tiem reaģēt un no tiem mācīties.

1.7.   Materiālefektivitāte

22. LPTP. LPTP, kā uzlabot materiālefektivitāti, ir materiālu vietā izmantot atkritumus.

Apraksts

Atkritumu apstrādē citu materiālu vietā izmanto atkritumus (piem., pH koriģē ar nostrādātajiem sārmiem vai skābēm, par saistītājiem izmanto vieglos pelnus).

Izmantojamība

Izmantojamību ierobežo kontaminācijas risks, kas saistīts ar piemaisījumiem (piem., smagajiem metāliem, NOP, sāļiem, patogēniem) atkritumos, kurus lieto citu materiālu vietā. Ierobežojošs faktors var būt arī ielaides plūsmas atkritumu nepiemērotība citu materiālu aizstāšanai (sk. 2. LPTP).

1.8.   Energoefektivitāte

23. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Energoefektivitātes plāns | Energoefektivitātes plāna izstrāde ietver konkrētas darbības (vai darbību) definēšanu un īpatnējā energopatēriņa aprēķinu, galveno veikuma rādītāju ikgadēju noteikšanu (piem., īpatnējais energopatēriņš, izteikts kWh uz tonnu pārstrādāto atkritumu) un periodisku uzlabojumu mērķrādītāju un saistītu darbību plānošanu. Plānu pielāgo atkritumu apstrādes specifikai, proti, procesiem, apstrādātajām atkritumu plūsmām utt. |
| b. | Enerģijas bilances uzskaite | Enerģijas bilances uzskaite uzrāda patērēto un saražoto (arī eksportēto) enerģiju sadalījumā pa resursiem (t. i., elektroenerģija, gāze, tradicionālie šķidrie kurināmie, tradicionālie cietie kurināmie un atkritumi). Tā ietver






  i) | informāciju par patērēto enerģiju, konkrētāk, piegādāto enerģiju; |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Energoefektivitātes plāns

Energoefektivitātes plāna izstrāde ietver konkrētas darbības (vai darbību) definēšanu un īpatnējā energopatēriņa aprēķinu, galveno veikuma rādītāju ikgadēju noteikšanu (piem., īpatnējais energopatēriņš, izteikts kWh uz tonnu pārstrādāto atkritumu) un periodisku uzlabojumu mērķrādītāju un saistītu darbību plānošanu. Plānu pielāgo atkritumu apstrādes specifikai, proti, procesiem, apstrādātajām atkritumu plūsmām utt.

b.

Enerģijas bilances uzskaite

Enerģijas bilances uzskaite uzrāda patērēto un saražoto (arī eksportēto) enerģiju sadalījumā pa resursiem (t. i., elektroenerģija, gāze, tradicionālie šķidrie kurināmie, tradicionālie cietie kurināmie un atkritumi). Tā ietver

i)

informāciju par patērēto enerģiju, konkrētāk, piegādāto enerģiju;

| ii) | informāciju par enerģiju, kas no iekārtas eksportēta; |
| --- | --- |

ii)

informāciju par enerģiju, kas no iekārtas eksportēta;

| iii) | informāciju par enerģijas plūsmu (piem., plūsmproporcionālās diagrammas jeb Senkija diagrammas vai enerģijas bilances), kur redzams, kā enerģija tiek izmantota procesa gaitā. |
| --- | --- |

iii)

informāciju par enerģijas plūsmu (piem., plūsmproporcionālās diagrammas jeb Senkija diagrammas vai enerģijas bilances), kur redzams, kā enerģija tiek izmantota procesa gaitā.

Enerģijas bilances uzskaiti pielāgo atkritumu apstrādes specifikai, proti, procesiem, apstrādātajām atkritumu plūsmām utt.

1.9.   Iepakojuma atkalizmantošana

24. LPTP. LPTP, kā mazināt likvidēšanai nosūtīto atkritumu daudzumu, ir atlikumu pārvaldības plāna ietvaros (sk. 1. LPTP) maksimalizēt iepakojuma atkalizmantošanu.

Apraksts

Iepakojumu (mucas, konteinerus, IBC, paletes utt.), kas ir labā stāvoklī un pietiekami tīrs, atkalizmanto atkritumu turēšanai, ja pārbaudē konstatēts, ka iepakojumā (secīgi) turamās vielas ir saderīgas. Vajadzības gadījumā iepakojumu pirms atkalizmantošanas nosūta uz pienācīgu apstrādi (piem., atkārtotu kondicionēšanu, tīrīšanu).

Izmantojamība

Izmantojamību ierobežo ar iepakojuma atkalizmantošanu saistītais atkritumu kontaminācijas risks.

2.   LPTP SECINĀJUMI PAR ATKRITUMU MEHĀNISKO APSTRĀDI

Ja vien nav norādīts citādi, 2. punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz atkritumu mehānisko apstrādi, kas nav kombinēta ar bioloģisko apstrādi, un ir izmantojami papildus 1. punktā sniegtajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem.

2.1.   Vispārīgie LPTP secinājumi par atkritumu mehānisko apstrādi

2.1.1.   Emisijas gaisā

25. LPTP. LPTP, kā mazināt putekļu un daļiņām piesaistītu metālu, PCDD/F un dioksīniem līdzīgo PHB emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā minēto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Ciklons | Sk. 6.1. punktu.
  Ciklonus galvenokārt izmanto par rupjo putekļu priekšseparatoriem. | Vispārizmantojams. |
| b. | Auduma filtrs | Sk. 6.1. punktu. | Var nebūt izmantojams izplūdes gaisa kanālos, kas tieši savienoti ar smalcinātāju, ja nav iespējams mazināt deflagrācijas ietekmi uz auduma filtru (piem., izmantojot pārspiediena vārstus). |
| c. | Slapjā attīrīšana skruberī | Sk. 6.1. punktu. | Vispārizmantojams. |
| d. | Ūdens inžekcija smalcinātājā | Smalcināmos atkritumus samitrina, smalcinātājā inžektējot ūdeni. Inžektējamo ūdens daudzumu regulē atkarībā no smalcināmā atkritumu daudzuma (ko var monitorēt pēc smalcinātāja motora patērētā enerģijas daudzuma).
  Atlikumgāzi, kas vēl satur putekļus, novada uz vienu vai vairākiem cikloniem un/vai slapjo skruberi. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to neliedz ar vietējiem apstākļiem (piem., zema temperatūra, sausums) saistīti ierobežojumi, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Ciklons

Sk. 6.1. punktu.

Ciklonus galvenokārt izmanto par rupjo putekļu priekšseparatoriem.

Vispārizmantojams.

b.

Auduma filtrs

Sk. 6.1. punktu.

Var nebūt izmantojams izplūdes gaisa kanālos, kas tieši savienoti ar smalcinātāju, ja nav iespējams mazināt deflagrācijas ietekmi uz auduma filtru (piem., izmantojot pārspiediena vārstus).

c.

Slapjā attīrīšana skruberī

Sk. 6.1. punktu.

Vispārizmantojams.

d.

Ūdens inžekcija smalcinātājā

Smalcināmos atkritumus samitrina, smalcinātājā inžektējot ūdeni. Inžektējamo ūdens daudzumu regulē atkarībā no smalcināmā atkritumu daudzuma (ko var monitorēt pēc smalcinātāja motora patērētā enerģijas daudzuma).

Atlikumgāzi, kas vēl satur putekļus, novada uz vienu vai vairākiem cikloniem un/vai slapjo skruberi.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to neliedz ar vietējiem apstākļiem (piem., zema temperatūra, sausums) saistīti ierobežojumi,

6.3. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā no atkritumu mehāniskās apstrādes

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | 2–5 (39) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

2–5 (39)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

2.2.   LPTP secinājumi par metāla atkritumu mehānisko apstrādi smalcinātājos

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz metāla atkritumu mehānisko apstrādi smalcinātājos un ir izmantojami papildus 25. LPTP.

2.2.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

26. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus un mazināt avārijās un incidentos radušās emisijas, ir izmantot 14. LPTP g) punktā norādīto paņēmienu un visus šos tehniskos paņēmienus:

| a) | ieviest detalizētu procedūru ķīpās salikto atkritumu inspicēšanai pirms smalcināšanas; |
| --- | --- |

a)

ieviest detalizētu procedūru ķīpās salikto atkritumu inspicēšanai pirms smalcināšanas;

| b) | no atkritumu ielaides plūsmas atdalīt bīstamus priekšmetus (piem., gāzes balonus, neatsārņotus NTL, neatsārņotus EEIA, ar PHB vai dzīvsudrabu kontaminētus priekšmetus, radioaktīvus priekšmetus) un tos likvidēt drošā veidā; |
| --- | --- |

b)

no atkritumu ielaides plūsmas atdalīt bīstamus priekšmetus (piem., gāzes balonus, neatsārņotus NTL, neatsārņotus EEIA, ar PHB vai dzīvsudrabu kontaminētus priekšmetus, radioaktīvus priekšmetus) un tos likvidēt drošā veidā;

| c) | konteinerus apstrādāt tikai tad, ja tiem līdzi dota tīrības deklarācija. |
| --- | --- |

c)

konteinerus apstrādāt tikai tad, ja tiem līdzi dota tīrības deklarācija.

2.2.2.   Deflagrācijas

27. LPTP. LPTP, kā novērst deflagrācijas un mazināt emisijas gadījumos, kad tās tomēr rodas, ir izmantot a) paņēmienu un b) un/vai c) paņēmienu.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Deflagrāciju pārvaldības plāns | Tas ietver šādus elementus:






  — | deflagrāciju mazināšanas programma, ar kuru identificē deflagrācijas avotus un īsteno deflagrāciju novēršanas pasākumus, piem., inspicē atkritumu ielaides plūsmu, kā aprakstīts 26. LPTP a) punktā, un izņem bīstamus priekšmetus, kā aprakstīts 26. LPTP b) punktā, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Deflagrāciju pārvaldības plāns

Tas ietver šādus elementus:

—

deflagrāciju mazināšanas programma, ar kuru identificē deflagrācijas avotus un īsteno deflagrāciju novēršanas pasākumus, piem., inspicē atkritumu ielaides plūsmu, kā aprakstīts 26. LPTP a) punktā, un izņem bīstamus priekšmetus, kā aprakstīts 26. LPTP b) punktā,

| — | pārskats par līdzšinējiem deflagrācijas incidentiem un to likvidēšanas pasākumiem un attiecīgu zināšanu izplatīšana, |
| --- | --- |

—

pārskats par līdzšinējiem deflagrācijas incidentiem un to likvidēšanas pasākumiem un attiecīgu zināšanu izplatīšana,

| — | protokols reaģēšanai uz deflagrācijas incidentiem. |
| --- | --- |

—

protokols reaģēšanai uz deflagrācijas incidentiem.

Vispārizmantojams.

b.

Pārspiediena aizvari

Lai novadītu spiediena viļņus no deflagrācijām, kas citādi radītu ievērojamu kaitējumu un vēlākas emisijas, uzstāda pārspiediena aizvarus.

c.

Priekšsmalcināšana

Izmanto lēndarbīgu smalcinātāju, kas uzstādīts pirms galvenā smalcinātāja.

Atkarībā no ielaidmateriāla jaunās stacijās vispārizmantojums.

Izmantojams, stacijas ievērojami modernizējot, ja tajās bijušas daudzas deflagrācijas.

2.2.3.   Energoefektivitāte

28. LPTP. LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir panākt nemainīgu padevi smalcinātājā.

Apraksts

Padevi smalcinātājā līdzsvaro, izvairoties no atkritumu padeves pārtraukumiem vai pārslodzes, kuru dēļ smalcinātājs nevēlami izslēgtos un ieslēgtos.

2.3.   LPTP secinājumi par VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrādi

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrādi un ir izmantojami papildus 25. LPTP.

2.3.1.   Emisijas gaisā

29. LPTP. LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) un h) punktā aprakstīto paņēmienu, kā arī šā LPTP a) paņēmienu un b) un/vai c) paņēmienu.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Optimizēta aukstumaģentu un eļļu izsūknēšana un savākšana | No VFC un/vai VHC saturošiem EEIA ar vakuumsūkņa sistēmu izsūknē un savāc visus aukstumaģentus un eļļas (piem., panākot, ka tiek izsūknēts vismaz 90 % aukstumaģentu). Aukstumaģentus separē no eļļām un eļļas atgāzē.
  Līdz minimumam samazina kompresorā atlikušās eļļas daudzumu (lai kompresors nepilētu). |
| b. | Kriogēniskā kondensācija | Atlikumgāzi, kas satur organiskos savienojumus, piem., VFC/VHC, nosūta uz kriogēniskās kondensācijas bloku, kurā notiek sašķidrināšana (sk. aprakstu 6.1. punktā). Līdz tālākai apstrādei sašķidrināto gāzi glabā traukos zem spiediena. |
| c. | Adsorbcija | Atlikumgāzi, kas satur organiskos savienojumus, piem., VFC/VHC, nosūta uz absorbcijas sistēmām (sk. aprakstu 6.1. punktā). Nostrādāto aktivēto ogli reģenerē, filtrā iesūknējot sakarsētu gaisu organisko savienojumu desorbēšanai. Pēc tam, lai organiskos savienojumus sašķidrinātu, reģenerēto atlikumgāzi saspiež un atdzesē (dažkārt ar kriogēnisko kondensāciju). Sašķidrināto gāzi glabā traukos zem spiediena. Lai minimalizētu VFC/VHC emisijas, pēc saspiešanas fāzes pārpalikušo atlikumgāzi parasti novada atpakaļ adsorbcijas sistēmā. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Optimizēta aukstumaģentu un eļļu izsūknēšana un savākšana

No VFC un/vai VHC saturošiem EEIA ar vakuumsūkņa sistēmu izsūknē un savāc visus aukstumaģentus un eļļas (piem., panākot, ka tiek izsūknēts vismaz 90 % aukstumaģentu). Aukstumaģentus separē no eļļām un eļļas atgāzē.

Līdz minimumam samazina kompresorā atlikušās eļļas daudzumu (lai kompresors nepilētu).

b.

Kriogēniskā kondensācija

Atlikumgāzi, kas satur organiskos savienojumus, piem., VFC/VHC, nosūta uz kriogēniskās kondensācijas bloku, kurā notiek sašķidrināšana (sk. aprakstu 6.1. punktā). Līdz tālākai apstrādei sašķidrināto gāzi glabā traukos zem spiediena.

c.

Adsorbcija

Atlikumgāzi, kas satur organiskos savienojumus, piem., VFC/VHC, nosūta uz absorbcijas sistēmām (sk. aprakstu 6.1. punktā). Nostrādāto aktivēto ogli reģenerē, filtrā iesūknējot sakarsētu gaisu organisko savienojumu desorbēšanai. Pēc tam, lai organiskos savienojumus sašķidrinātu, reģenerēto atlikumgāzi saspiež un atdzesē (dažkārt ar kriogēnisko kondensāciju). Sašķidrināto gāzi glabā traukos zem spiediena. Lai minimalizētu VFC/VHC emisijas, pēc saspiešanas fāzes pārpalikušo atlikumgāzi parasti novada atpakaļ adsorbcijas sistēmā.

6.4. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām KGOO un CFC emisijām gaisā no VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrādes

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| KGOO | mg/Nm3 | 3–15 |
| CFC | mg/Nm3 | 0,5–10 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

KGOO

mg/Nm3

3–15

CFC

mg/Nm3

0,5–10

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

2.3.2.   Sprādzieni

30. LPTP. LPTP, kā novērst sprādzienradītas emisijas VFC un/vai VHC saturošu EEIA apstrādē, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Inerta atmosfēra | Skābekļa koncentrāciju norobežotā aprīkojumā (piem., norobežotos smalcinātājos, drupinātājos, putekļu un putu savācējos) samazina (piem., līdz 4 tilpuma %), inžektējot inertu gāzi (piem., slāpekli). |
| b. | Piespiedventilācija | Izmantojot piespiedventilāciju, ogļūdeņražu koncentrāciju norobežotā aprīkojumā (piem., norobežotos smalcinātājos, drupinātājos, putekļu un putu savācējos) samazina līdz < 25 % no apakšējās sprādzienbīstamības robežas. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Inerta atmosfēra

Skābekļa koncentrāciju norobežotā aprīkojumā (piem., norobežotos smalcinātājos, drupinātājos, putekļu un putu savācējos) samazina (piem., līdz 4 tilpuma %), inžektējot inertu gāzi (piem., slāpekli).

b.

Piespiedventilācija

Izmantojot piespiedventilāciju, ogļūdeņražu koncentrāciju norobežotā aprīkojumā (piem., norobežotos smalcinātājos, drupinātājos, putekļu un putu savācējos) samazina līdz < 25 % no apakšējās sprādzienbīstamības robežas.

2.4.   LPTP secinājumi par siltumspējīgu atkritumu mehānisko apstrādi

Šajā punktā sniegtie LPTP secinājumi ir izmantojami papildus 25. LPTP un attiecas uz siltumspējīgu atkritumu mehānisko apstrādi, uz ko attiecas Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 5.3. punkta a) apakšpunkta iii) punkts un 5.3. punkta b) apakšpunkta ii) punkts.

2.4.1.   Emisijas gaisā

31. LPTP. LPTP, kā samazināt organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. |
| b. | Biofiltrs |
| c. | Termiskā oksidācija |
| d. | Slapjā attīrīšana skruberī |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

b.

Biofiltrs

c.

Termiskā oksidācija

d.

Slapjā attīrīšana skruberī

6.5. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām KGOO emisijām gaisā no siltumspējīgu atkritumu mehāniskās apstrādes

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| KGOO | mg/Nm3 | 10–30 (40) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

KGOO

mg/Nm3

10–30 (40)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

2.5.   LPTP secinājumi par dzīvsudrabu saturošu EEIA mehānisko apstrādi

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz dzīvsudrabu saturošu EEIA mehānisko apstrādi un ir izmantojami papildus 25. LPTP.

2.5.1.   Emisijas gaisā

32. LPTP. LPTP, kā samazināt dzīvsudraba emisijas gaisā, ir savākt dzīvsudraba emisijas avotā, tās nosūtīt uz piesārņojuma mazināšanu un veikt pienācīgu monitoringu.

Apraksts

Paņēmiens ietver visus šos pasākumus:

| — | dzīvsudrabu saturošu EEIA apstrādei izmantoto aprīkojumu norobežo, tur zem negatīva spiediena un savieno ar lokālu atgāzu ventilācijas sistēmu (LAVS), |
| --- | --- |

—

dzīvsudrabu saturošu EEIA apstrādei izmantoto aprīkojumu norobežo, tur zem negatīva spiediena un savieno ar lokālu atgāzu ventilācijas sistēmu (LAVS),

| — | procesu atlikumgāzi apstrādā ar atputekļotājiem, piem., cikloniem, auduma filtriem un HEPA filtriem, bet pēc tam veic adsorbciju uz aktivētās ogles (sk. 6.1. punktu), |
| --- | --- |

—

procesu atlikumgāzi apstrādā ar atputekļotājiem, piem., cikloniem, auduma filtriem un HEPA filtriem, bet pēc tam veic adsorbciju uz aktivētās ogles (sk. 6.1. punktu),

| — | monitorē atlikumgāzes apstrādes efektivitāti, |
| --- | --- |

—

monitorē atlikumgāzes apstrādes efektivitāti,

| — | lai detektētu iespējamas dzīvsudraba noplūdes, regulāri mēra dzīvsudraba līmeni apstrādes un glabāšanas zonās. |
| --- | --- |

—

lai detektētu iespējamas dzīvsudraba noplūdes, regulāri mēra dzīvsudraba līmeni apstrādes un glabāšanas zonās.

6.6. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām dzīvsudraba emisijām gaisā no dzīvsudrabu saturošu EEIA mehāniskās apstrādes

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Dzīvsudrabs (Hg) | μg/Nm3 | 2–7 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Dzīvsudrabs (Hg)

μg/Nm3

2–7

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

3.   LPTP SECINĀJUMI PAR ATKRITUMU BIOLOĢISKO APSTRĀDI

Ja vien nav norādīts citādi, 3. punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz atkritumu bioloģisko apstrādi un ir izmantojami papildus 1. punktā sniegtajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem. 3. punktā sniegtie secinājumi neattiecas uz ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi.

3.1.   Vispārīgie LPTP secinājumi par atkritumu bioloģisko apstrādi

3.1.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

33. LPTP. LPTP, kā mazināt smaku emisijas un uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir rūpīgi izvēlēties ielaides atkritumus.

Apraksts

Šis paņēmiens paredz veikt pirmspieņemšanu un pieņemšanu un ielaides atkritumus sašķirot (sk. 2. LPTP), lai nodrošinātu, ka atkritumu ielaides plūsma ir piemērota apstrādei, piem., tādu parametru ziņā kā barības vielu līdzsvars, mitrums un bioloģisko aktivitāti mazinošu toksisko savienojumu līmenis.

3.1.2.   Emisijas gaisā

34. LPTP. LPTP, kā samazināt putekļu, organisko savienojumu un smakojošu savienojumu (arī H2S un NH3) virzītās emisijas gaisā, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. |
| b. | Biofiltrs | Sk. 6.1. punktu.
  Ja atlikumgāzei ir augsts NH3 saturs (piem., 5–40 mg/Nm3), tad, lai kontrolētu substrāta pH un ierobežotu N2O veidošanos biofiltrā, atlikumgāzi pirms laišanas cauri biofiltram var būt lietderīgi priekšapstrādāt (piem., ūdensskruberī vai skābskruberī).
  Daži citi smakojoši savienojumi (piem., merkaptāni, H2S) var biofiltra substrātu paskābināt, tāpēc pirms atlikumgāzes laišanas cauri biofiltram tā var būt jāapstrādā ūdensskruberī vai sārmskruberī. |
| c. | Auduma filtrs | Sk. 6.1. punktu. Atkritumu mehāniski bioloģiskās apstrādes gadījumā izmanto auduma filtru. |
| d. | Termiskā oksidācija | Sk. 6.1. punktu. |
| e. | Slapjā attīrīšana skruberī | Sk. 6.1. punktu. Ūdensskruberus, skābskruberus vai sārmskruberus izmanto kombinācijā ar biofiltru, termisko oksidāciju vai adsorbciju uz aktivētās ogles. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

b.

Biofiltrs

Sk. 6.1. punktu.

Ja atlikumgāzei ir augsts NH3 saturs (piem., 5–40 mg/Nm3), tad, lai kontrolētu substrāta pH un ierobežotu N2O veidošanos biofiltrā, atlikumgāzi pirms laišanas cauri biofiltram var būt lietderīgi priekšapstrādāt (piem., ūdensskruberī vai skābskruberī).

Daži citi smakojoši savienojumi (piem., merkaptāni, H2S) var biofiltra substrātu paskābināt, tāpēc pirms atlikumgāzes laišanas cauri biofiltram tā var būt jāapstrādā ūdensskruberī vai sārmskruberī.

c.

Auduma filtrs

Sk. 6.1. punktu. Atkritumu mehāniski bioloģiskās apstrādes gadījumā izmanto auduma filtru.

d.

Termiskā oksidācija

Sk. 6.1. punktu.

e.

Slapjā attīrīšana skruberī

Sk. 6.1. punktu. Ūdensskruberus, skābskruberus vai sārmskruberus izmanto kombinācijā ar biofiltru, termisko oksidāciju vai adsorbciju uz aktivētās ogles.

6.7. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām NH3, smaku, putekļu un KGOO emisijām gaisā no atkritumu bioloģiskās apstrādes

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Atkritumu apstrādes process |
| --- | --- | --- | --- |
| NH3
   (41)
   (42) | mg/Nm3 | 0,3–20 | Jebkāda atkritumu bioloģiskā apstrāde |
| Smaku koncentrācija (41)
   (42) | ouE/Nm3 | 200–1 000 |
| Putekļi | mg/Nm3 | 2–5 | Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde |
| KGOO | mg/Nm3 | 5–40 (43) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Atkritumu apstrādes process

NH3
   (41)
   (42)

mg/Nm3

0,3–20

Jebkāda atkritumu bioloģiskā apstrāde

Smaku koncentrācija (41)
   (42)

ouE/Nm3

200–1 000

Putekļi

mg/Nm3

2–5

Atkritumu mehāniski bioloģiskā apstrāde

KGOO

mg/Nm3

5–40 (43)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

3.1.3.   Emisijas ūdenī un ūdens patēriņš

35. LPTP. LPTP, kā mazināt notekūdeņu daudzumu un ūdens patēriņu, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Ūdens plūsmu segregēšana | Infiltrātu, kas sūcas no kompostkaudzēm un stirpām (vējrindām), segregē no virszemes noteces ūdeņiem (sk. 19. LPTP f) punktu). | Jaunās stacijās vispārizmantojams.
  Esošās stacijās vispārizmantojams, ciktāl to pieļauj ierobežojumi, kas saistīti ar ūdens kontūru izvietojumu. |
| b. | Ūdens recirkulēšana | Tehnisko ūdeņu plūsmu recirkulēšana (piem., no šķidrā digestāta atūdeņošanas anaerobiskos procesos) vai citu ūdens plūsmu (piem., ūdens kondensāta, skalošanas ūdens, virszemes noteces ūdeņu) maksimāla izmantošana. Recirkulācijas pakāpi ierobežo stacijas ūdens bilance, piemaisījumu saturs (piem., smagie metāli, sāļi, patogēni, smakojoši savienojumi) un/vai ūdens plūsmu raksturlielumi (piem., barības vielu saturs). | Vispārizmantojams. |
| c. | Infiltrāta veidošanās minimalizēšana | Lai minimalizētu infiltrāta veidošanos, optimizē atkritumu mitruma saturu. | Vispārizmantojams. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Ūdens plūsmu segregēšana

Infiltrātu, kas sūcas no kompostkaudzēm un stirpām (vējrindām), segregē no virszemes noteces ūdeņiem (sk. 19. LPTP f) punktu).

Jaunās stacijās vispārizmantojams.

Esošās stacijās vispārizmantojams, ciktāl to pieļauj ierobežojumi, kas saistīti ar ūdens kontūru izvietojumu.

b.

Ūdens recirkulēšana

Tehnisko ūdeņu plūsmu recirkulēšana (piem., no šķidrā digestāta atūdeņošanas anaerobiskos procesos) vai citu ūdens plūsmu (piem., ūdens kondensāta, skalošanas ūdens, virszemes noteces ūdeņu) maksimāla izmantošana. Recirkulācijas pakāpi ierobežo stacijas ūdens bilance, piemaisījumu saturs (piem., smagie metāli, sāļi, patogēni, smakojoši savienojumi) un/vai ūdens plūsmu raksturlielumi (piem., barības vielu saturs).

Vispārizmantojams.

c.

Infiltrāta veidošanās minimalizēšana

Lai minimalizētu infiltrāta veidošanos, optimizē atkritumu mitruma saturu.

Vispārizmantojams.

3.2.   LPTP secinājumi par atkritumu aerobisko apstrādi

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz atkritumu aerobisko apstrādi un ir izmantojami papildus 3.1. punktā sniegtajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem par atkritumu bioloģisko apstrādi.

3.2.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

36. LPTP. LPTP, kā mazināt emisijas gaisā un uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir monitorēt un/vai kontrolēt galvenos atkritumu un procesu parametrus.

Apraksts

Galveno atkritumu un procesu parametru monitorings un/vai kontrole, tostarp šādu parametru monitorings un/vai kontrole:

| — | ielaides atkritumu raksturlielumi (piem., C un N attiecība, daļiņu lielums), |
| --- | --- |

—

ielaides atkritumu raksturlielumi (piem., C un N attiecība, daļiņu lielums),

| — | temperatūra un mitruma saturs dažādās stirpas vietās, |
| --- | --- |

—

temperatūra un mitruma saturs dažādās stirpas vietās,

| — | stirpas aerētība (ko izsaka, piem., stirpas apgriešanas biežums, O2 un/vai CO2 koncentrācija stirpā, gaisa plūsmu temperatūra piespiedaerācijas gadījumā), |
| --- | --- |

—

stirpas aerētība (ko izsaka, piem., stirpas apgriešanas biežums, O2 un/vai CO2 koncentrācija stirpā, gaisa plūsmu temperatūra piespiedaerācijas gadījumā),

| — | stirpu porainība, augstums un platums. |
| --- | --- |

—

stirpu porainība, augstums un platums.

Izmantojamība

Ja konstatētas ar veselību un/vai drošību saistītas problēmas, stirpu mitruma saturu nemonitorē norobežotos procesos. Tādā gadījumā mitruma saturu var monitorēt pirms atkritumu novietošanas norobežotajā kompostēšanā un koriģēt pēc norobežotās kompostēšanas posma beigām.

3.2.2.   Smakas un difūzās emisijas gaisā

37. LPTP. LPTP, kā mazināt putekļu, smaku un bioaerosolu difūzās emisijas gaisā no apstrādes ārpus telpām, ir izmantot vienu no tālāk dotajiem tehniskajiem paņēmieniem vai tos abus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Puscaurlaidīgu membrānu pārsegu izmantojums | Stirpas, kurās notiek aktīva kompostēšana, pārsedz ar puscaurlaidīgām membrānām. | Vispārizmantojams. |
| b. | Operāciju pielāgošana meteoroloģiskajiem apstākļiem | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | veicot vērienīgas darbības ārā, ņemt vērā laikapstākļus un prognozes. Piemēram, izvairīties veidot vai apgriezt stirpas vai kaudzes, tās sijāt vai smalcināt, ja meteoroloģiskie apstākļi ir nelabvēlīgi emisiju dispersijas ziņā (piem., vēja ātrums ir pārāk mazs vai pārāk liels vai vējš pūš sensitīvu objektu virzienā), |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Puscaurlaidīgu membrānu pārsegu izmantojums

Stirpas, kurās notiek aktīva kompostēšana, pārsedz ar puscaurlaidīgām membrānām.

Vispārizmantojams.

b.

Operāciju pielāgošana meteoroloģiskajiem apstākļiem

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

veicot vērienīgas darbības ārā, ņemt vērā laikapstākļus un prognozes. Piemēram, izvairīties veidot vai apgriezt stirpas vai kaudzes, tās sijāt vai smalcināt, ja meteoroloģiskie apstākļi ir nelabvēlīgi emisiju dispersijas ziņā (piem., vēja ātrums ir pārāk mazs vai pārāk liels vai vējš pūš sensitīvu objektu virzienā),

| — | lai mazinātu piesārņotāju dispersiju no stirpu virsmas, stirpas orientēt tā, lai valdošajiem vējiem būtu pakļauts pēc iespējas mazāks komposta virsmas laukums. Stirpas un kaudzes vēlams novietot visa objekta zemākajā daļā. |
| --- | --- |

—

lai mazinātu piesārņotāju dispersiju no stirpu virsmas, stirpas orientēt tā, lai valdošajiem vējiem būtu pakļauts pēc iespējas mazāks komposta virsmas laukums. Stirpas un kaudzes vēlams novietot visa objekta zemākajā daļā.

Vispārizmantojams.

3.3.   LPTP secinājumi par atkritumu anaerobisko apstrādi

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz atkritumu anaerobisko apstrādi un ir izmantojami papildus 3.1. punktā sniegtajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem par atkritumu bioloģisko apstrādi.

3.3.1.   Emisijas gaisā

38. LPTP. LPTP, kā mazināt emisijas gaisā un uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir monitorēt un/vai kontrolēt galvenos atkritumu un procesu parametrus.

Apraksts

Ieviest manuālu un/vai automātisku monitoringa sistēmu, kas:

| — | nodrošinātu stabilu digestera darbību, |
| --- | --- |

—

nodrošinātu stabilu digestera darbību,

| — | minimalizētu operacionālās problēmas, piem., putu veidošanos, kas var radīt smaku emisijas, |
| --- | --- |

—

minimalizētu operacionālās problēmas, piem., putu veidošanos, kas var radīt smaku emisijas,

| — | nodrošinātu pietiekami agrīnu brīdināšanu par sistēmas atteicēm, kas varētu izraisīt izplūdes un sprādzienus. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu pietiekami agrīnu brīdināšanu par sistēmas atteicēm, kas varētu izraisīt izplūdes un sprādzienus.

Tā ietver galveno atkritumu un procesu parametru monitoringu un/vai kontroli, tostarp šādu parametru monitoringu un/vai kontroli:

| — | digestera ievadmateriāla pH un sārmainība, |
| --- | --- |

—

digestera ievadmateriāla pH un sārmainība,

| — | digestera ekspluatācijas temperatūra, |
| --- | --- |

—

digestera ekspluatācijas temperatūra,

| — | digestera ievadmateriāla hidrauliskās slodzes un organisko savienojumu slodzes rādītāji, |
| --- | --- |

—

digestera ievadmateriāla hidrauliskās slodzes un organisko savienojumu slodzes rādītāji,

| — | gaistošo taukskābju (GTS) un amonjaka koncentrācija digesterī un digestātā, |
| --- | --- |

—

gaistošo taukskābju (GTS) un amonjaka koncentrācija digesterī un digestātā,

| — | biogāzes daudzums, sastāvs (piem., H2S) un spiediens, |
| --- | --- |

—

biogāzes daudzums, sastāvs (piem., H2S) un spiediens,

| — | digestera šķidruma un putu līmeņi. |
| --- | --- |

—

digestera šķidruma un putu līmeņi.

3.4.   LPTP secinājumi par atkritumu mehāniski bioloģisko apstrādi (MBA)

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz MBA un ir izmantojami papildus 3.1. punktā sniegtajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem par atkritumu bioloģisko apstrādi.

Attiecīgos gadījumos uz atkritumu mehāniski bioloģisko apstrādi attiecas arī LPTP secinājumi par aerobisko apstrādi (sk. 3.2. punktu) un anaerobisko apstrādi (sk. 3.3. punktu).

3.4.1.   Emisijas gaisā

39. LPTP. LPTP, kā mazināt emisijas gaisā, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Atlikumgāzu plūsmu segregēšana | Kopējās atlikumgāzu plūsmas sadalīšana atlikumgāzu plūsmās ar augstu piesārņotāju saturu un atlikumgāzu plūsmās ar zemu piesārņotāju saturu saskaņā ar 3. LPTP minēto inventarizācijas pārskatu. | Jaunās stacijās vispārizmantojams.
  Esošās stacijās vispārizmantojams, ciktāl to pieļauj ierobežojumi, kas saistīti ar gaisa kontūru izvietojumu. |
| b. | Atlikumgāzes recirkulēšana | Atlikumgāzi ar zemu piesārņotāju saturu recirkulē bioloģiskajā procesā un pēc tam apstrādā piesārņotāju koncentrācijai piemērotā veidā (sk. 34. LPTP).
  Iespējas atlikumgāzi izmantot bioloģiskajā procesā var ierobežot atlikumgāzes temperatūra un/vai piesārņotāju saturs.
  Atlikumgāzes ūdens tvaiki pirms atkalizmantošanas var būt jākondensē. Tādā gadījumā tie jāatdzesē un kondensētais ūdens, ja iespējams, jārecirkulē (sk. 35. LPTP) vai pirms novadīšanas jāattīra. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Atlikumgāzu plūsmu segregēšana

Kopējās atlikumgāzu plūsmas sadalīšana atlikumgāzu plūsmās ar augstu piesārņotāju saturu un atlikumgāzu plūsmās ar zemu piesārņotāju saturu saskaņā ar 3. LPTP minēto inventarizācijas pārskatu.

Jaunās stacijās vispārizmantojams.

Esošās stacijās vispārizmantojams, ciktāl to pieļauj ierobežojumi, kas saistīti ar gaisa kontūru izvietojumu.

b.

Atlikumgāzes recirkulēšana

Atlikumgāzi ar zemu piesārņotāju saturu recirkulē bioloģiskajā procesā un pēc tam apstrādā piesārņotāju koncentrācijai piemērotā veidā (sk. 34. LPTP).

Iespējas atlikumgāzi izmantot bioloģiskajā procesā var ierobežot atlikumgāzes temperatūra un/vai piesārņotāju saturs.

Atlikumgāzes ūdens tvaiki pirms atkalizmantošanas var būt jākondensē. Tādā gadījumā tie jāatdzesē un kondensētais ūdens, ja iespējams, jārecirkulē (sk. 35. LPTP) vai pirms novadīšanas jāattīra.

4.   LPTP SECINĀJUMI PAR ATKRITUMU FIZIKĀLĶĪMISKO APSTRĀDI

Ja vien nav norādīts citādi, 4. punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz atkritumu fizikālķīmisko apstrādi un ir izmantojami papildus 1. punktā sniegtajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem.

4.1.   LPTP secinājumi par cieto un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmisko apstrādi

4.1.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

40. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir pirmspieņemšanas un pieņemšanas procedūru ietvaros monitorēt atkritumu ielaides plūsmu (sk. 2. LPTP).

Apraksts

Atkritumu ielaides plūsmas monitorings, piem., šādu parametru monitorings:

| — | organisko savienojumu, oksidētāju, metālu (piem., dzīvsudraba), sāļu, smakojošo savienojumu saturs, |
| --- | --- |

—

organisko savienojumu, oksidētāju, metālu (piem., dzīvsudraba), sāļu, smakojošo savienojumu saturs,

| — | iespējamība, ka, dūmgāzu apstrādes atlikumus, piem., vieglos pelnus, sajaucot ar ūdeni, varētu izdalīties H2. |
| --- | --- |

—

iespējamība, ka, dūmgāzu apstrādes atlikumus, piem., vieglos pelnus, sajaucot ar ūdeni, varētu izdalīties H2.

4.1.2.   Emisijas gaisā

41. LPTP. LPTP, kā mazināt putekļu, organisko savienojumu un NH3 emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. |
| b. | Biofiltrs |
| c. | Auduma filtrs |
| d. | Slapjā attīrīšana skruberī |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

b.

Biofiltrs

c.

Auduma filtrs

d.

Slapjā attīrīšana skruberī

6.8. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā no cieto un/vai pastveida atkritumu fizikālķīmiskās apstrādes

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Putekļi | mg/Nm3 | 2–5 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi

mg/Nm3

2–5

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

4.2.   LPTP secinājumi par atkritumeļļas pārrafinēšanu

4.2.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

42. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir pirmspieņemšanas un pieņemšanas procedūru ietvaros monitorēt atkritumu ielaides plūsmu (sk. 2. LPTP).

Apraksts

Hlorēto savienojumu (piem., hlorēto šķīdinātāju vai PHB) satura monitorēšana atkritumu ielaides plūsmā.

43. LPTP. LPTP, kā mazināt likvidēšanai nosūtīto atkritumu daudzumu, ir izmantot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai tos abus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Materiālu atgūšana | Vakuumdestilācijas, ekstrakcijas ar šķīdinātājiem, plānslāņa ietvaicēšanas u. c. procesu organisko atlikumu izmantošana asfalta izstrādājumos utt. |
| b. | Enerģijas atgūšana | Vakuumdestilācijas, ekstrakcijas ar šķīdinātājiem, plānslāņa ietvaicēšanas u. c. procesu organisko atlikumu izmantošana enerģijas atgūšanai. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Materiālu atgūšana

Vakuumdestilācijas, ekstrakcijas ar šķīdinātājiem, plānslāņa ietvaicēšanas u. c. procesu organisko atlikumu izmantošana asfalta izstrādājumos utt.

b.

Enerģijas atgūšana

Vakuumdestilācijas, ekstrakcijas ar šķīdinātājiem, plānslāņa ietvaicēšanas u. c. procesu organisko atlikumu izmantošana enerģijas atgūšanai.

4.2.2.   Emisijas gaisā

44. LPTP. LPTP, kā mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. |
| b. | Termiskā oksidācija | Sk. 6.1. punktu. Te ietilpst arī atlikumgāzu nosūtīšana uz rūpniecisko krāsni vai katlu. |
| c. | Slapjā attīrīšana skruberī | Sk. 6.1. punktu. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

b.

Termiskā oksidācija

Sk. 6.1. punktu. Te ietilpst arī atlikumgāzu nosūtīšana uz rūpniecisko krāsni vai katlu.

c.

Slapjā attīrīšana skruberī

Sk. 6.1. punktu.

Piemērojams 4.5. punktā norādītais LPTP SEL.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

4.3.   LPTP secinājumi par siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmisko apstrādi

4.3.1.   Emisijas gaisā

45. LPTP. LPTP, kā mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. |
| b. | Kriogēniskā kondensācija |
| c. | Termiskā oksidācija |
| d. | Slapjā attīrīšana skruberī |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

b.

Kriogēniskā kondensācija

c.

Termiskā oksidācija

d.

Slapjā attīrīšana skruberī

Piemērojams 4.5. punktā norādītais LPTP SEL.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

4.4.   LPTP secinājumi par nostrādāto šķīdinātāju reģenerēšanu

4.4.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

46. LPTP. LPTP, kā uzlabot nostrādāto šķīdinātāju reģenerēšanas vispārējos vidiskos rādītājus, ir izmantot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai tos abus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Materiālu atgūšana | Šķīdinātājus no destilācijas atlikumiem atgūst, izmantojot ietvaicēšanu. | Izmantojamība var būt ierobežota, ja atgūtais šķīdinātāju daudzums neatsver atgūšanai vajadzīgo enerģiju. |
| b. | Enerģijas atgūšana | Destilācijas atlikumus izmanto enerģijas atgūšanai. | Vispārizmantojams. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Materiālu atgūšana

Šķīdinātājus no destilācijas atlikumiem atgūst, izmantojot ietvaicēšanu.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja atgūtais šķīdinātāju daudzums neatsver atgūšanai vajadzīgo enerģiju.

b.

Enerģijas atgūšana

Destilācijas atlikumus izmanto enerģijas atgūšanai.

Vispārizmantojams.

4.4.2.   Emisijas gaisā

47. LPTP. LPTP, kā mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Procesa izdalgāzu recirkulēšana tvaika katlā | Procesa izdalgāzes no kondensatoriem nosūta uz stacijas tvaika katlu. | Var nebūt izmantojams halogenēto atkritumšķīdinātāju apstrādei, lai izvairītos radīt un emitēt PHB un/vai PCDD/F. |
| b. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. | Paņēmiena izmantojamību var ierobežot drošības apsvērumi (piem., aktivētās ogles slāņi mēdz pašaizdegties, ja satur daudz ketonu). |
| c. | Termiskā oksidācija | Sk. 6.1. punktu. | Var nebūt izmantojams halogenēto atkritumšķīdinātāju apstrādei, lai izvairītos radīt un emitēt PHB un/vai PCDD/F. |
| d. | Kondensācija un kriogēniskā kondensācija | Sk. 6.1. punktu. | Vispārizmantojams. |
| e. | Slapjā attīrīšana skruberī | Sk. 6.1. punktu. | Vispārizmantojams. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Procesa izdalgāzu recirkulēšana tvaika katlā

Procesa izdalgāzes no kondensatoriem nosūta uz stacijas tvaika katlu.

Var nebūt izmantojams halogenēto atkritumšķīdinātāju apstrādei, lai izvairītos radīt un emitēt PHB un/vai PCDD/F.

b.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

Paņēmiena izmantojamību var ierobežot drošības apsvērumi (piem., aktivētās ogles slāņi mēdz pašaizdegties, ja satur daudz ketonu).

c.

Termiskā oksidācija

Sk. 6.1. punktu.

Var nebūt izmantojams halogenēto atkritumšķīdinātāju apstrādei, lai izvairītos radīt un emitēt PHB un/vai PCDD/F.

d.

Kondensācija un kriogēniskā kondensācija

Sk. 6.1. punktu.

Vispārizmantojams.

e.

Slapjā attīrīšana skruberī

Sk. 6.1. punktu.

Vispārizmantojams.

Piemērojams 4.5. punktā norādītais LPTP SEL.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

4.5.   LPTP SEL organisko savienojumu emisijām gaisā no atkritumeļļas pārrafinēšanas, siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskās apstrādes un nostrādāto šķīdinātāju reģenerēšanas

6.9. tabula

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām KGOO emisijām gaisā no atkritumeļļas pārrafinēšanas, siltumspējīgu atkritumu fizikālķīmiskās apstrādes un nostrādāto šķīdinātāju reģenerēšanas

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL (44)

  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| KGOO | mg/Nm3 | 5–30 |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL (44)

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

KGOO

mg/Nm3

5–30

4.6.   LPTP secinājumi par nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termisko apstrādi

4.6.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

48. LPTP. LPTP, kā uzlabot nostrādātās aktivētās ogles, nostrādāto katalizatoru un izraktas kontaminētas augsnes termiskās apstrādes vispārējos vidiskos rādītājus, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Siltuma atgūšana no krāsns izdalgāzēm | Ar atgūto siltumu var, piem., priekškarsēt degšanas gaisu vai iegūt tvaiku, ko izmanto arī nostrādātās aktivētās ogles reaktivēšanai. | Vispārizmantojams. |
| b. | Netieši kurināta krāsns | Netieši kurinātas krāsnis izmanto, lai izvairītos no saskares starp krāsns saturu un degļu dūmgāzēm. | Netieši kurinātu krāšņu konstrukcijā parasti izmantotas metāla caurules, un to izmantojamību var ierobežot korozijas problēmas.
  Modernizēt esošas stacijas var liegt arī ekonomiski ierobežojumi. |
| c. | Procesā integrēti paņēmieni, kā mazināt emisijas gaisā | Piemēram, šādi paņēmieni:






  — | krāsns temperatūras un rotējošās krāsns rotācijas ātruma kontrole, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Siltuma atgūšana no krāsns izdalgāzēm

Ar atgūto siltumu var, piem., priekškarsēt degšanas gaisu vai iegūt tvaiku, ko izmanto arī nostrādātās aktivētās ogles reaktivēšanai.

Vispārizmantojams.

b.

Netieši kurināta krāsns

Netieši kurinātas krāsnis izmanto, lai izvairītos no saskares starp krāsns saturu un degļu dūmgāzēm.

Netieši kurinātu krāšņu konstrukcijā parasti izmantotas metāla caurules, un to izmantojamību var ierobežot korozijas problēmas.

Modernizēt esošas stacijas var liegt arī ekonomiski ierobežojumi.

c.

Procesā integrēti paņēmieni, kā mazināt emisijas gaisā

Piemēram, šādi paņēmieni:

—

krāsns temperatūras un rotējošās krāsns rotācijas ātruma kontrole,

| — | kurināmā izvēle, |
| --- | --- |

—

kurināmā izvēle,

| — | hermētiski noslēgtas krāsns izmantošana vai krāsns darbināšana samazināta spiediena apstākļos, lai izvairītos no difūzajām emisijām gaisā. |
| --- | --- |

—

hermētiski noslēgtas krāsns izmantošana vai krāsns darbināšana samazināta spiediena apstākļos, lai izvairītos no difūzajām emisijām gaisā.

Vispārizmantojams.

4.6.2.   Emisijas gaisā

49. LPTP. LPTP, kā mazināt HCl, HF, putekļu un organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Ciklons | Sk. 6.1. punktu. Šo paņēmienu izmanto kombinācijā ar citiem pretpiesārņojuma paņēmieniem. |
| b. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. 6.1. punktu. |
| c. | Auduma filtrs |
| d. | Slapjā attīrīšana skruberī |
| e. | Adsorbcija |
| f. | Kondensēšana |
| g. | Termiskā oksidācija (45) |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Ciklons

Sk. 6.1. punktu. Šo paņēmienu izmanto kombinācijā ar citiem pretpiesārņojuma paņēmieniem.

b.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. 6.1. punktu.

c.

Auduma filtrs

d.

Slapjā attīrīšana skruberī

e.

Adsorbcija

f.

Kondensēšana

g.

Termiskā oksidācija (45)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

4.7.   LPTP secinājumi par izraktas kontaminētas augsnes ūdensskalošanu

4.7.1.   Emisijas gaisā

50. LPTP. LPTP, kā mazināt putekļu un organisko savienojumu emisijas gaisā no glabāšanas, manipulācijām un skalošanas, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. |
| b. | Auduma filtrs |
| c. | Slapjā attīrīšana skruberī |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

b.

Auduma filtrs

c.

Slapjā attīrīšana skruberī

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

4.8.   LPTP secinājumi par PHB saturoša aprīkojuma dekontaminēšanu

4.8.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

51. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus un mazināt PHB un organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Atkritumu glabāšanas un apstrādes zonu pārklāšana | Piemēram, šāds paņēmiens:






  — | visā glabāšanas un apstrādes zonā betona grīdu apstrādāt ar sveķu pārklājumu. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Atkritumu glabāšanas un apstrādes zonu pārklāšana

Piemēram, šāds paņēmiens:

—

visā glabāšanas un apstrādes zonā betona grīdu apstrādāt ar sveķu pārklājumu.

b.

Tādu personāla piekļuves noteikumu ieviešana, kas nepieļautu kontaminācijas izplatīšanos

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | aizslēgt glabāšanas un apstrādes zonu piekļuves punktus, |
| --- | --- |

—

aizslēgt glabāšanas un apstrādes zonu piekļuves punktus,

| — | noteikt, ka, lai piekļūtu zonai, kur tiek glabāts kontaminētais aprīkojums un ar to tiek veiktas manipulācijas, ir vajadzīga īpaša kvalifikācija, |
| --- | --- |

—

noteikt, ka, lai piekļūtu zonai, kur tiek glabāts kontaminētais aprīkojums un ar to tiek veiktas manipulācijas, ir vajadzīga īpaša kvalifikācija,

| — | izveidot atsevišķas “tīrās” un “netīrās” ģērbtuves aizsargtērpa uzvilkšanai un novilkšanai. |
| --- | --- |

—

izveidot atsevišķas “tīrās” un “netīrās” ģērbtuves aizsargtērpa uzvilkšanai un novilkšanai.

c.

Optimizēta aprīkojuma iztīrīšana un iztecināšana

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | kontaminētā aprīkojuma ārējās virsmas notīrīt ar anjonisku detergentu, |
| --- | --- |

—

kontaminētā aprīkojuma ārējās virsmas notīrīt ar anjonisku detergentu,

| — | aprīkojumu iztukšot ar sūkni vai vakuumu, nevis paštecē, |
| --- | --- |

—

aprīkojumu iztukšot ar sūkni vai vakuumu, nevis paštecē,

| — | noteikt un izmantot vakuumtrauka uzpildes, iztukšošanas un pievienošanas/atvienošanas procedūras, |
| --- | --- |

—

noteikt un izmantot vakuumtrauka uzpildes, iztukšošanas un pievienošanas/atvienošanas procedūras,

| — | pēc elektrotransformatora serdes atdalīšanas no korpusa izmantot ilgu (vismaz 12 stundas ilgu) iztecināšanu, lai izvairītos no kontaminētā šķidruma pilēšanas nākamajās apstrādes operācijās. |
| --- | --- |

—

pēc elektrotransformatora serdes atdalīšanas no korpusa izmantot ilgu (vismaz 12 stundas ilgu) iztecināšanu, lai izvairītos no kontaminētā šķidruma pilēšanas nākamajās apstrādes operācijās.

d.

Gaisā nonākušo emisiju kontrole un monitorings

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | dekontaminācijas zonas gaisu savākt un apstrādāt aktivētās ogles filtros, |
| --- | --- |

—

dekontaminācijas zonas gaisu savākt un apstrādāt aktivētās ogles filtros,

| — | iepriekš c) paņēmienā minētā vakuumsūkņa izplūdcauruli savienot ar tehnoloģiskā cikla beigu pretpiesārņojuma sistēmu (piem., augsttemperatūras incineratoru, termisko oksidizatoru vai sistēmu adsorbcijai uz aktivētās ogles), |
| --- | --- |

—

iepriekš c) paņēmienā minētā vakuumsūkņa izplūdcauruli savienot ar tehnoloģiskā cikla beigu pretpiesārņojuma sistēmu (piem., augsttemperatūras incineratoru, termisko oksidizatoru vai sistēmu adsorbcijai uz aktivētās ogles),

| — | virzītās emisijas monitorēt (sk. 8. LPTP), |
| --- | --- |

—

virzītās emisijas monitorēt (sk. 8. LPTP),

| — | monitorēt PHB iespējamo atmosfērisko nosēšanos (piem., ar fizikālķīmiskiem mērījumiem vai biomonitoringu). |
| --- | --- |

—

monitorēt PHB iespējamo atmosfērisko nosēšanos (piem., ar fizikālķīmiskiem mērījumiem vai biomonitoringu).

e.

Notekūdeņu atlikumu likvidēšana

Piemēram, šādi paņēmieni:

| — | porainas kontaminētās elektrotransformatora daļas (koksni un papīru) nosūta uz augsttemperatūras incinerāciju, |
| --- | --- |

—

porainas kontaminētās elektrotransformatora daļas (koksni un papīru) nosūta uz augsttemperatūras incinerāciju,

| — | eļļās esošos PHB iznīcina (piem., ar athlorēšanu, hidrogenēšanu, solvatēto elektronu procesiem, augsttemperatūras incinerāciju). |
| --- | --- |

—

eļļās esošos PHB iznīcina (piem., ar athlorēšanu, hidrogenēšanu, solvatēto elektronu procesiem, augsttemperatūras incinerāciju).

f.

Šķīdinātāju atgūšana, ja izmanto mazgāšanu ar šķīdinātājiem

Organiskos šķīdinātājus savāc un destilē, lai tos procesā varētu atkalizmantot.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

5.   LPTP SECINĀJUMI PAR ŪDENSBĀZĒTU ŠĶIDRO ATKRITUMU APSTRĀDI

Ja vien nav norādīts citādi, 5. punktā sniegtie LPTP secinājumi attiecas uz ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādi un ir izmantojami papildus 1. punktā sniegtajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem.

5.1.   Vispārējie vidiskie rādītāji

52. LPTP. LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir pirmspieņemšanas un pieņemšanas procedūru ietvaros monitorēt atkritumu ielaides plūsmu (sk. 2. LPTP).

Apraksts

Atkritumu ielaides plūsmas monitorings, piem., šādu parametru monitorings:

| — | bioeliminējamība (piem., BSP, BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa tests, bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., aktīvo dūņu inhibēšanās)), |
| --- | --- |

—

bioeliminējamība (piem., BSP, BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa tests, bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., aktīvo dūņu inhibēšanās)),

| — | deemulgācijas ticamība, ko noskaidro, piem., laboratorijas mēroga testos. |
| --- | --- |

—

deemulgācijas ticamība, ko noskaidro, piem., laboratorijas mēroga testos.

5.2.   Emisijas gaisā

53. LPTP. LPTP, kā mazināt HCl, NH3, putekļu un organisko savienojumu emisijas gaisā, ir izmantot 14. LPTP d) punktā norādīto paņēmienu un kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| a. | Adsorbcija | Sk. 6.1. punktu. |
| b. | Biofiltrs |
| c. | Termiskā oksidācija |
| d. | Slapjā attīrīšana skruberī |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a.

Adsorbcija

Sk. 6.1. punktu.

b.

Biofiltrs

c.

Termiskā oksidācija

d.

Slapjā attīrīšana skruberī

6.10. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām HCl un KGOO emisijām gaisā no ūdensbāzētu šķidro atkritumu apstrādes

| Parametrs | Mērvienība | LPTP SEL (46)

  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Hlorūdeņradis (HCl) | mg/Nm3 | 1–5 |
| KGOO | 3–20 (47) |

Parametrs

Mērvienība

LPTP SEL (46)

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Hlorūdeņradis (HCl)

mg/Nm3

1–5

KGOO

3–20 (47)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

6.   TEHNISKO PAŅĒMIENU APRAKSTS

6.1.   Virzītās emisijas gaisā

| Tehniskais paņēmiens | Tipiski piesārņotāji, kuru daudzums tiek samazināts | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Adsorbcija | Dzīvsudrabs, gaistošie organiskie savienojumi, sērūdeņradis, smakojoši savienojumi | Adsorbcija ir heterogēna reakcija, kurā gāzes molekulas tiek aizturētas uz tādas cietvielas vai šķidruma virsmas, kas tiecas piesaistīt noteiktus savienojumus, tā tos atdalot no efluenta plūsmām. Kad uz virsmas adsorbētās vielas daudzums sasniedzis maksimumu, adsorbentu nomaina vai adsorbēto saturu, adsorbentu reģenerējot, desorbē. Pēc desorbcijas kontaminanti parasti ir augstākā koncentrācijā un no tiem var atgūt materiālus vai tos likvidēt. Visbiežāk izmantotais adsorbents ir granulēta aktivētā ogle. |
| Biofiltrs | Amonjaks, sērūdeņradis, gaistošie organiskie savienojumi, smakojoši savienojumi | Atlikumgāzu plūsmu novada cauri organiska materiāla (piem., kūdra, sila virsis, komposts, saknes, koku mizas, skujkoku koksne un dažādas šo materiālu kombinācijas) vai kāda inerta materiāla (piem., māls, aktivētā ogle un poliuretāns) slānim, kurā dabiski sastopamie mikroorganismi tās bioloģiski oksidē oglekļa dioksīdā, ūdenī, neorganiskajos sāļos un biomasā.
  Biofiltru projektē atbilstoši tam, kādus atkritumus tajā plānots attīrīt. Izvēlas piemērotu slāņmateriālu, ņemot vērā tādas īpašības kā ūdensnoturspēja, tilpummasa, porainība, strukturālā integritāte. Svarīgi ir arī tas, lai filtrslānis būtu pietiekami biezs un ar pietiekamu virsmas laukumu. Lai nodrošinātu, ka gaiss slānī ir sadalīts vienmērīgi un ka atlikumgāzes tajā atrodas pietiekami ilgi (t. i., pietiekamu rezidences laiku), biofiltram pieslēdz piemērotu ventilācijas un gaisa cirkulācijas sistēmu. |
| Kondensācija un kriogēniskā kondensācija | Gaistošie organiskie savienojumi | Kondensācija ir tehnisks paņēmiens, ar ko no atlikumgāzu plūsmas eliminē šķīdinātāja tvaikus, tās temperatūru pazeminot zem rasas punkta. Kriogēniskās kondensācijas gadījumā darba temperatūra var sasniegt pat – 120 °C, bet praksē temperatūra kondensācijas ierīcē mēdz būt diapazonā no – 40 °C līdz – 80 °C. Ar kriogēnisko kondensāciju var apstrādāt visus GOS un gaistošos neorganiskos piesārņotājus neatkarīgi no katra savienojuma tvaika spiediena. Zemā temperatūra ļauj panākt ļoti augstu kondensācijas efektivitāti, tāpēc šis paņēmiens piemērots galīgās GOS emisiju ierobežošanas paņēmiens. |
| Ciklons | Putekļi | Ciklonfiltrus izmanto smagāko daļiņu atdalīšanai; tās “izkrīt”, kad pirms to izvadīšanas no separatora tiek veikta atlikumgāzu rotēšana.
  Ar cikloniem ierobežo daļiņu, galvenokārt PM10, daudzumu. |
| Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Putekļi | Elektrostatiskajos precipitatoros daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Sausajos ESP savākto materiālu noņem mehāniski (ar kratīšanu, vibrāciju, saspiestu gaisu), savukārt slapjajos ESP to noskalo ar piemērotu šķidrumu, parasti ūdeni. |
| Auduma filtrs | Putekļi | Auduma filtri, ko bieži dēvē par maisa filtriem, ir izgatavoti no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu auduma filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots atlikumgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai. |
| HEPA filtrs | Putekļi | HEPA filtri (augstefektīvi gaisa daļiņu filtri) ir absolūtie filtri. Filtrmateriāls ir blīvi salikts papīrs vai stiklšķiedras filci. Atlikumgāzes plūsma tiek novadīta cauri filtrmateriālam, kurā tiek aizturētas daļiņas. |
| Termiskā oksidācija | Gaistošie organiskie savienojumi | Atlikumgāzes plūsmas deggāzu un odorantu oksidēšana, kontaminantu un gaisa vai skābekļa maisījumu degkamerā sakarsējot līdz temperatūrai, kas pārsniedz tā pašaizdegšanās punktu, un šo augsto temperatūru saglabājot tik ilgi, līdz tas ir pilnīgi sadedzis, aiz sevis atstājot oglekļa dioksīdu un ūdeni. |
| Slapjā attīrīšana skruberī | Putekļi, gaistošie organiskie savienojumi, gāzveida skābie savienojumi (sārmskruberī), gāzveida sārmainie savienojumi (skābskruberī) | Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz šķidru šķīdinātāju, kas parasti ir ūdens vai ūdens šķīdums. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī). Dažos gadījumos atdalītos savienojumus no šķīdinātāja var atgūt. |

Tehniskais paņēmiens

Tipiski piesārņotāji, kuru daudzums tiek samazināts

Apraksts

Adsorbcija

Dzīvsudrabs, gaistošie organiskie savienojumi, sērūdeņradis, smakojoši savienojumi

Adsorbcija ir heterogēna reakcija, kurā gāzes molekulas tiek aizturētas uz tādas cietvielas vai šķidruma virsmas, kas tiecas piesaistīt noteiktus savienojumus, tā tos atdalot no efluenta plūsmām. Kad uz virsmas adsorbētās vielas daudzums sasniedzis maksimumu, adsorbentu nomaina vai adsorbēto saturu, adsorbentu reģenerējot, desorbē. Pēc desorbcijas kontaminanti parasti ir augstākā koncentrācijā un no tiem var atgūt materiālus vai tos likvidēt. Visbiežāk izmantotais adsorbents ir granulēta aktivētā ogle.

Biofiltrs

Amonjaks, sērūdeņradis, gaistošie organiskie savienojumi, smakojoši savienojumi

Atlikumgāzu plūsmu novada cauri organiska materiāla (piem., kūdra, sila virsis, komposts, saknes, koku mizas, skujkoku koksne un dažādas šo materiālu kombinācijas) vai kāda inerta materiāla (piem., māls, aktivētā ogle un poliuretāns) slānim, kurā dabiski sastopamie mikroorganismi tās bioloģiski oksidē oglekļa dioksīdā, ūdenī, neorganiskajos sāļos un biomasā.

Biofiltru projektē atbilstoši tam, kādus atkritumus tajā plānots attīrīt. Izvēlas piemērotu slāņmateriālu, ņemot vērā tādas īpašības kā ūdensnoturspēja, tilpummasa, porainība, strukturālā integritāte. Svarīgi ir arī tas, lai filtrslānis būtu pietiekami biezs un ar pietiekamu virsmas laukumu. Lai nodrošinātu, ka gaiss slānī ir sadalīts vienmērīgi un ka atlikumgāzes tajā atrodas pietiekami ilgi (t. i., pietiekamu rezidences laiku), biofiltram pieslēdz piemērotu ventilācijas un gaisa cirkulācijas sistēmu.

Kondensācija un kriogēniskā kondensācija

Gaistošie organiskie savienojumi

Kondensācija ir tehnisks paņēmiens, ar ko no atlikumgāzu plūsmas eliminē šķīdinātāja tvaikus, tās temperatūru pazeminot zem rasas punkta. Kriogēniskās kondensācijas gadījumā darba temperatūra var sasniegt pat – 120 °C, bet praksē temperatūra kondensācijas ierīcē mēdz būt diapazonā no – 40 °C līdz – 80 °C. Ar kriogēnisko kondensāciju var apstrādāt visus GOS un gaistošos neorganiskos piesārņotājus neatkarīgi no katra savienojuma tvaika spiediena. Zemā temperatūra ļauj panākt ļoti augstu kondensācijas efektivitāti, tāpēc šis paņēmiens piemērots galīgās GOS emisiju ierobežošanas paņēmiens.

Ciklons

Putekļi

Ciklonfiltrus izmanto smagāko daļiņu atdalīšanai; tās “izkrīt”, kad pirms to izvadīšanas no separatora tiek veikta atlikumgāzu rotēšana.

Ar cikloniem ierobežo daļiņu, galvenokārt PM10, daudzumu.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Putekļi

Elektrostatiskajos precipitatoros daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Sausajos ESP savākto materiālu noņem mehāniski (ar kratīšanu, vibrāciju, saspiestu gaisu), savukārt slapjajos ESP to noskalo ar piemērotu šķidrumu, parasti ūdeni.

Auduma filtrs

Putekļi

Auduma filtri, ko bieži dēvē par maisa filtriem, ir izgatavoti no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu auduma filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots atlikumgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai.

HEPA filtrs

Putekļi

HEPA filtri (augstefektīvi gaisa daļiņu filtri) ir absolūtie filtri. Filtrmateriāls ir blīvi salikts papīrs vai stiklšķiedras filci. Atlikumgāzes plūsma tiek novadīta cauri filtrmateriālam, kurā tiek aizturētas daļiņas.

Termiskā oksidācija

Gaistošie organiskie savienojumi

Atlikumgāzes plūsmas deggāzu un odorantu oksidēšana, kontaminantu un gaisa vai skābekļa maisījumu degkamerā sakarsējot līdz temperatūrai, kas pārsniedz tā pašaizdegšanās punktu, un šo augsto temperatūru saglabājot tik ilgi, līdz tas ir pilnīgi sadedzis, aiz sevis atstājot oglekļa dioksīdu un ūdeni.

Slapjā attīrīšana skruberī

Putekļi, gaistošie organiskie savienojumi, gāzveida skābie savienojumi (sārmskruberī), gāzveida sārmainie savienojumi (skābskruberī)

Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz šķidru šķīdinātāju, kas parasti ir ūdens vai ūdens šķīdums. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī). Dažos gadījumos atdalītos savienojumus no šķīdinātāja var atgūt.

6.2.   Gaistošo organisko savienojumu difūzās emisijas gaisā

| Noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programma | Gaistošie organiskie savienojumi | Strukturēta pieeja, kuras mērķis ir samazināt fugitīvās gaistošo organisko savienojumu emisijas, atklājot un salabojot vai nomainot komponentus, no kuriem ir noplūdes. Pašlaik noplūžu atklāšanai ir pieejama osmes metode (aprakstīta EN 15446) un gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem.

  Osmes metode. Pirmais posms ir noplūžu atklāšana, izmantojot gaistošo organisko savienojumu rokas analizatorus, ar kuriem mēra koncentrācijas aprīkojuma tuvumā (piem., ar liesmas jonizāciju vai fotojonizāciju). Otrajā posmā komponentu ieslēdz necaurlaidīgā maisā, lai varētu izdarīt tiešus mērījumus emisiju avotā. Otrā posma vietā reizēm izmanto matemātiskas korelācijas līknes, kas atvasinātas no statistiskajiem rezultātiem, kuri iegūti daudzos iepriekšējos mērījumos līdzīgiem komponentiem.

  Gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem. Optiskajā attēlveidošanā izmanto vieglas un nelielas rokas kameras, kas dod iespēju reāllaikā vizualizēt gāzes noplūdes: videoierakstā tās parādās kā “dūmi” un vienlaikus ir redzams normāls attiecīgā komponenta attēls, tāpēc var viegli un ātri konstatēt ievērojamas organisko savienojumu noplūdes. Aktīvās sistēmas attēlu veido ar atpakaļizkliedētu infrasarkano lāzergaismu, kas atstarojas no komponenta un tā apkārtnes. Pasīvās sistēmas izmanto aprīkojuma un tā apkaimes dabisko infrasarkano starojumu. |
| --- | --- | --- |
| Difūzo GOS emisiju mērīšana | Gaistošie organiskie savienojumi | Osmes metode un gāzu detektēšana ar optisko attēlveidošanu ir aprakstīta punktā “Noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programma”.
  Visas iekārtas emisijas var konstatēt un kvantificēt, izmantojot piemērotu papildmetožu kombināciju, piem., saules starojuma plūsmas aptumšojuma mērīšanas metodi (SOF) vai diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL). Izmantojot šos rezultātus, var novērtēt tendences laika griezumā, veikt šķērspārbaudes un atjaunināt/validēt NAN programmu.

  Saules starojuma plūsmas aptumšojuma mērīšanas metode (

  SOF

  ). Šajā metodē fiksē platjoslas infrasarkanās vai ultravioletās/redzamās saules gaismas spektru gar konkrētu ģeogrāfisko maršrutu – šķērseniski vēja virzienam un cauri GOS grīstei – un pēc tam to spektrometriski analizē ar Furjē transformāciju.

  Diferenciālās absorbcijas

  LIDAR

  (

  DIAL

  ).
  DIAL ir lāzermetode, kurā izmanto diferenciālās absorbcijas LIDAR (gaismas detektēšana un attālumu mērīšana), kas ir radioviļņu metodes RADAR (radara) optiskais analogs. Paņēmiens balstās uz to, ka ar teleskopu uztver lāzerimpulsu gaismu, ko atpakaļizkliedējuši atmosfēriskie aerosoli, un pēc tam veic tās spektrālo īpašību analīzi. |

Noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programma

Gaistošie organiskie savienojumi

Strukturēta pieeja, kuras mērķis ir samazināt fugitīvās gaistošo organisko savienojumu emisijas, atklājot un salabojot vai nomainot komponentus, no kuriem ir noplūdes. Pašlaik noplūžu atklāšanai ir pieejama osmes metode (aprakstīta EN 15446) un gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem.

Osmes metode. Pirmais posms ir noplūžu atklāšana, izmantojot gaistošo organisko savienojumu rokas analizatorus, ar kuriem mēra koncentrācijas aprīkojuma tuvumā (piem., ar liesmas jonizāciju vai fotojonizāciju). Otrajā posmā komponentu ieslēdz necaurlaidīgā maisā, lai varētu izdarīt tiešus mērījumus emisiju avotā. Otrā posma vietā reizēm izmanto matemātiskas korelācijas līknes, kas atvasinātas no statistiskajiem rezultātiem, kuri iegūti daudzos iepriekšējos mērījumos līdzīgiem komponentiem.

Gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem. Optiskajā attēlveidošanā izmanto vieglas un nelielas rokas kameras, kas dod iespēju reāllaikā vizualizēt gāzes noplūdes: videoierakstā tās parādās kā “dūmi” un vienlaikus ir redzams normāls attiecīgā komponenta attēls, tāpēc var viegli un ātri konstatēt ievērojamas organisko savienojumu noplūdes. Aktīvās sistēmas attēlu veido ar atpakaļizkliedētu infrasarkano lāzergaismu, kas atstarojas no komponenta un tā apkārtnes. Pasīvās sistēmas izmanto aprīkojuma un tā apkaimes dabisko infrasarkano starojumu.

Difūzo GOS emisiju mērīšana

Gaistošie organiskie savienojumi

Osmes metode un gāzu detektēšana ar optisko attēlveidošanu ir aprakstīta punktā “Noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programma”.

Visas iekārtas emisijas var konstatēt un kvantificēt, izmantojot piemērotu papildmetožu kombināciju, piem., saules starojuma plūsmas aptumšojuma mērīšanas metodi (SOF) vai diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL). Izmantojot šos rezultātus, var novērtēt tendences laika griezumā, veikt šķērspārbaudes un atjaunināt/validēt NAN programmu.

Saules starojuma plūsmas aptumšojuma mērīšanas metode (

  SOF

  ). Šajā metodē fiksē platjoslas infrasarkanās vai ultravioletās/redzamās saules gaismas spektru gar konkrētu ģeogrāfisko maršrutu – šķērseniski vēja virzienam un cauri GOS grīstei – un pēc tam to spektrometriski analizē ar Furjē transformāciju.

Diferenciālās absorbcijas

  LIDAR

  (

  DIAL

  ).
  DIAL ir lāzermetode, kurā izmanto diferenciālās absorbcijas LIDAR (gaismas detektēšana un attālumu mērīšana), kas ir radioviļņu metodes RADAR (radara) optiskais analogs. Paņēmiens balstās uz to, ka ar teleskopu uztver lāzerimpulsu gaismu, ko atpakaļizkliedējuši atmosfēriskie aerosoli, un pēc tam veic tās spektrālo īpašību analīzi.

6.3.   Emisijas ūdenī

| Tehniskais paņēmiens | Tipiski mērķpiesārņotāji | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Aktīvo dūņu process | Bionoārdāmi organiskie savienojumi | Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa klātbūtnē (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) organiskie komponenti pārveidojas oglekļa dioksīdā, ūdenī vai citos metabolītos un biomasā (t. i., aktīvajās dūņās). Mikroorganismus notekūdeņos tur suspendētus un visu maisījumu mehāniski aerē. Aktīvo dūņu maisījumu nogādā uz separācijas mezglu, no kurienes dūņas reciklē uz aerācijas tvertni. |
| Adsorbcija | Adsorbējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., ogļūdeņraži, dzīvsudrabs, AOH | Separācijas metode, ar kuru šķidrumā (t. i., notekūdeņos) esošos savienojumus (t. i., piesārņotājus) atdala, tos aizturot uz cietvielas virsmas (parasti tā ir aktivētā ogle). |
| Ķīmiskā oksidācija | Oksidējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., nitrīti, cianīdi | Organiskie savienojumi tiek oksidēti, iegūstot mazāk kaitīgus un vieglāk bionoārdāmus savienojumus. Attiecīgie tehniskie paņēmieni ir, piem., slapjā oksidācija vai oksidācija ar ozonu vai ūdeņraža peroksīdu, ko dažkārt veicina ar katalizatoriem vai UV starojumu. Ar ķīmisko oksidāciju turklāt noārda organiskos savienojumus, kas rada smaku, garšu un krāsu, un veic dezinfekciju. |
| Ķīmiskā reducēšana | Reducējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) | Ķīmiskā reducēšana ir piesārņotāju pārveidošana par līdzīgiem, bet mazāk kaitīgiem vai bīstamiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskos reducētājus. |
| Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli | Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. Šīs flokulas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju. |
| Destilēšana/rektifikācija | Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, kurus iespējams destilēt, piem., daži šķīdinātāji | Destilācija ir paņēmiens, ar kuru komponentus ar atšķirīgu viršanas temperatūru atdala, tos daļēji iztvaicējot un kondensējot.
  Notekūdeņu destilācijā no notekūdeņiem atdala kontaminantus ar zemu viršanas temperatūru, tos pārvēršot tvaikā. Destilāciju veic kolonnās, kas aprīkotas ar šķīvjiem vai pildījumu, un lejasposma tvaika kondensatorā. |
| Izlīdzināšana | Visi piesārņotāji | Plūsmu un piesārņotāju slodzes līdzsvarošana ar tvertnēm vai citiem pārvaldības paņēmieniem. |
| Ietvaicēšana | Šķīstoši piesārņotāji | Destilācija (sk. iepriekš), kuras laikā tādu vielu ūdens šķīdumu, kurām ir augsta viršanas temperatūra, koncentrē tālākai izmantošanai, pārstrādei vai likvidēšanai (piem., notekūdeņu incinerācija), ūdeni pārvēršot tvaikā. Lai samazinātu energopatēriņu, to parasti veic vairākpakāpju ietvaicētājos aizvien pieaugošā vakuumā. Ūdens tvaiku kondensē un pēc tam vai nu atkalizmanto, vai novada notekūdeņos. |
| Filtrācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli | Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. |
| Flotācija | Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem. |
| Jonu apmaiņa | Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši jonveida piesārņotāji, piem., metāli | Nevēlamu vai bīstamu notekūdeņos sastopamu jonveida piesārņotāju aizturēšana un to aizvietošana ar pieņemamākiem joniem, izmantojot jonu apmaiņas sveķus. Piesārņotāji tiek uz laiku aizturēti un pēc tam atbrīvoti reģenerācijas vai pretplūsmas šķidrumā. |
| Membrānu bioreaktors | Bionoārdāmi organiskie savienojumi | Aktīvo dūņu procesa un membrānfiltrēšanas kombinācija. Ir divi varianti: a) ārējs recirkulācijas kontūrs starp aktīvo dūņu tvertni un membrānu moduli un b) membrānu moduļa iegremdēšana aerētajā aktīvo dūņu tvertnē, kur efluentu filtrē caur dobšķiedru membrānu, biomasai paliekot tvertnē. |
| Membrānfiltrēšana | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli | Mikrofiltrācija un ultrafiltrācija ir membrānfiltrēšanas procesi, kas aiztur un koncentrē notekūdeņu piesārņotājus, piem., suspendētās daļiņas un koloidālās daļiņas, vienā membrānas pusē. |
| Neitralizācija | Skābes, sārmi | Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināt var ar nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināt var ar sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Daži piesārņotāji neitralizēšanas laikā var izgulsnēties. |
| Nitrifikācija/denitrifikācija | Kopējais slāpeklis, amonjaks | Divposmu process, ko parasti iekļauj bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas staciju procesos. Pirmais posms ir aerobiskā nitrifikācija, kurā mikroorganismi amoniju (NH4
  +) oksidē par starpproduktu – nitrītu (NO2
  -) –, ko pēc tam oksidē par nitrātu (NO3
  -). Nākamajā – anoksiskās denitrifikācijas – posmā mikroorganismi nitrātu ķīmiski reducē par slāpekļa gāzi. |
| Eļļu un ūdens separācija | Eļļas/taukvielas | Eļļu un ūdens separācija, kurai seko eļļu atdalīšana, brīvās eļļas gravitāri separējot ar separācijas aprīkojumu vai deemulģēšanu (izmantojot tādus deemulģētājus kā metālu sāļus, minerālskābes, adsorbentus un organiskos polimērus). |
| Nostādināšana | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli | Suspendēto daļiņu un materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitācijas palīdzību. |
| Izgulsnēšana | Izgulsnējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., metāli, fosfors | Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju. |
| Stripings | Izpūšami piesārņotāji, piem., sērūdeņradis (H2S), amonjaks (NH3), daži adsorbējami organiski saistīti halogēni (AOH), ogļūdeņraži | Izpūšamu piesārņotāju atdalīšana no ūdens fāzes, šķidrumu caurpūšot ar gāzi (piem., tvaiku, slāpekli vai gaisu). Pēc tam tos atgūst (piem., kondensējot) tālākai izmantošanai vai likvidēšanai. Atdalīšanas efektivitāti var kāpināt, palielinot temperatūru vai samazinot spiedienu. |

Tehniskais paņēmiens

Tipiski mērķpiesārņotāji

Apraksts

Aktīvo dūņu process

Bionoārdāmi organiskie savienojumi

Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa klātbūtnē (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) organiskie komponenti pārveidojas oglekļa dioksīdā, ūdenī vai citos metabolītos un biomasā (t. i., aktīvajās dūņās). Mikroorganismus notekūdeņos tur suspendētus un visu maisījumu mehāniski aerē. Aktīvo dūņu maisījumu nogādā uz separācijas mezglu, no kurienes dūņas reciklē uz aerācijas tvertni.

Adsorbcija

Adsorbējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., ogļūdeņraži, dzīvsudrabs, AOH

Separācijas metode, ar kuru šķidrumā (t. i., notekūdeņos) esošos savienojumus (t. i., piesārņotājus) atdala, tos aizturot uz cietvielas virsmas (parasti tā ir aktivētā ogle).

Ķīmiskā oksidācija

Oksidējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., nitrīti, cianīdi

Organiskie savienojumi tiek oksidēti, iegūstot mazāk kaitīgus un vieglāk bionoārdāmus savienojumus. Attiecīgie tehniskie paņēmieni ir, piem., slapjā oksidācija vai oksidācija ar ozonu vai ūdeņraža peroksīdu, ko dažkārt veicina ar katalizatoriem vai UV starojumu. Ar ķīmisko oksidāciju turklāt noārda organiskos savienojumus, kas rada smaku, garšu un krāsu, un veic dezinfekciju.

Ķīmiskā reducēšana

Reducējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., sešvērtīgais hroms (Cr(VI))

Ķīmiskā reducēšana ir piesārņotāju pārveidošana par līdzīgiem, bet mazāk kaitīgiem vai bīstamiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskos reducētājus.

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli

Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. Šīs flokulas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju.

Destilēšana/rektifikācija

Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, kurus iespējams destilēt, piem., daži šķīdinātāji

Destilācija ir paņēmiens, ar kuru komponentus ar atšķirīgu viršanas temperatūru atdala, tos daļēji iztvaicējot un kondensējot.

Notekūdeņu destilācijā no notekūdeņiem atdala kontaminantus ar zemu viršanas temperatūru, tos pārvēršot tvaikā. Destilāciju veic kolonnās, kas aprīkotas ar šķīvjiem vai pildījumu, un lejasposma tvaika kondensatorā.

Izlīdzināšana

Visi piesārņotāji

Plūsmu un piesārņotāju slodzes līdzsvarošana ar tvertnēm vai citiem pārvaldības paņēmieniem.

Ietvaicēšana

Šķīstoši piesārņotāji

Destilācija (sk. iepriekš), kuras laikā tādu vielu ūdens šķīdumu, kurām ir augsta viršanas temperatūra, koncentrē tālākai izmantošanai, pārstrādei vai likvidēšanai (piem., notekūdeņu incinerācija), ūdeni pārvēršot tvaikā. Lai samazinātu energopatēriņu, to parasti veic vairākpakāpju ietvaicētājos aizvien pieaugošā vakuumā. Ūdens tvaiku kondensē un pēc tam vai nu atkalizmanto, vai novada notekūdeņos.

Filtrācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli

Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju.

Flotācija

Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem.

Jonu apmaiņa

Izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši jonveida piesārņotāji, piem., metāli

Nevēlamu vai bīstamu notekūdeņos sastopamu jonveida piesārņotāju aizturēšana un to aizvietošana ar pieņemamākiem joniem, izmantojot jonu apmaiņas sveķus. Piesārņotāji tiek uz laiku aizturēti un pēc tam atbrīvoti reģenerācijas vai pretplūsmas šķidrumā.

Membrānu bioreaktors

Bionoārdāmi organiskie savienojumi

Aktīvo dūņu procesa un membrānfiltrēšanas kombinācija. Ir divi varianti: a) ārējs recirkulācijas kontūrs starp aktīvo dūņu tvertni un membrānu moduli un b) membrānu moduļa iegremdēšana aerētajā aktīvo dūņu tvertnē, kur efluentu filtrē caur dobšķiedru membrānu, biomasai paliekot tvertnē.

Membrānfiltrēšana

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli

Mikrofiltrācija un ultrafiltrācija ir membrānfiltrēšanas procesi, kas aiztur un koncentrē notekūdeņu piesārņotājus, piem., suspendētās daļiņas un koloidālās daļiņas, vienā membrānas pusē.

Neitralizācija

Skābes, sārmi

Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināt var ar nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināt var ar sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Daži piesārņotāji neitralizēšanas laikā var izgulsnēties.

Nitrifikācija/denitrifikācija

Kopējais slāpeklis, amonjaks

Divposmu process, ko parasti iekļauj bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas staciju procesos. Pirmais posms ir aerobiskā nitrifikācija, kurā mikroorganismi amoniju (NH4
  +) oksidē par starpproduktu – nitrītu (NO2
  -) –, ko pēc tam oksidē par nitrātu (NO3
  -). Nākamajā – anoksiskās denitrifikācijas – posmā mikroorganismi nitrātu ķīmiski reducē par slāpekļa gāzi.

Eļļu un ūdens separācija

Eļļas/taukvielas

Eļļu un ūdens separācija, kurai seko eļļu atdalīšana, brīvās eļļas gravitāri separējot ar separācijas aprīkojumu vai deemulģēšanu (izmantojot tādus deemulģētājus kā metālu sāļus, minerālskābes, adsorbentus un organiskos polimērus).

Nostādināšana

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli

Suspendēto daļiņu un materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitācijas palīdzību.

Izgulsnēšana

Izgulsnējami izšķīduši bioloģiski nenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, piem., metāli, fosfors

Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju.

Stripings

Izpūšami piesārņotāji, piem., sērūdeņradis (H2S), amonjaks (NH3), daži adsorbējami organiski saistīti halogēni (AOH), ogļūdeņraži

Izpūšamu piesārņotāju atdalīšana no ūdens fāzes, šķidrumu caurpūšot ar gāzi (piem., tvaiku, slāpekli vai gaisu). Pēc tam tos atgūst (piem., kondensējot) tālākai izmantošanai vai likvidēšanai. Atdalīšanas efektivitāti var kāpināt, palielinot temperatūru vai samazinot spiedienu.

6.4.   Šķirošanas paņēmieni

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Aeroklasifikācija | Aeroklasifikācija (jeb aeroseparācija vai aerauliskā separācija) ir process, kurā sausus dažādu izmēru daļiņu maisījumus pēc to aptuvenā lieluma sašķiro grupās vai kategorijās ar dažādiem frakcijas robežpunktiem diapazonā no 10 mešus lielām daļiņām līdz daļiņām, kas mazākas par mešu. Aeroklasifikatorus (ko dēvē arī par vējsietiem) izmanto līdztekus sietiem gadījumos, kad vajadzīgie frakcijas robežpunkti ir mazāki par tiem, ko var panākt ar komerciālajiem sietiem, un līdztekus sijātavām un sietiem lielāku daļiņu sašķirošanai, ja aeroklasifikācija sniedz īpašas priekšrocības. |
| Vismetālu separators | Metālus (gan melnos, gan krāsainos) šķiro ar metālu detektēšanas spolēm, kur nokļuvušās metālu daļiņas ietekmē magnētisko lauku un kuras saslēgtas ar procesoru, kas kontrolē gaisa strūklu detektēto metālu izsviešanai. |
| Krāsaino metālu elektromagnētiskā separēšana | Krāsainos metālus sašķiro ar virpuļstrāvas separatoriem. Ar konveijera lentes galā novietotu retzemju magnētu vai keramikas rotoru bateriju, kas ātri rotē neatkarīgi no konveijera, inducē virpuļstrāvu. Šis process nemagnētiskajos metālos, kam ir tāda pati polaritāte kā rotoram, īslaicīgi inducē magnētisko spēku, līdz ar to šie metāli tiek atgrūsti un atdalīti no pārējā ievadmateriāla. |
| Manuālā separācija | Personāls materiālus separē manuāli, tos vizuāli apskatot uz slīdošas lentes vai uz grīdas, vai nu tāpēc, lai selektīvi no kopējās atkritumu plūsmas atdalītu kādu mērķmateriālu, vai tāpēc, lai uzlabotu izlaides plūsmas tīrību, atdalot kontaminantus. Ar šo paņēmienu parasti atdala reciklējamus materiālus (stiklu, plastmasu utt.) un dažādus kontaminantus, bīstamus materiālus un pārmērīgi lielus materiālus, piem., EEIA. |
| Magnētiskā separācija | Melnos metālus atšķiro ar magnētu, kas pievelk melnos metālus. Tam var izmantot, piem., virskonveijera magnētisko separatoru vai magnētisko cilindru. |
| Tuvā infrasarkanā starojuma spektroskopija (TISS) | Materiāli tiek sašķiroti ar tuvā infrasarkanā starojuma sensoru, kas skenē konveijera lenti visā tās platumā un datus par dažādajiem materiāliem raksturīgo spektru nosūta uz datu procesoru, ar kura kontrolēto gaisa strūklu detektētie materiāli tiek no plūsmas izsviesti. TISS kopumā nav piemērota melnu materiālu šķirošanai. |
| Peldspējas tvertnes | Cietos materiālus sadala divās plūsmās, izmantojot to atšķirīgo blīvumu. |
| Separācija pēc lieluma | Materiālus separē pēc to daļiņu lieluma. To var veikt ar cilindrsietiem, lineāriem un apļveida oscilējošiem sietiem, kratsietiem, plakansietiem, trumuļsietiem un kustīgiem ārdiem. |
| Vibrogalds | Materiāli tiek separēti pēc blīvuma un lieluma, tiekot virzīti pa slīpu galdu, kas oscilē uz priekšu un atpakaļ (ja tas ir slapjais galds vai slapjais blīvumseparators, tie plūst biezas suspensijas veidā). |
| Rentgensistēmas | Jaukti materiāli tiek sašķiroti pēc materiālu blīvuma, halogēnkomponentiem vai organiskajiem komponentiem ar rentgenstariem. Dažādo materiālu īpašības tiek nosūtītas uz datu procesoru, ar kura kontrolēto gaisa strūklu detektētie materiāli tiek no plūsmas izsviesti. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Aeroklasifikācija

Aeroklasifikācija (jeb aeroseparācija vai aerauliskā separācija) ir process, kurā sausus dažādu izmēru daļiņu maisījumus pēc to aptuvenā lieluma sašķiro grupās vai kategorijās ar dažādiem frakcijas robežpunktiem diapazonā no 10 mešus lielām daļiņām līdz daļiņām, kas mazākas par mešu. Aeroklasifikatorus (ko dēvē arī par vējsietiem) izmanto līdztekus sietiem gadījumos, kad vajadzīgie frakcijas robežpunkti ir mazāki par tiem, ko var panākt ar komerciālajiem sietiem, un līdztekus sijātavām un sietiem lielāku daļiņu sašķirošanai, ja aeroklasifikācija sniedz īpašas priekšrocības.

Vismetālu separators

Metālus (gan melnos, gan krāsainos) šķiro ar metālu detektēšanas spolēm, kur nokļuvušās metālu daļiņas ietekmē magnētisko lauku un kuras saslēgtas ar procesoru, kas kontrolē gaisa strūklu detektēto metālu izsviešanai.

Krāsaino metālu elektromagnētiskā separēšana

Krāsainos metālus sašķiro ar virpuļstrāvas separatoriem. Ar konveijera lentes galā novietotu retzemju magnētu vai keramikas rotoru bateriju, kas ātri rotē neatkarīgi no konveijera, inducē virpuļstrāvu. Šis process nemagnētiskajos metālos, kam ir tāda pati polaritāte kā rotoram, īslaicīgi inducē magnētisko spēku, līdz ar to šie metāli tiek atgrūsti un atdalīti no pārējā ievadmateriāla.

Manuālā separācija

Personāls materiālus separē manuāli, tos vizuāli apskatot uz slīdošas lentes vai uz grīdas, vai nu tāpēc, lai selektīvi no kopējās atkritumu plūsmas atdalītu kādu mērķmateriālu, vai tāpēc, lai uzlabotu izlaides plūsmas tīrību, atdalot kontaminantus. Ar šo paņēmienu parasti atdala reciklējamus materiālus (stiklu, plastmasu utt.) un dažādus kontaminantus, bīstamus materiālus un pārmērīgi lielus materiālus, piem., EEIA.

Magnētiskā separācija

Melnos metālus atšķiro ar magnētu, kas pievelk melnos metālus. Tam var izmantot, piem., virskonveijera magnētisko separatoru vai magnētisko cilindru.

Tuvā infrasarkanā starojuma spektroskopija (TISS)

Materiāli tiek sašķiroti ar tuvā infrasarkanā starojuma sensoru, kas skenē konveijera lenti visā tās platumā un datus par dažādajiem materiāliem raksturīgo spektru nosūta uz datu procesoru, ar kura kontrolēto gaisa strūklu detektētie materiāli tiek no plūsmas izsviesti. TISS kopumā nav piemērota melnu materiālu šķirošanai.

Peldspējas tvertnes

Cietos materiālus sadala divās plūsmās, izmantojot to atšķirīgo blīvumu.

Separācija pēc lieluma

Materiālus separē pēc to daļiņu lieluma. To var veikt ar cilindrsietiem, lineāriem un apļveida oscilējošiem sietiem, kratsietiem, plakansietiem, trumuļsietiem un kustīgiem ārdiem.

Vibrogalds

Materiāli tiek separēti pēc blīvuma un lieluma, tiekot virzīti pa slīpu galdu, kas oscilē uz priekšu un atpakaļ (ja tas ir slapjais galds vai slapjais blīvumseparators, tie plūst biezas suspensijas veidā).

Rentgensistēmas

Jaukti materiāli tiek sašķiroti pēc materiālu blīvuma, halogēnkomponentiem vai organiskajiem komponentiem ar rentgenstariem. Dažādo materiālu īpašības tiek nosūtītas uz datu procesoru, ar kura kontrolēto gaisa strūklu detektētie materiāli tiek no plūsmas izsviesti.

6.5.   Pārvaldības paņēmieni

| Avāriju pārvaldības plāns | Avāriju pārvaldības plāns ir EMS daļa (sk. 1. LPTP), un tas identificē ar staciju saistītos apdraudējumus un ar tiem saistītos riskus un nosaka, ar kādiem pasākumiem šie riski novēršami. Tajā ņem vērā, kādi piesārņotāji, kuru izplūde varētu radīt negatīvas vidiskas sekas, ir vai varētu būt objektā. |
| --- | --- |
| Atlikumu pārvaldības plāns | Atlikumu pārvaldības plāns ir EMS daļa (sk. 1. LPTP), un tas ir tādu pasākumu kopums, kuru mērķis ir 1) minimalizēt atlikumu rašanos atkritumu apstrādē, 2) optimizēt atlikumu atkalizmantošanu, reģenerāciju, reciklēšanu un/vai to enerģijas atgūšanu un 3) nodrošināt, ka atlikumi tiek pienācīgi likvidēti. |

Avāriju pārvaldības plāns

Avāriju pārvaldības plāns ir EMS daļa (sk. 1. LPTP), un tas identificē ar staciju saistītos apdraudējumus un ar tiem saistītos riskus un nosaka, ar kādiem pasākumiem šie riski novēršami. Tajā ņem vērā, kādi piesārņotāji, kuru izplūde varētu radīt negatīvas vidiskas sekas, ir vai varētu būt objektā.

Atlikumu pārvaldības plāns

Atlikumu pārvaldības plāns ir EMS daļa (sk. 1. LPTP), un tas ir tādu pasākumu kopums, kuru mērķis ir 1) minimalizēt atlikumu rašanos atkritumu apstrādē, 2) optimizēt atlikumu atkalizmantošanu, reģenerāciju, reciklēšanu un/vai to enerģijas atgūšanu un 3) nodrošināt, ka atlikumi tiek pienācīgi likvidēti.

---

(1)  Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

(2)  Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Direktīva (ES) 2015/2193 par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošu vielu emisiju gaisā no vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām (OV L 313, 28.11.2015., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(5)  Komisijas 2006. gada 3. februāra Regula (EK) Nr. 199/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 466/2001, kas nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos attiecībā uz dioksīniem un dioksīniem līdzīgiem PCB (OV L 32, 4.2.2006., 34. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīva 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.).

(9)  Jebkuram parametram, kuram paraugošanas vai analīzes apstākļu dēļ nav lietderīgi lietot 30 minūtes ilgus mērījumus, var izmantot piemērotāku mērīšanas periodu (piem., smaku koncentrācijas noteikšanai). Attiecībā uz PCDD/F vai dioksīniem līdzīgajiem PHB izmanto 6 līdz 8 h paraugošanas periodu.

(10)  Šķirošanas paņēmieni ir aprakstīti 6.4. punktā.

(11)  Monitoringa biežumu var samazināt, ja pierādīts, ka emisijas līmeņi ir pietiekami nemainīgi.

(12)  Ja izmanto partijveida novadīšanu, kas notiek retāk par minimālo monitoringa biežumu, monitoringu veic vienu reizi katras partijas novadīšanā.

(13)  Monitorings veicams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par relevantu 3. LPTP minētajā notekūdeņu inventarizācijas pārskatā.

(14)  Ja novadīšana saņēmējā ūdensobjektā ir netieša, monitoringa biežumu var samazināt gadījumos, kad attiecīgie piesārņotāji tiek likvidēti lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacijā.

(15)  Monitorē vai nu KOO, vai ĶSP. Priekšroka dodama KOO, jo tā monitoringā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(16)  Monitorings veicams tikai gadījumos, kad novadīšana saņēmējā ūdensobjektā ir netieša.

(17)  Monitoringa biežumu var samazināt, ja pierādīts, ka emisijas līmeņi ir pietiekami nemainīgi.

(18)  Monitorings veicams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par relevantu atlikumgāzu plūsmas komponentu 3. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.

(19)  Tā vietā, lai izmantotu EN 1948-1, paraugošanu var veikt arī saskaņā ar CEN/TS 1948-5.

(20)  Tā vietā var monitorēt smaku koncentrāciju.

(21)  Smaku koncentrācijas monitoringa vietā var monitorēt NH3 un H2S.

(22)  Monitorings veicams tikai tad, ja kontaminētā aprīkojuma tīrīšanai izmanto šķīdinātāju.

(23)  Tehniskie paņēmieni aprakstīti 6.3. punktā.

(24)  Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.

(25)  Piemērojams vai nu ĶSP LPTP SEL, vai KOO LPTP SEL. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(26)  Diapazona augšgala vērtības var nebūt piemērojamas,

| — | ja atsārņošanas efektivitāte, izteikta kā slīdošais gada vidējais, ir ≥ 95 % un atkritumu ielaides plūsmai piemīt šādi raksturlielumi: dienas vidējais KOO > 2 g/l (vai dienas vidējais ĶSP > 6 g/l) un liels pretestīgo (t. i., vāji bionoārdāmo) organisko savienojumu īpatsvars; vai |
| --- | --- |

—

ja atsārņošanas efektivitāte, izteikta kā slīdošais gada vidējais, ir ≥ 95 % un atkritumu ielaides plūsmai piemīt šādi raksturlielumi: dienas vidējais KOO > 2 g/l (vai dienas vidējais ĶSP > 6 g/l) un liels pretestīgo (t. i., vāji bionoārdāmo) organisko savienojumu īpatsvars; vai

| — | ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., atkritumu ielaides plūsmā virs 5 g/l). |
| --- | --- |

—

ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., atkritumu ielaides plūsmā virs 5 g/l).

(27)  LPTP SEL var nebūt piemērojami stacijām, kurās apstrādā urbšanas dubļus/izurbto materiālu.

(28)  LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja notekūdeņu temperatūra ir zema (piem., zem 12 °C).

(29)  LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., atkritumu ielaides plūsmā virs 10 g/l).

(30)  LPTP SEL ir piemērojams tikai tad, ja notekūdeņus apstrādā bioloģiski.

(31)  LPTP SEL ir piemērojami tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par relevantu 3. LPTP minētajā notekūdeņu inventarizācijas pārskatā.

(32)  Metāla atkritumu mehāniskai apstrādei smalcinātājos diapazona augšgala vērtība ir 0,3 mg/l.

(33)  Metāla atkritumu mehāniskai apstrādei smalcinātājos diapazona augšgala vērtība ir 2 mg/l.

(34)  Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.

(35)  LPTP SEL var nebūt piemērojami, ja attiecīgie piesārņotāji tiek likvidēti lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacijā, ja vien tas nerada lielāku vides piesārņojumu.

(36)  LPTP SEL ir piemērojami tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par relevantu 3. LPTP minētajā notekūdeņu inventarizācijas pārskatā.

(37)  Metāla atkritumu mehāniskai apstrādei smalcinātājos diapazona augšgala vērtība ir 0,3 mg/l.

(38)  Metāla atkritumu mehāniskai apstrādei smalcinātājos diapazona augšgala vērtība ir 2 mg/l.

(39)  Ja nav izmantojams auduma filtrs, diapazona augšējā vērtība ir 10 mg/Nm3.

(40)  LPTP SEL ir piemērojams tikai tad, ja organiskie savienojumi atzīti par relevantu atlikumgāzu plūsmas komponentu 3. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.

(41)  Piemērojams vai nu NH3 LPTP SEL, vai smaku koncentrācijas LPTP SEL.

(42)  Šis LPTP SEL nav piemērojams tādu atkritumu apstrādei, kas sastāv galvenokārt no kūtsmēsliem.

(43)  Diapazona apakšgala vērtības var panākt ar termisko oksidāciju.

(44)  LPTP SEL nav piemērojami, ja emisiju slodze emisijas punktā ir mazāka par 2 kg/h, ar nosacījumu, ka nekādas CMR vielas nav atzītas par relevantu atlikumgāzu plūsmas komponentu 3. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.

(45)  Ja paredzams, ka būs pretestīgi halogēnsavienojumi vai citas pret termisko apstrādi noturīgas vielas, reģenerējot rūpnieciskiem nolūkiem izmantotu aktivēto ogli, termisko oksidāciju veic vismaz 1 100 °C temperatūrā un ar divu sekunžu rezidences laiku. Ja aktivēto ogli izmanto dzeramā ūdens apstrādei vai citādai uzturā lietojamu produktu apstrādei, pietiek ar pēcdegli, kura karsēšanas temperatūra ir vismaz 850 °C, un divu sekunžu rezidences laiku (sk. 6.1. punktu).

(46)  Šie LPTP SEL piemērojami tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par relevantu atlikumgāzu plūsmas komponentu 3. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.

(47)  Ja emisiju slodze emisijas punktā ir mazāka par 0,5 kg/h, diapazona augšgala vērtība ir 45 mg/Nm3.

---

| 17.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/91

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2018/1148

(2018. gada 10. augusts)

par Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību un Lēmuma (ES) 2016/1041 atcelšanu (ECB/2018/21)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18. pantu un 34.1. panta otro ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādni (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (1) (Vispārējās dokumentācijas pamatnostādni) un jo īpaši tās 1. panta 4. punktu, Ceturtās daļas I, II, IV, V, VI un VII sadaļu un Sesto daļu,

ņemot vērā Pamatnostādni ECB/2014/31 (2014. gada 9. jūlijs) par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (2) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu, 6. panta 1. punktu un 8. pantu

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro, var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 18.1. pantu Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro, var veikt kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem, aizdodot pret atbilstošu nodrošinājumu.

| (2) | Standarta kritēriji un kredītkvalitātes sliekšņu obligātās prasības, saskaņā ar kurām nosaka, ka tirgojami aktīvi ir atbilstošs nodrošinājums Eurosistēmas monetārās politikas operāciju vajadzībām, noteikti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) un jo īpaši tās 59. pantā un Ceturtās daļas II sadaļā. |
| --- | --- |

(2)

Standarta kritēriji un kredītkvalitātes sliekšņu obligātās prasības, saskaņā ar kurām nosaka, ka tirgojami aktīvi ir atbilstošs nodrošinājums Eurosistēmas monetārās politikas operāciju vajadzībām, noteikti Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) un jo īpaši tās 59. pantā un Ceturtās daļas II sadaļā.

| (3) | Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1. panta 4. punktu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju īstenošanas instrumentus, prasības, kritērijus un procedūras. Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 59. panta 6. punktu Eurosistēma patur sev tiesības noteikt, vai emisija, emitents, debitors vai garantijas devējs atbilst Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām, pamatojoties uz jebkuru informāciju, kuru Eurosistēma uzskata par lietderīgu, lai nodrošinātu pienācīgu riska aizsardzību Eurosistēmai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1. panta 4. punktu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju īstenošanas instrumentus, prasības, kritērijus un procedūras. Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 59. panta 6. punktu Eurosistēma patur sev tiesības noteikt, vai emisija, emitents, debitors vai garantijas devējs atbilst Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām, pamatojoties uz jebkuru informāciju, kuru Eurosistēma uzskata par lietderīgu, lai nodrošinātu pienācīgu riska aizsardzību Eurosistēmai.

| (4) | Atkāpjoties no Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām tirgojamiem aktīviem, Pamatnostādnes ECB/2014/31 8. panta 2. punkts nosaka, ka Eurosistēmas kredītkvalitātes sliekšņus nepiemēro tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējušas vai pilnībā garantējušas centrālās valdības euro zonas dalībvalstīs, kas īsteno Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmu, ja vien ECB Padome nenolemj, ka attiecīgā dalībvalsts neievēro finanšu palīdzības un/vai makroekonomikas programmas nosacījumus. |
| --- | --- |

(4)

Atkāpjoties no Eurosistēmas kredītkvalitātes prasībām tirgojamiem aktīviem, Pamatnostādnes ECB/2014/31 8. panta 2. punkts nosaka, ka Eurosistēmas kredītkvalitātes sliekšņus nepiemēro tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējušas vai pilnībā garantējušas centrālās valdības euro zonas dalībvalstīs, kas īsteno Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmu, ja vien ECB Padome nenolemj, ka attiecīgā dalībvalsts neievēro finanšu palīdzības un/vai makroekonomikas programmas nosacījumus.

| (5) | Pēc iepriekšējās Eiropas Finanšu stabilitātes fonda (EFSF) finanšu atbalsta programmas Grieķijai beigām 2015. gada 19. augustā Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) Valde apstiprināja pašreizējo trīs gadu finanšu palīdzības programmu Grieķijai. |
| --- | --- |

(5)

Pēc iepriekšējās Eiropas Finanšu stabilitātes fonda (EFSF) finanšu atbalsta programmas Grieķijai beigām 2015. gada 19. augustā Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) Valde apstiprināja pašreizējo trīs gadu finanšu palīdzības programmu Grieķijai.

| (6) | ECB padome izvērtēja minētās ESM programmas ietekmi uz Grieķiju, tās turpmāko īstenošanu un Grieķijas varas iestāžu izrādīto apņemšanos programmu īstenot pilnībā. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, ECB Padome uzskatīja, ka Grieķijas Republika atbilst programmas nosacījumiem. Tādēļ 2016. gada 22. jūnijā ECB Padome pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), ar kuru tika atjaunota Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstība Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, ar nosacījumu, ka šādiem instrumentiem tiek piemēroti īpaši diskonti un ka Grieķijas Republiku uzskata par euro zonas dalībvalsti, kura atbilst Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

ECB padome izvērtēja minētās ESM programmas ietekmi uz Grieķiju, tās turpmāko īstenošanu un Grieķijas varas iestāžu izrādīto apņemšanos programmu īstenot pilnībā. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, ECB Padome uzskatīja, ka Grieķijas Republika atbilst programmas nosacījumiem. Tādēļ 2016. gada 22. jūnijā ECB Padome pieņēma Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), ar kuru tika atjaunota Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstība Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, ar nosacījumu, ka šādiem instrumentiem tiek piemēroti īpaši diskonti un ka Grieķijas Republiku uzskata par euro zonas dalībvalsti, kura atbilst Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem.

| (7) | Šobrīd Pamatnostādnes ECB/2014/31 1. panta 3. punkts nosaka, ka minētās pamatnostādnes 6. panta 1. punkta un 8. panta nolūkiem Grieķijas Republiku uzskata par euro zonas dalībvalsti, kura atbilst Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem. Turklāt minētās pamatnostādnes 8. panta 3. punkts nosaka, ka uz tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējusi vai pilnībā garantējusi Grieķijas Republika, attiecas minētās pamatnostādnes I pielikumā noteiktie īpašie diskonti. |
| --- | --- |

(7)

Šobrīd Pamatnostādnes ECB/2014/31 1. panta 3. punkts nosaka, ka minētās pamatnostādnes 6. panta 1. punkta un 8. panta nolūkiem Grieķijas Republiku uzskata par euro zonas dalībvalsti, kura atbilst Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programmas noteikumiem. Turklāt minētās pamatnostādnes 8. panta 3. punkts nosaka, ka uz tirgojamiem parāda instrumentiem, ko emitējusi vai pilnībā garantējusi Grieķijas Republika, attiecas minētās pamatnostādnes I pielikumā noteiktie īpašie diskonti.

| (8) | Saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma, Grieķijas Republikas, Bank of Greece un Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda 2015. gada 19. augusta Finanšu palīdzības iespējas vienošanās (4) 1. pantu pašreizējās ESM programmas beigu datums ir 2018. gada 20. augusts. Tādēļ no 2018. gada 21. augusta Grieķijas Republiku vairs nevar uzskatīt par euro zonas dalībvalsti, uz kuru attiecas Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programma. Tādēļ no minētās dienas vairs netiks izpildīti nosacījumi Grieķijas Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem piemēroto Eurosistēmas kredītkvalitātes sliekšņu pagaidu apturēšanai, kas noteikta Pamatnostādnes ECB/2014/31 8. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Eiropas Stabilitātes mehānisma, Grieķijas Republikas, Bank of Greece un Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda 2015. gada 19. augusta Finanšu palīdzības iespējas vienošanās (4) 1. pantu pašreizējās ESM programmas beigu datums ir 2018. gada 20. augusts. Tādēļ no 2018. gada 21. augusta Grieķijas Republiku vairs nevar uzskatīt par euro zonas dalībvalsti, uz kuru attiecas Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programma. Tādēļ no minētās dienas vairs netiks izpildīti nosacījumi Grieķijas Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem piemēroto Eurosistēmas kredītkvalitātes sliekšņu pagaidu apturēšanai, kas noteikta Pamatnostādnes ECB/2014/31 8. panta 2. punktā.

| (9) | Tādēļ ECB Padome nolēmusi, ka no 2018. gada 21. augusta Eurosistēmas standarta kritērijiem un kredītkvalitātes sliekšņiem būtu jāattiecas uz Grieķijas Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem un ka uz šādiem parāda instrumentiem attieksies Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) noteiktie standarta diskonti (5), |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ ECB Padome nolēmusi, ka no 2018. gada 21. augusta Eurosistēmas standarta kritērijiem un kredītkvalitātes sliekšņiem būtu jāattiecas uz Grieķijas Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem un ka uz šādiem parāda instrumentiem attieksies Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē (ES) 2016/65 (ECB/2015/35) noteiktie standarta diskonti (5),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstība

1.   Pamatnostādnes ECB/2014/31 1. panta 3. punkta, 6. panta 1. punkta un 8. panta nolūkiem Grieķijas Republiku vairs neuzskata par euro zonas dalībvalsti, uz kuru attiecas Eiropas Savienības/Starptautiskā Valūtas fonda programma.

2.   Uz Grieķijas Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem attiecas Eurosistēmas obligātās prasības kredītkvalitātes sliekšņiem, kas noteiktas Pamatnostādnē (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) un jo īpaši tās 59. pantā un Ceturtās daļas II sadaļā.

3.   Uz Grieķijas Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem vairs neattiecas Pamatnostādnes ECB/2014/31 I pielikumā noteiktie īpašie diskonti.

2. pants

Atcelšana

Ar šo tiek atcelts Lēmums (ES) 2016/1041 (ECB/2016/18).

3. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 21. augustā.

2.   Jebkuru pretrunu gadījumā starp šo lēmumu un Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) vai Pamatnostādni ECB/2014/31, kā tās nacionālajā līmenī ieviesušas dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas, noteicošais ir šis lēmums.

Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 10. augustā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.

1

(2)  
  OV L 240, 13.8.2014., 28. lpp.

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/1041 (2016. gada 22. jūnijs) par Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību un Lēmuma (ES) 2015/300 atcelšanu (ECB/2016/18) (OV L 169, 28.6.2016., 14. lpp.).

3

(4)  Pieejama ESM interneta vietnē www.esm.europa.eu.

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/65 (2015. gada 18. novembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanā piemērotajiem novērtējuma diskontiem (ECB/2015/35) (OV L 14, 21.1.2016., 30. lpp.).

5

---

IETEIKUMI

| 17.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/94

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2018/1149

(2018. gada 10. augusts)

par nesaistošām vadlīnijām konfliktu skartu un augsta riska teritoriju un citu piegādes ķēdes risku identificēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/821

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Derīgajiem izrakteņiem ir liels izaugsmes potenciāls, taču tie konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru, attīstību un stabilitāti, šajās teritorijās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(1)

Derīgajiem izrakteņiem ir liels izaugsmes potenciāls, taču tie konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru, attīstību un stabilitāti, šajās teritorijās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu.

| (2) | Lai kliedētu šādas bažas, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/821 (1) (turpmāk “regula”), kas tiks piemērota no 2021. gada 1. janvāra, ir paredzēti piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumi Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu. |
| --- | --- |

(2)

Lai kliedētu šādas bažas, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/821 (1) (turpmāk “regula”), kas tiks piemērota no 2021. gada 1. janvāra, ir paredzēti piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumi Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu.

| (3) | Šajā regulā konfliktu skartas un augsta riska teritorijas ir definētas kā teritorijas, kurās notiek bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību aktu pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā konfliktu skartas un augsta riska teritorijas ir definētas kā teritorijas, kurās notiek bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību aktu pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi.

| (4) | Regulas 14. panta 1. punktā noteikts, ka, lai nodrošinātu skaidrību un noteiktību ekonomikas dalībnieku, jo īpaši MVU, praksē, kā arī konsekvenci starp tiem, Komisija, apspriežoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un ESAO, izstrādā tādas nesaistošas vadlīnijas ekonomikas dalībniekiem (turpmāk “vadlīnijas”), kurās izskaidro, kā labāk piemērot kritērijus, ar ko identificēt konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. |
| --- | --- |

(4)

Regulas 14. panta 1. punktā noteikts, ka, lai nodrošinātu skaidrību un noteiktību ekonomikas dalībnieku, jo īpaši MVU, praksē, kā arī konsekvenci starp tiem, Komisija, apspriežoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un ESAO, izstrādā tādas nesaistošas vadlīnijas ekonomikas dalībniekiem (turpmāk “vadlīnijas”), kurās izskaidro, kā labāk piemērot kritērijus, ar ko identificēt konfliktu skartas un augsta riska teritorijas.

| (5) | Šajā pantā arī noteikts, ka vadlīniju pamatā ir konfliktu skartu un augsta riska teritoriju definīcija, kas izklāstīta minētajā regulā, un tajās ņem vērā šajā jomā izstrādātās ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas, tostarp citus piegādes ķēdes riskus, kas uzskatāmi par brīdinājuma signāliem, kuri aprakstīti vadlīniju attiecīgajos papildinājumos. |
| --- | --- |

(5)

Šajā pantā arī noteikts, ka vadlīniju pamatā ir konfliktu skartu un augsta riska teritoriju definīcija, kas izklāstīta minētajā regulā, un tajās ņem vērā šajā jomā izstrādātās ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas, tostarp citus piegādes ķēdes riskus, kas uzskatāmi par brīdinājuma signāliem, kuri aprakstīti vadlīniju attiecīgajos papildinājumos.

| (6) | Lai vadlīnijas varētu efektīvi izmantot, tajās ir definēts vispārējs pienācīgas pārbaudes jēdziens attiecībā uz izrakteņu un metālu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un tas, kādi pasākumi uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un risinātu ar alvas, tantala, volframa un zelta sagādi saistītos riskus. |
| --- | --- |

(6)

Lai vadlīnijas varētu efektīvi izmantot, tajās ir definēts vispārējs pienācīgas pārbaudes jēdziens attiecībā uz izrakteņu un metālu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un tas, kādi pasākumi uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un risinātu ar alvas, tantala, volframa un zelta sagādi saistītos riskus.

| (7) | Jāatgādina, ka regulā noteiktās prasības Savienības importētājiem attiecas ne vien uz metāliem un izrakteņiem no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, bet arī uz saistītajiem riskiem augšupējā piegādes ķēdē saistībā ar, piemēram, to tirdzniecību, eksportu un darbību veikšanu ar tiem. |
| --- | --- |

(7)

Jāatgādina, ka regulā noteiktās prasības Savienības importētājiem attiecas ne vien uz metāliem un izrakteņiem no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, bet arī uz saistītajiem riskiem augšupējā piegādes ķēdē saistībā ar, piemēram, to tirdzniecību, eksportu un darbību veikšanu ar tiem.

| (8) | Šajās vadlīnijās būtu arī jāizskaidro pamatprincipi, kas izmantoti, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas regulas īstenošanas konkrētajam mērķim, tomēr šo teritoriju definēšana un skaidrojums neskar Savienības nostāju par to, kas varētu būt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas ārpus šīs regulas konteksta. |
| --- | --- |

(8)

Šajās vadlīnijās būtu arī jāizskaidro pamatprincipi, kas izmantoti, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas regulas īstenošanas konkrētajam mērķim, tomēr šo teritoriju definēšana un skaidrojums neskar Savienības nostāju par to, kas varētu būt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas ārpus šīs regulas konteksta.

| (9) | Šo vadlīniju svarīgākā daļa būtu jāveido atsaucēm uz attiecīgo brīvi pieejamo informāciju, ko ekonomikas dalībnieki var izmantot, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas, tomēr jāatgādina, ka attiecīgie avoti tiek atjaunināti ar dažādu regularitāti un attiecīgā gadījumā būtu jāpapildina ar citiem avotiem. |
| --- | --- |

(9)

Šo vadlīniju svarīgākā daļa būtu jāveido atsaucēm uz attiecīgo brīvi pieejamo informāciju, ko ekonomikas dalībnieki var izmantot, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas, tomēr jāatgādina, ka attiecīgie avoti tiek atjaunināti ar dažādu regularitāti un attiecīgā gadījumā būtu jāpapildina ar citiem avotiem.

| (10) | Citi piegādes ķēdes riski, kas uzskatāmi par šajās vadlīnijās aplūkotajiem brīdinājuma signāliem, ir saistīti ar atrašanās vietu, piegādātājiem un neparastiem tirdzniecības darbības apstākļiem, un to noteikšanā jāpamatojas uz ESAO pētījumiem šajā jomā. |
| --- | --- |

(10)

Citi piegādes ķēdes riski, kas uzskatāmi par šajās vadlīnijās aplūkotajiem brīdinājuma signāliem, ir saistīti ar atrašanās vietu, piegādātājiem un neparastiem tirdzniecības darbības apstākļiem, un to noteikšanā jāpamatojas uz ESAO pētījumiem šajā jomā.

| (11) | Regulas 14. panta 2. punktā noteikts, ka Komisijai jāapspriežas ar ārējiem ekspertiem, kas nodrošinās indikatīvu, neizsmeļošu, regulāri atjauninātu sarakstu, kurā iekļautas konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. Šis saraksts tiek izstrādāts, pamatojoties uz ārēju ekspertu veiktu šo vadlīniju analīzi un citu informāciju, kas cita starpā iegūta no akadēmiskajām aprindām un piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmām. |
| --- | --- |

(11)

Regulas 14. panta 2. punktā noteikts, ka Komisijai jāapspriežas ar ārējiem ekspertiem, kas nodrošinās indikatīvu, neizsmeļošu, regulāri atjauninātu sarakstu, kurā iekļautas konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. Šis saraksts tiek izstrādāts, pamatojoties uz ārēju ekspertu veiktu šo vadlīniju analīzi un citu informāciju, kas cita starpā iegūta no akadēmiskajām aprindām un piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmām.

| (12) | Šīs vadlīnijas nav saistošas, un Savienības importētāji saglabā pienākumu ievērot regulā noteiktos pienācīgas pārbaudes pienākumus, savukārt Komisijas dienesti nodrošina šo vadlīniju aktualitāti laika gaitā, |
| --- | --- |

(12)

Šīs vadlīnijas nav saistošas, un Savienības importētāji saglabā pienākumu ievērot regulā noteiktos pienācīgas pārbaudes pienākumus, savukārt Komisijas dienesti nodrošina šo vadlīniju aktualitāti laika gaitā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Savienības importētājiem, kuriem jāizpilda Regulā (ES) 2017/821 noteiktie pienākumi, būtu jāievēro šo ieteikumu pielikumā sniegtās nesaistošās vadlīnijas. Šo vadlīniju ievērošana palīdzēs tiem pienācīgi identificēt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas un brīdinājuma signālus, lai varētu pareizi izpildīt regulā noteiktās prasības, kad tās būs piemērojamas no 2021. gada 1. janvāra. Šīs vadlīnijas var ievērot arī citas struktūrvienības, kas piemēro pienācīgas pārbaudes savai izrakteņu piegādes ķēdei. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šis ieteikums tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

2.

Briselē, 2018. gada 10. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regula (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

1.   ŠO VADLĪNIJU MĒRĶIS

Regula (ES) 2017/821 (turpmāk “regula”) stājās spēkā 2017. gada 8. jūnijā un attiecas uz Savienības importētājiem (1) (tostarp uz kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, bet ne tikai) no 2021. gada 1. janvāra. Kā noteikts regulas pirmajā pantā, tās mērķis ir nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā uz Savienības importētāju piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

Saskaņā ar regulas 14. panta 1. punktu Eiropas Komisijai ir uzdots izstrādāt nesaistošas vadlīnijas ekonomikas dalībniekiem rokasgrāmatas veidā, izskaidrojot, kā labāk piemērot kritērijus konfliktu skarto un augsta riska teritoriju identificēšanai. Šajā pantā ir arī noteikts, ka vadlīnijās ir jāņem vērā šajā jomā izstrādātās ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas (2), tostarp citi piegādes ķēdes riski, kas uzskatāmi par brīdinājuma signāliem, kuri aprakstīti minēto vadlīniju attiecīgajos papildinājumos.

Šo vadlīniju:

| — | 2. IEDAĻĀ ir definēts vispārējs pienācīgas pārbaudes jēdziens attiecībā uz izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un tas, kādi pasākumi uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un risinātu ar alvas, tantala, volframa un zelta sagādi saistītos riskus, |
| --- | --- |

—

2. IEDAĻĀ ir definēts vispārējs pienācīgas pārbaudes jēdziens attiecībā uz izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un tas, kādi pasākumi uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un risinātu ar alvas, tantala, volframa un zelta sagādi saistītos riskus,

| — | 3. IEDAĻĀ ir skaidroti pamatelementi, kas izmantoti, lai definētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas šās regulas vajadzībām, |
| --- | --- |

—

3. IEDAĻĀ ir skaidroti pamatelementi, kas izmantoti, lai definētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas šās regulas vajadzībām,

| — | 4. IEDAĻĀ norādīta brīvi pieejamā informācija, ko uzņēmumi var izmantot, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas un citus riskus, |
| --- | --- |

—

4. IEDAĻĀ norādīta brīvi pieejamā informācija, ko uzņēmumi var izmantot, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas un citus riskus,

| — | 5. IEDAĻĀ sniegta informācija par citiem rādītājiem (jeb brīdinājuma signāliem), kas liecina par iespējamiem riskiem izrakteņu piegādes ķēdē saistībā ar atrašanās vietu, piegādātājiem un neparastiem apstākļiem tirdzniecības darbībās. |
| --- | --- |

—

5. IEDAĻĀ sniegta informācija par citiem rādītājiem (jeb brīdinājuma signāliem), kas liecina par iespējamiem riskiem izrakteņu piegādes ķēdē saistībā ar atrašanās vietu, piegādātājiem un neparastiem apstākļiem tirdzniecības darbībās.

Šīs vadlīnijas ir izstrādātas, lai palīdzētu ES importētājiem pienācīgi pārbaudīt savas piegādes ķēdes. Tās neietekmē Regulā (ES) 2017/821 noteikto un nav juridiski saistošas.

Turklāt būtu jānorāda, ka atbilstoši regulas 14. panta 2. punktam Eiropas Komisija (turpmāk) apspriedīsies ar ārējiem ekspertiem, kas nodrošinās indikatīvu, neizsmeļošu, regulāri atjauninātu sarakstu, kurā iekļautas konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. Šis saraksts tiks izstrādāts, pamatojoties uz ārēju ekspertu veiktu šo vadlīniju analīzi un informāciju, kas cita starpā iegūta no valdībām, starptautiskām organizācijām, akadēmiskajām aprindām un piegādes ķēžu pienācīgas vadības shēmām.

2.   IZRAKTEŅU PIEGĀDES ĶĒDES PIENĀCĪGA PĀRBAUDE. VISPĀRĒJS JĒDZIENS UN PASĀKUMI

2.1.   Pienācīgas risku pārbaudes jēdziens

Konfliktu skartās un augsta riska teritorijās uzņēmumiem, kas iesaistīti izrakteņu ieguves, apstrādes un tirdzniecības darbībās, ir iespējas radīt ienākumu, veicināt izaugsmi un labklājību, nodrošināt iztiku un sekmēt vietējo attīstību. Šādos apstākļos pastāv arī risks, ka saistībā ar savām darbībām vai sagādes lēmumiem uzņēmumi varētu radīt būtisku negatīvu ietekmi, tostarp bruņotus konfliktus un nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, vai arī varētu tikt uzskatīts, ka tie ir saistīti ar šo ietekmi. Šajā saistībā, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi apzināti vai netīši neveicina šo negatīvo ietekmi vai netiek uzskatīts (īslaicīgi vai ilgstoši), ka tie ir saistīti ar šo ietekmi, tiem jāveic pienācīgas risku pārbaudes, kas iekļautas to pastāvīgajos, aktīvajos un pasīvajos procesos un ir stingri integrētas pārvaldības sistēmā.

Kopumā pienācīgas risku pārbaudes ir pasākumi, kas uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un novērstu faktiskos vai iespējamos riskus savā izrakteņu piegādes ķēdē un lai tādējādi novērstu vai mazinātu nelabvēlīgo ietekmi saistībā ar izrakteņu ieguvi, ražošanu, tirdzniecību, apstrādi, darbībām ar tiem un eksportu konfliktu skartās un augsta riska teritorijās. Riskus nosaka, izvērtējot uzņēmuma darbības iespējamo kaitīgo ietekmi, ko rada uzņēmuma paša darbības vai ko var tieši saistīt ar darbībām, izstrādājumiem vai pakalpojumiem, kuri izriet no uzņēmuma darījuma attiecībām ar trešām personām, tostarp piegādātājiem un citām piegādes ķēdes struktūrvienībām. Kaitīga ietekme var būt kaitējums cilvēkiem (t. i., ārēja ietekme) un/vai kaitējums uzņēmuma reputācijai vai juridiskā atbildība (t. i., iekšējā ietekme).

Uzņēmumi izrakteņu piegādes ķēdēs var saskarties ar riskiem, jo apstākļi saistībā ar izrakteņu ieguvi, ražošanu, tirdzniecību, darbībām ar tiem un eksportu savā būtībā satur dabiski augstāku risku radīt būtisku kaitīgu ietekmi, piemēram, konflikta finansēšanu vai kurināšanu, tādējādi veicinot vai saasinot konflikta apstākļus, kā noteikts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā un to papildinājumos.

Šo risku dēļ uzņēmumiem būtu godprātīgi jācenšas noteikt un novērtēt riskus, kas saistīti ar atrašanās vietu, piegādātāju un apstākļiem, un īstenot pienācīgas pārbaudes pasākumus, kas pielāgoti šādu risku īpašajām prasībām. Pienācīga pārbaude varētu palīdzēt uzņēmumiem arī nodrošināt starptautisko tiesību ievērošanu un attiecīgo iekšzemes tiesību aktu izpildi, tostarp tādu aktu izpildi, kas attiecas uz derīgo izrakteņu nelikumīgu tirdzniecību, kā arī ANO sankciju un, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), pieņemto ES lēmumu izpildi, jo īpaši saskaņā ar LESD 215. pantu noteikto ierobežojošo pasākumu izpildi.

Pamatojoties uz ESAO vadlīnijās noteiktajiem principiem, izstrādātās regulas mērķis ir nodrošināt, ka tiek attīstītas drošas, pārredzamas un pārbaudāmas izrakteņu piegādes ķēdes un nodrošināts un veicināts atbildīgs izrakteņu un metālu imports uz ES no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām, neveicinot bruņotu konfliktu un ar to saistītos cilvēktiesību pārkāpumus un tādējādi sekmējot ekonomisko attīstību un iztiku vietējās kopienās.

2.2.   Pienācīga pārbaude – piecu posmu programma

ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās ieteiktā pienācīgā risku pārbaude ir strukturēta, ievērojot šādus piecus posmus, kas visi ir ietverti arī regulā.

Uzņēmumiem visā piegādes ķēdē vajadzētu veikt turpmāk norādītos pasākumus.

| — | Izveidot stingru vadības sistēmu un pieņemt un skaidri paziņot piegādātājiem un sabiedrībai savu politiku, kas saistīta ar izrakteņiem un metāliem, kuru iespējamā izcelsme ir konfliktu skartās un augsta riska teritorijas. Tas nozīmē, ka ir paredzēts identificēt faktiskos apstākļus, kādos iegūst, transportē, veic darbības, tirgo, apstrādā, kausē un attīra izrakteņus un sakausē, ražo vai pārdod izstrādājumus, kuru sastāvā ir no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām nākuši izrakteņi. (Regulas 4. pants) |
| --- | --- |

—

Izveidot stingru vadības sistēmu un pieņemt un skaidri paziņot piegādātājiem un sabiedrībai savu politiku, kas saistīta ar izrakteņiem un metāliem, kuru iespējamā izcelsme ir konfliktu skartās un augsta riska teritorijas. Tas nozīmē, ka ir paredzēts identificēt faktiskos apstākļus, kādos iegūst, transportē, veic darbības, tirgo, apstrādā, kausē un attīra izrakteņus un sakausē, ražo vai pārdod izstrādājumus, kuru sastāvā ir no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām nākuši izrakteņi. (Regulas 4. pants)

| — | Identificēt un izvērtēt faktiskos vai iespējamos riskus savā izrakteņu piegādes ķēdē
   (3). (Regulas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts) |
| --- | --- |

—

Identificēt un izvērtēt faktiskos vai iespējamos riskus savā izrakteņu piegādes ķēdē
   (3). (Regulas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

| — | Izstrādāt un īstenot identificēto risku mazināšanas un novēršanas stratēģiju, ko panāk, pieņemot un īstenojot risku pārvaldības plānu. Tādējādi var nolemt, ka riska mazināšanas pasākumu laikā tiek turpināta tirdzniecība, īslaicīgi tiek pārtraukta tirdzniecība vai tiek pārtraukta sadarbība ar piegādātāju pēc neveiksmīgiem riska mazināšanas mēģinājumiem vai tad, ja piegādātājs ir izdarījis nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus (piemēram, bērnu darbs smagākajā veidā, piespiedu darbs un spīdzināšana) vai ir sniedzis tiešu vai netiešu atbalstu nevalstiskiem bruņotajiem grupējumiem. (Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts) |
| --- | --- |

—

Izstrādāt un īstenot identificēto risku mazināšanas un novēršanas stratēģiju, ko panāk, pieņemot un īstenojot risku pārvaldības plānu. Tādējādi var nolemt, ka riska mazināšanas pasākumu laikā tiek turpināta tirdzniecība, īslaicīgi tiek pārtraukta tirdzniecība vai tiek pārtraukta sadarbība ar piegādātāju pēc neveiksmīgiem riska mazināšanas mēģinājumiem vai tad, ja piegādātājs ir izdarījis nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus (piemēram, bērnu darbs smagākajā veidā, piespiedu darbs un spīdzināšana) vai ir sniedzis tiešu vai netiešu atbalstu nevalstiskiem bruņotajiem grupējumiem. (Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

| — | Neatkarīgai trešai personai pasūtīt revīziju, ko veic attiecībā uz uzņēmuma darbībām, procesiem un sistēmām, kuri izmantoti, lai īstenotu piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi noteiktos piegādes ķēdes punktos, jo īpaši saistībā ar kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu pienācīgas pārbaudes praksi. (Regulas 6. pants) |
| --- | --- |

—

Neatkarīgai trešai personai pasūtīt revīziju, ko veic attiecībā uz uzņēmuma darbībām, procesiem un sistēmām, kuri izmantoti, lai īstenotu piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi noteiktos piegādes ķēdes punktos, jo īpaši saistībā ar kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu pienācīgas pārbaudes praksi. (Regulas 6. pants)

| — | Publiski ziņot par piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes politiku un praksi, lai panāktu, ka sabiedrība uzticas uzņēmumu īstenotajiem pasākumiem. (Regulas 7. pants) |
| --- | --- |

—

Publiski ziņot par piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes politiku un praksi, lai panāktu, ka sabiedrība uzticas uzņēmumu īstenotajiem pasākumiem. (Regulas 7. pants)

3.   KONFLIKTU SKARTO UN AUGSTA RISKA TERITORIJU DEFINĪCIJAS SKAIDROJUMS

Regulā izmantotā konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīcija saskan ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās noteikto definīciju attiecībā uz to, kas raksturo šādas teritorijas, un neskar ES nostāju par to, kas var būt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas ārpus regulas konteksta. Tā sniegta vienīgi ar mērķi pienācīgi pārbaudīt piegādes ķēdi, kas attiecas uz regulā ietvertajiem metāliem un izrakteņiem, un ir izstrādāta tā, lai būtu praktiska un lai uzņēmumi to varētu pilnīgi un viegli saprast.

Regulā konfliktu skartās un augsta riska teritorijas ir definētas šādi (2. panta f) punkts):

“teritorijas, kurās notiek bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi”.

Šajā definīcijā ir izmantoti daži starptautiskajās tiesībās noteiktie pamatprincipi, tostarp izmantoti jēdzieni “notiek bruņots konflikts”, “nestabila situācija pēc konfliktiem” un “nefunkcionējošas valstis”. Šie principi ir sīkāk ilustrēti un paskaidroti turpmākā izklāstā, lai uzņēmumiem, kas īsteno atbildīgu piegādes ķēdes pārvaldību, tie būtu vieglāk saprotami praksē.

pamatprincipi

Turklāt šie pamatprincipi ir viegli salāgojami ar brīvi pieejamu informāciju par stāvokli uz vietas konfliktu skartās un augsta riska teritorijās un palīdz uzņēmumiem plašāk identificēt savas piegādes ķēdes riskus un to, kā šie riski varētu ietekmēt uzņēmumu darbības (sk. 4. iedaļu).

brīvi pieejamu informāciju

Jāatgādina, ka regulā un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās noteiktā piegādes ķēdes pienācīga pārbaude ir paredzēta tam, lai identificētu un novērtētu kaitīgas ietekmes riskus, ko rada noteiktas saimnieciskās darbības un darījumi saistībā ar metāliem un izrakteņiem, kuri ir iegūti no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (kuras var būt valsts iekšējās teritorijas) vai tiek transportēti caur tām. Informācija par valsti var sniegt kontekstuālu informāciju, kas ļauj noteikt vispārējo nepieciešamās piesardzības līmeni.

teritorijām

valsts iekšējās teritorijas

Informācija par valsti

| Definīcijas pamatelementi | Paskaidrojums |
| --- | --- |
| Notiek bruņots konflikts | Bruņota konflikta esība, plaši izplatīta vardarbība vai citi kaitējuma riski cilvēkam, kā noteikts starptautiskajās humanitārajās tiesībās, kas reglamentē kaujinieku īstenotu bruņotu konfliktu vadību. Bruņots konflikts var izpausties dažādos veidos, piemēram, starptautisks vai nestarptautisks konflikts, kurā var iesaistīties divas vai vairākas valstis, vai arī tas var būt atbrīvošanas karš, sacelšanās, pilsoņu karš utt.
  Īpašas vadlīnijas par jēdzienu “notiek bruņots konflikts” ir sniegtas 1949. gada Ženēvas konvencijās, kurās ir ietverti visi pieteikta kara gadījumi vai jebkura cita militāra konflikta gadījumi, kas var rasties starp divām vai vairākām pusēm, pat ja viena no tām neatzīst karastāvokli; valsts teritorijas daļējas vai pilnīgas okupācijas gadījumi pat tad, ja minētā okupācija nesastop nekādu bruņotu pretestību. Atbilstoši 1949. gada Ženēvas konvenciju II papildu protokolam (1977) bruņota konflikta jēdzienu neattiecina uz iekšējiem nemieriem un saspīlējumiem, piemēram, sacelšanos, atsevišķu izkaisītu vardarbības aktu vai citu līdzīgas dabas aktu gadījumiem. |
| Teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem
  Teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi. | Teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, ir tādas teritorijas, kurās ir beidzies aktīvais saspīlējums un kuras ir nestabilā stāvoklī, ar to saprotot, ka reģionā vai valstī ir vājas iespējas veikt regulējuma pamatfunkcijas un trūkst spējas attīstīt savstarpēji konstruktīvas attiecības sabiedrībā sākotnējās konfliktsituācijas dēļ. Šādas teritorijas ir vairāk pakļautas iekšējiem un ārējiem satricinājumiem, piemēram, ekonomiskām krīzēm vai dabas katastrofām. Šādos gadījumos, kā arī gadījumos, kas aplūkoti definīcijas nākamajā punktā (t. i., teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav), uzņēmējiem ir jāpārliecinās, ka pastāv vai nu institucionāls vājums, vai nav pārvaldības un ir plaši izplatīti un sistemātiski starptautisko tiesību un cilvēktiesību pārkāpumi, lai noteiktu, ka šī teritorija ir konfliktu skarta un augsta riska teritorija. Tādējādi starptautisko tiesību pārkāpumu nosacījums ir kumulatīvs nosacījums, kas papildina nosacījumus “teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem” un “teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav”. Pēdējā minētajā gadījumā par pārvaldības trūkumu varētu liecināt oficiālas ieguves licences procedūras neesība. |
| Nefunkcionējošas valstis | “Nefunkcionējoša valsts” ir tādas situācijas raksturojums, kad ir ārkārtējs institucionālais vājums. Nefunkcionējoša valsts nozīmē, ka ir varas un pilnvaroto struktūru iekšējs sabrukums, likuma un kārtības sabrukums un nav institūciju, kas spētu pārstāvēt valsti. |

Definīcijas pamatelementi

Paskaidrojums

Notiek bruņots konflikts

Bruņota konflikta esība, plaši izplatīta vardarbība vai citi kaitējuma riski cilvēkam, kā noteikts starptautiskajās humanitārajās tiesībās, kas reglamentē kaujinieku īstenotu bruņotu konfliktu vadību. Bruņots konflikts var izpausties dažādos veidos, piemēram, starptautisks vai nestarptautisks konflikts, kurā var iesaistīties divas vai vairākas valstis, vai arī tas var būt atbrīvošanas karš, sacelšanās, pilsoņu karš utt.

Bruņota konflikta esība

plaši izplatīta vardarbība

citi kaitējuma riski cilvēkam

Īpašas vadlīnijas par jēdzienu “notiek bruņots konflikts” ir sniegtas 1949. gada Ženēvas konvencijās, kurās ir ietverti visi pieteikta kara gadījumi vai jebkura cita militāra konflikta gadījumi, kas var rasties starp divām vai vairākām pusēm, pat ja viena no tām neatzīst karastāvokli; valsts teritorijas daļējas vai pilnīgas okupācijas gadījumi pat tad, ja minētā okupācija nesastop nekādu bruņotu pretestību. Atbilstoši 1949. gada Ženēvas konvenciju II papildu protokolam (1977) bruņota konflikta jēdzienu neattiecina uz iekšējiem nemieriem un saspīlējumiem, piemēram, sacelšanos, atsevišķu izkaisītu vardarbības aktu vai citu līdzīgas dabas aktu gadījumiem.

1949. gada Ženēvas konvencijā

pieteikta kara

jebkura cita militāra konflikta gadījumi

valsts teritorijas daļējas vai pilnīgas okupācijas

II

protokolam

neattiecina

nemieriem un saspīlējumiem

Teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem

Teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi.

un

Teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, ir tādas teritorijas, kurās ir beidzies aktīvais saspīlējums un kuras ir nestabilā stāvoklī, ar to saprotot, ka reģionā vai valstī ir vājas iespējas veikt regulējuma pamatfunkcijas un trūkst spējas attīstīt savstarpēji konstruktīvas attiecības sabiedrībā sākotnējās konfliktsituācijas dēļ. Šādas teritorijas ir vairāk pakļautas iekšējiem un ārējiem satricinājumiem, piemēram, ekonomiskām krīzēm vai dabas katastrofām. Šādos gadījumos, kā arī gadījumos, kas aplūkoti definīcijas nākamajā punktā (t. i., teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav), uzņēmējiem ir jāpārliecinās, ka pastāv vai nu institucionāls vājums, vai nav pārvaldības un ir plaši izplatīti un sistemātiski starptautisko tiesību un cilvēktiesību pārkāpumi, lai noteiktu, ka šī teritorija ir konfliktu skarta un augsta riska teritorija. Tādējādi starptautisko tiesību pārkāpumu nosacījums ir kumulatīvs nosacījums, kas papildina nosacījumus “teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem” un “teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav”. Pēdējā minētajā gadījumā par pārvaldības trūkumu varētu liecināt oficiālas ieguves licences procedūras neesība.

Teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem

nestabilā stāvoklī

vājas iespējas veikt regulējuma pamatfunkcijas

vai nu

vai

un

kumulatīvs

Nefunkcionējošas valstis

“Nefunkcionējoša valsts” ir tādas situācijas raksturojums, kad ir ārkārtējs institucionālais vājums. Nefunkcionējoša valsts nozīmē, ka ir varas un pilnvaroto struktūru iekšējs sabrukums, likuma un kārtības sabrukums un nav institūciju, kas spētu pārstāvēt valsti.

tādas situācijas raksturojums, kad ir ārkārtējs institucionālais vājums

Nefunkcionējoša valsts

4.   INFORMĀCIJA, KAS IR BRĪVI PIEEJAMA, LAI IDENTIFICĒTU KONFLIKTU SKARTĀS UN AUGSTA RISKA TERITORIJAS

INFORMĀCIJA, KAS IR BRĪVI PIEEJAMA, LAI IDENTIFICĒTU KONFLIKTU SKARTĀS UN AUGSTA RISKA TERITORIJAS

Šajā iedaļā ir iekļauts indikatīvs, neizsmeļošs brīvi pieejamas informācijas uzskaitījums, lai palīdzētu uzņēmumiem identificēt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas. Ja uzņēmumi saprot valsts un reģionālo kontekstu, kā arī iespējamos riskus teritorijās, kurās tie darbojas vai no kurām tie ņem izrakteņus, tie varēs labāk pielāgot savus attiecīgos pienācīgas pārbaudes centienus. Šāda vispārēja informācija par katru konkrēto valsti var noderēt, izvērtējot, cik ticami ir apgalvojumi par pārkāpumiem.

Norādītā brīvi pieejamā informācija ir sagrupēta, ņemot vērā pamatelementus, kas noteikti konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīcijā (sk. 3. iedaļu).

| — | KONFLIKTS – ļauj izvērtēt, vai teritorijā “notiek bruņots konflikts” vai arī tā ir “teritorija, kurā ir nestabila situācija pēc konfliktiem”. |
| --- | --- |

—

KONFLIKTS – ļauj izvērtēt, vai teritorijā “notiek bruņots konflikts” vai arī tā ir “teritorija, kurā ir nestabila situācija pēc konfliktiem”.

| — | PĀRVALDĪBA – ļauj izvērtēt, cik lielā mērā teritorijā ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav. |
| --- | --- |

—

PĀRVALDĪBA – ļauj izvērtēt, cik lielā mērā teritorijā ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav.

| — | CILVĒKTIESĪBAS – ļauj izvērtēt, vai teritoriju skar plaši izplatīti un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi (4). |
| --- | --- |

—

CILVĒKTIESĪBAS – ļauj izvērtēt, vai teritoriju skar plaši izplatīti un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi (4).

4

Turklāt 4.2. punktā sniegtajā sarakstā ir iekļauti informācijas avoti par izrakteņu resursiem, lai saprastu kontekstu.

4.1.   Kā vislabāk izmantot informācijas avotus

Kā vislabāk izmantot informācijas avotus

Norādītie informācijas avoti nav komerciāli, t. i., nav nepieciešamas abonēšanas maksas vai finansiālais ieguldījums. Uzņēmumiem būtu jāapsver, vai, izmantojot šos avotus, tiek gūta atjaunināta informācija. Regulā noteikts, ka papildus šīm vadlīnijām Eiropas Komisija apspriedīsies ar ārējiem ekspertiem, kas nodrošinās indikatīvu, neizsmeļošu, regulāri atjauninātu sarakstu, kurā iekļautas konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. Eiropas Komisijas dienesti kopā ar šiem ārējiem ekspertiem nodrošina atbilstīgu šā informācijas avotu saraksta atjaunināšanu, lai tas būtu pastāvīgi aktuāls.

Vispārīgāki papildu avoti (daži no kuriem nav skaidri minēti turpmāk sniegtajā sarakstā), kuros ir lietderīgi ieskatīties, ir ģeoloģiskie apsekojumi, kuros sniegta informācija par izrakteņu resursiem (Lielbritānijas un ASV ģeoloģiskie apsekojumi), Eiropas Komisijas Izejvielu informācijas sistēma, vadošo organizāciju tīmekļa vietnes šajā jomā, piemēram, ASV Valsts departamenta valsts ziņojumi (Pārvaldība un Cilvēktiesības), ziņojumi, ko publicējušas dažādas ANO aģentūras (tostarp Cilvēktiesību padome, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, SDO un IOM) un citas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch un IMPACT (bijusī Āfrikas un Kanādas partnerība). Uzņēmumi var aplūkot arī citu organizāciju, piemēram, Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas, Dabas resursu pārvaldes indeksa, Globālā miera indeksa utt., tīmekļa vietnes, kurās ir vairāk tematiskas, uz ziņām pamatotas informācijas.

Vispārīgāki

avoti

UNHCR

OHCHR

UNICEF

UNDP

IOM

Amnesty International

Global Witness

Human Rights Watch

IMPACT

Būtu lietderīgi aplūkot arī nacionālos vai reģionālos avotus. Lai arī nacionālajiem / reģionālajiem avotiem dažkārt ir grūtāk piekļūt, tie sniedz padziļinātu pārskatu par stāvokli konkrētajā teritorijā salīdzinājumā ar informatīviem kopsavilkumiem par valsti.

Uzņēmumi, kas izmanto šos avotus, var rīkoties, kā norādīts turpmāk.

| 1. | Pamatojoties uz uzņēmuma vadības sistēmā saglabāto informāciju par piegādes ķēdi (piecu posmu programmas 1. posms, sk. 2. iedaļu), uzņēmumiem vispirms būtu jāidentificē izrakteņu izcelsmes, tirdzniecības, darbību ar tiem un transportēšanas ģeogrāfiskās teritorijas, lai saprastu, kādā kontekstā notiek ieguves un tirdzniecības darbības, un identificētu saistītos riskus. |
| --- | --- |

1.

Pamatojoties uz uzņēmuma vadības sistēmā saglabāto informāciju par piegādes ķēdi (piecu posmu programmas 1. posms, sk. 2. iedaļu), uzņēmumiem vispirms būtu jāidentificē izrakteņu izcelsmes, tirdzniecības, darbību ar tiem un transportēšanas ģeogrāfiskās teritorijas, lai saprastu, kādā kontekstā notiek ieguves un tirdzniecības darbības, un identificētu saistītos riskus.

| 2. | Šim nolūkam uzņēmumi var iegūt informāciju no turpmāk norādītajiem brīvi pieejamiem avotiem (t. i., analītiskiem avotiem, kartēm/tabulām un ziņām), kas aptver konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīcijas trīs pamatelementus (t. i., konfliktu, pārvaldību un cilvēktiesības), lai saprastu politisko un drošības kontekstu un identificētu un izvērtētu savas piegādes ķēdes kaitīgās ietekmes iespējamos riskus attiecībā pret piegādes ķēdes politiku, kurai ir jāsaskan ar ESAO vadlīniju II pielikumu, un vadlīniju papildinājumos noteiktajiem brīdinājuma signāliem. |
| --- | --- |

2.

Šim nolūkam uzņēmumi var iegūt informāciju no turpmāk norādītajiem brīvi pieejamiem avotiem (t. i., analītiskiem avotiem, kartēm/tabulām un ziņām), kas aptver konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīcijas trīs pamatelementus (t. i., konfliktu, pārvaldību un cilvēktiesības), lai saprastu politisko un drošības kontekstu un identificētu un izvērtētu savas piegādes ķēdes kaitīgās ietekmes iespējamos riskus attiecībā pret piegādes ķēdes politiku, kurai ir jāsaskan ar ESAO vadlīniju II pielikumu, un vadlīniju papildinājumos noteiktajiem brīdinājuma signāliem.

| 3. | Ja norādītie avoti sniedz pretrunīgu vai nepilnīgu informāciju, uzņēmumiem vispirms būtu rūpīgi jāizvērtē, vai šai teritorijai var nepiemērot pastiprinātas pienācīgas pārbaudes procedūras. Vēlreiz jāuzsver, ka pienācīgas pārbaudes pienākums attiecas uz faktisko vai iespējamo risku identificēšanu un novēršanu, lai novērstu vai mazinātu kaitīgo ietekmi, ko rada darbības, jo īpaši sagādes un tirdzniecības darījumi un darījumu attiecības, kā arī citi apstākļi, kas saistīti ar uzņēmuma darbībām un kas notiek ne tikai izrakteņu izcelsmes valstī vai teritorijā. |
| --- | --- |

3.

Ja norādītie avoti sniedz pretrunīgu vai nepilnīgu informāciju, uzņēmumiem vispirms būtu rūpīgi jāizvērtē, vai šai teritorijai var nepiemērot pastiprinātas pienācīgas pārbaudes procedūras. Vēlreiz jāuzsver, ka pienācīgas pārbaudes pienākums attiecas uz faktisko vai iespējamo risku identificēšanu un novēršanu, lai novērstu vai mazinātu kaitīgo ietekmi, ko rada darbības, jo īpaši sagādes un tirdzniecības darījumi un darījumu attiecības, kā arī citi apstākļi, kas saistīti ar uzņēmuma darbībām un kas notiek ne tikai izrakteņu izcelsmes valstī vai teritorijā.

ne tikai izrakteņu izcelsmes valstī vai teritorijā

| 4. | Turpmāk norādītie avoti ir atjaunināti ar atšķirīgu regularitāti un var nebūt vienmēr pilnīgi pareizi, lai gan ir atbilstīgi. Tāpēc būtu jāizmanto vairāki avoti un attiecīgā gadījumā jāaplūko citi papildu avoti. Tiklīdz ārēju ekspertu sagatavotais indikatīvais, neizsmeļošais, regulāri atjauninātais konfliktu skarto un augsta riska teritoriju saraksts ir pieejams, tas sniedz papildu informācijas avotu. |
| --- | --- |

4.

Turpmāk norādītie avoti ir atjaunināti ar atšķirīgu regularitāti un var nebūt vienmēr pilnīgi pareizi, lai gan ir atbilstīgi. Tāpēc būtu jāizmanto vairāki avoti un attiecīgā gadījumā jāaplūko citi papildu avoti. Tiklīdz ārēju ekspertu sagatavotais indikatīvais, neizsmeļošais, regulāri atjauninātais konfliktu skarto un augsta riska teritoriju saraksts ir pieejams, tas sniedz papildu informācijas avotu.

4.2.   Brīvi pieejamo informācijas avotu saraksts

Brīvi pieejamo informācijas avotu saraksts

| Izvērtēšanas joma | Tvērums | Brīvi pieejamie avoti | Avota saturs |
| --- | --- | --- | --- |
| KONFLIKTS | Globālie | Analītiskie avoti |
| Heidelberg Conflict Barometer

  http://www.hiik.de/?lang=en/ | Teksta un grafiku formā analizēti jaunākie globālie konflikti; atsevišķas nodaļas pa reģioniem un valstīm. |
| Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts

  http://www.rulac.org/ | Datubāze un analītiskais ziņojums par starptautisko tiesību īstenošanu bruņotos konfliktos visā pasaulē (globālais tvērums un īsi pārskati) |
| Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview

  https://www.acaps.org/countries/ | Pasaules karte un valstu analīze, kurā sniegts pārskats un analizētas valstis, iedalot tās kategorijās “bažīga situācija”, “humanitārā krīze” un “smaga humanitārā krīze”. |
| Kartes vai tabulas |
| Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset

  http://www.ucdp.uu.se/ged/ | Organizētās vardarbības notikumu interaktīvā karte, kas izveidota, pamatojoties uz ziņu avotiem; iekļauti dati par bojāgājušo skaitu, vardarbības veidu (valsts izveidota, nevalstiska, vienpusēja), lietotājs var mainīt fokusa attālumu, lai karti aplūkotu konkrētu notikumu līmenī. |
| CrisisWatch

  http://www.crisisgroup.org | Faktiskais stāvoklis nozīmīgākajos globālajos konfliktos / iespējamos konfliktos; interaktīva karte un datubāze, kas ļauj novērtēt stāvokli atlasītajos notikumos dažādās valstīs 2003.–2018. gadā. |
| Global Peace Index

  http://www.visionofhumanity.org | Interaktīva karte, kas mēra globālo mieru saskaņā ar kvalitatīviem un kvantitatīviem rādītājiem (drošības speciālisti un policija, politiskā nestabilitāte, organizēts konflikts, bruņoto dienestu personāls utt.). |
| Major Episodes of Political Violence

  http://www.systemicpeace.org | Kartes un tabulas, kurās norādītas bruņotu konfliktu epizodes (tostarp zaudējumi) pasaulē 1946.–2017. gadā. |
| Reģionālie | Armed Conflict Location and Event Data

  http://www.acleddata.com/ | Konflikta tendenču ziņojumi un analīze, tostarp ikmēneša atjauninājumi par politisko vardarbību Āfrikā, Vidējos Austrumos un Āzijā, pamatojoties uz reāllaika datiem, un kārtējā posma un vēsturiskās dinamikas analīze noteiktās valstīs. |
| International Peace Information Service – Conflict Mapping

  http://ipisresearch.be/ | Kartes – Kongo Demokrātiskā Republika (konflikts / strīdus izrakteņi), Centrālāfrikas Republika, Sudāna–Dienvidsudāna (strīdīgās teritorijas, incidenti, dabas resursi, izglītība, vardarbība kopienā, vardarbība valsts iekšienē un starpvalstu vardarbība); sniegta karšu analīze. |
| International Tin Association

  https://www.internationaltin.org/
  http://www.itsci.org/ | Alvas piegādes ķēdes iniciatīva (iTSCi) sniedz novērtējuma ziņojumus par drošības stāvokli izrakteņu ieguves vietās Ruandā, Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu provincēs, Burundi un Ugandā. |
| Mining Conflicts in Latin America

  http://ejatlas.org/featured/mining-latam | Atlanti un katalogi saistībā ar tiesiskuma nodrošināšanu attiecībā uz vides jautājumiem, sociālie konflikti par vides tēmām kontekstuālai informācijai. |
| PĀRVALDĪBA | Globālie | Worldwide Governance Indicators

  http://info.worldbank.org/governance/wgi | Atjauninātu sakopotu un atsevišķu pārvaldības rādītāju datukopa noteiktām valstīm; sešas pārvaldības dimensijas; valsts datu ziņojumos apkopoti rādītāji pa valstīm. |
| Fragile States Index

  http://ffp.statesindex.org | Indekss ir sagatavots, ņemot vērā riska rādītājus, pamatojoties uz ziņu rakstiem un ziņojumiem. |
| Corruption Perception Index

  http://www.transparency.org/research/cpi/overview | Korupcijas uztveres indekss pa valstīm. |
| National Resource Governance Institute

  https://resourcegovernance.org/ | Informācija par valstīm un salīdzinošā analīze par jautājumiem, kas attiecas uz dabas resursu pārvaldību. |
| CILVĒKTIESĪBAS | Globālie | ANO Drošības padomes rezolūcijas (UNSC)

  http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions | UNSC rezolūcijās tiek sniegts ikgadējs noderīgs apraksts par politisko un drošības situāciju riska valstīs. |
| ANO Cilvēktiesību padome

  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx | Vispārēji periodiskie pārskati. |
| ANO Augstā komisāra birojs cilvēktiesību jautājumos

  http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx | Informācija par cilvēktiesību jautājumiem pa valstīm. |
| ANO Attīstības programma – starptautiskie cilvēka attīstības rādītāji – valstu profili

  http://hdr.undp.org/en/countries | Ikgadējie valstu ziņojumi par valstij raksturīgo cilvēktiesību praksi, globāls tvērums. |
| Amnesty International

  https://www.amnesty.org/en/countries/ | |
| Global Witness

  https://osha.europa.eu/en | |
| Human Rights Watch

  https://www.hrw.org/ | |
| Mines and Communities

  http://www.minesandcommunities.org/ | Ziņu raksti un analīze par raktuvēm pasaulē un to ietekmi, klasificēti pa tēmām, valstīm, uzņēmumiem, izrakteņiem. |
| IZRAKTEŅU RESURSI UN RAŽOŠANA | Globālie | British Geological Survey

  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html | Valstu ziņojumi par starptautisko statistiku izrakteņu jomā un informācija. |
| U.S. Geological Survey

  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ | Valstu ziņojumi par starptautisko statistiku izrakteņu jomā un informācija. |
| EU Raw Materials Information System

  http://rmis.jrc.ec.europa.eu/ | Ar izejvielu ražošanu, tirdzniecības plūsmām un politiku saistīta informācija. |

Izvērtēšanas joma

Tvērums

Brīvi pieejamie avoti

Avota saturs

KONFLIKTS

Globālie

Analītiskie avoti

Heidelberg Conflict Barometer

Heidelberg Conflict Barometer

http://www.hiik.de/?lang=en/

Teksta un grafiku formā analizēti jaunākie globālie konflikti; atsevišķas nodaļas pa reģioniem un valstīm.

Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts

Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts

http://www.rulac.org/

Datubāze un analītiskais ziņojums par starptautisko tiesību īstenošanu bruņotos konfliktos visā pasaulē (globālais tvērums un īsi pārskati)

Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview

Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview

https://www.acaps.org/countries/

Pasaules karte un valstu analīze, kurā sniegts pārskats un analizētas valstis, iedalot tās kategorijās “bažīga situācija”, “humanitārā krīze” un “smaga humanitārā krīze”.

Kartes vai tabulas

Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset

Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset

http://www.ucdp.uu.se/ged/

Organizētās vardarbības notikumu interaktīvā karte, kas izveidota, pamatojoties uz ziņu avotiem; iekļauti dati par bojāgājušo skaitu, vardarbības veidu (valsts izveidota, nevalstiska, vienpusēja), lietotājs var mainīt fokusa attālumu, lai karti aplūkotu konkrētu notikumu līmenī.

CrisisWatch

CrisisWatch

http://www.crisisgroup.org

Faktiskais stāvoklis nozīmīgākajos globālajos konfliktos / iespējamos konfliktos; interaktīva karte un datubāze, kas ļauj novērtēt stāvokli atlasītajos notikumos dažādās valstīs 2003.–2018. gadā.

Global Peace Index

Global Peace Index

http://www.visionofhumanity.org

Interaktīva karte, kas mēra globālo mieru saskaņā ar kvalitatīviem un kvantitatīviem rādītājiem (drošības speciālisti un policija, politiskā nestabilitāte, organizēts konflikts, bruņoto dienestu personāls utt.).

Major Episodes of Political Violence

Major Episodes of Political Violence

http://www.systemicpeace.org

Kartes un tabulas, kurās norādītas bruņotu konfliktu epizodes (tostarp zaudējumi) pasaulē 1946.–2017. gadā.

Reģionālie

Armed Conflict Location and Event Data

Armed Conflict Location and Event Data

http://www.acleddata.com/

Konflikta tendenču ziņojumi un analīze, tostarp ikmēneša atjauninājumi par politisko vardarbību Āfrikā, Vidējos Austrumos un Āzijā, pamatojoties uz reāllaika datiem, un kārtējā posma un vēsturiskās dinamikas analīze noteiktās valstīs.

International Peace Information Service – Conflict Mapping

International Peace Information Service – Conflict Mapping

http://ipisresearch.be/

Kartes – Kongo Demokrātiskā Republika (konflikts / strīdus izrakteņi), Centrālāfrikas Republika, Sudāna–Dienvidsudāna (strīdīgās teritorijas, incidenti, dabas resursi, izglītība, vardarbība kopienā, vardarbība valsts iekšienē un starpvalstu vardarbība); sniegta karšu analīze.

International Tin Association

International Tin Association

https://www.internationaltin.org/

http://www.itsci.org/

Alvas piegādes ķēdes iniciatīva (iTSCi) sniedz novērtējuma ziņojumus par drošības stāvokli izrakteņu ieguves vietās Ruandā, Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu provincēs, Burundi un Ugandā.

iTSCi

Mining Conflicts in Latin America

Mining Conflicts in Latin America

http://ejatlas.org/featured/mining-latam

Atlanti un katalogi saistībā ar tiesiskuma nodrošināšanu attiecībā uz vides jautājumiem, sociālie konflikti par vides tēmām kontekstuālai informācijai.

PĀRVALDĪBA

Globālie

Worldwide Governance Indicators

Worldwide Governance Indicators

http://info.worldbank.org/governance/wgi

Atjauninātu sakopotu un atsevišķu pārvaldības rādītāju datukopa noteiktām valstīm; sešas pārvaldības dimensijas; valsts datu ziņojumos apkopoti rādītāji pa valstīm.

Fragile States Index

Fragile States Index

http://ffp.statesindex.org

Indekss ir sagatavots, ņemot vērā riska rādītājus, pamatojoties uz ziņu rakstiem un ziņojumiem.

Corruption Perception Index

Corruption Perception Index

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

Korupcijas uztveres indekss pa valstīm.

National Resource Governance Institute

National Resource Governance Institute

https://resourcegovernance.org/

Informācija par valstīm un salīdzinošā analīze par jautājumiem, kas attiecas uz dabas resursu pārvaldību.

CILVĒKTIESĪBAS

Globālie

ANO Drošības padomes rezolūcijas (UNSC)

ANO Drošības padomes rezolūcijas (UNSC)

http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

UNSC rezolūcijās tiek sniegts ikgadējs noderīgs apraksts par politisko un drošības situāciju riska valstīs.

UNSC

ANO Cilvēktiesību padome

ANO Cilvēktiesību padome

http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

Vispārēji periodiskie pārskati.

ANO Augstā komisāra birojs cilvēktiesību jautājumos

ANO Augstā komisāra birojs cilvēktiesību jautājumos

http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

Informācija par cilvēktiesību jautājumiem pa valstīm.

ANO Attīstības programma – starptautiskie cilvēka attīstības rādītāji – valstu profili

ANO Attīstības programma – starptautiskie cilvēka attīstības rādītāji – valstu profili

http://hdr.undp.org/en/countries

Ikgadējie valstu ziņojumi par valstij raksturīgo cilvēktiesību praksi, globāls tvērums.

Amnesty International

Amnesty International

https://www.amnesty.org/en/countries/

Global Witness

Global Witness

https://osha.europa.eu/en

Human Rights Watch

Human Rights Watch

https://www.hrw.org/

Mines and Communities

Mines and Communities

http://www.minesandcommunities.org/

Ziņu raksti un analīze par raktuvēm pasaulē un to ietekmi, klasificēti pa tēmām, valstīm, uzņēmumiem, izrakteņiem.

IZRAKTEŅU RESURSI UN RAŽOŠANA

Globālie

British Geological Survey

British Geological Survey

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

Valstu ziņojumi par starptautisko statistiku izrakteņu jomā un informācija.

U.S. Geological Survey

U.S. Geological Survey

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

Valstu ziņojumi par starptautisko statistiku izrakteņu jomā un informācija.

EU Raw Materials Information System

EU Raw Materials Information System

http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

Ar izejvielu ražošanu, tirdzniecības plūsmām un politiku saistīta informācija.

Papildus minētajiem brīvi pieejamiem informācijas avotiem gaidāms, ka ESAO sniegs attiecīgu papildu informāciju konfliktu skarto un augsta riska teritoriju identificēšanai (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Ar humanitārām krīzēm un dabas katastrofām saistītie riski arī var sniegt kontekstuālu informāciju un norādīt teritorijas, kurās var rasties bruņoti konflikti. Šajā saistībā noderīgs avots ir INFORM (projekts, kurā sadarbojas Starpaģentūru pastāvīgā komiteja un Eiropas Komisija; http://www.inform-index.org). Vēl viens noderīgs rīks ir arī Globālo konfliktu riska indekss (Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra izstrādāta brīvi pieejama pierādījumu bāze, kas palīdz pieņemt lēmumus par ilgtermiņa konflikta riskiem; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).

INFORM

Turklāt, izmantojot COSME programmu, kas daļēji attiecas uz konfliktu skarto un augsta riska teritoriju identificēšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2017/821, Eiropas Komisija nodrošinās atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas cenšas ieviest un īstenot atbildīgas izrakteņu sagādes politiku.

COSME

5.   IZRAKTEŅU PIEGĀDES ĶĒDES RISKA NOVĒRTĒJUMS. BRĪDINĀJUMA SIGNĀLI PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES PASTIPRINĀŠANAI

IZRAKTEŅU PIEGĀDES ĶĒDES RISKA NOVĒRTĒJUMS. BRĪDINĀJUMA SIGNĀLI PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES PASTIPRINĀŠANAI

5.1.   Brīdinājuma signālu ieviešana un vispārēji apsvērumi

Brīdinājuma signālu ieviešana un vispārēji apsvērumi

Regulā un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās noteiktais pienācīgas pārbaudes process neaprobežojas vien ar to, ka tiek noteikti un mazināti riski saistībā ar izrakteņu izcelsmi un transportēšanu konfliktu skartās un augsta riska teritorijās. Patiešām, uzņēmumiem ir jāizvērtē un jāsniedz informācija par riskiem atbilstoši ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām saistībā ar izrakteņu tirdzniecību, darbībām ar tiem un eksportu visā augšupējā piegādes ķēdē un par neparastiem apstākļiem.

neaprobežojas vien ar to, ka tiek noteikti un mazināti riski saistībā ar izrakteņu izcelsmi un transportēšanu

un par neparastiem apstākļiem

Tālab ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju papildinājumos ir norādīti tā saucamie brīdinājuma signāli, kas rada vajadzību pastiprināt pienācīgas pārbaudes, tostarp vajadzību vākt papildu informāciju visā uzņēmuma vadības sistēmā; šie brīdinājuma signāli īpaši ir attiecināmi uz turpmāk norādītajām situācijām.

brīdinājuma signāli

pastiprināt pienācīgas pārbaudes

papildu informāciju visā uzņēmuma vadības sistēmā

| A. | Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām







  — | Ja izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai tiek transportēti caur tām. |
| --- | --- | --- |

A.

Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām

Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām

—

Ja izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai tiek transportēti caur tām.

iegūti

transportēti

| — | Ja tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā ir vesti izrakteņi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. |
| --- | --- |

—

Ja tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā ir vesti izrakteņi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

norādīts

par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā

| — | Ja tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, kurā ir ierobežoti zināmie izrakteņu resursi vai krājumi, iespējamie resursi vai gaidāmie attiecīgo izrakteņu ražošanas apjomi (t. i., deklarētie izrakteņu apjomi no šīs valsts nesaskan ar zināmajiem izrakteņu resursiem vai gaidāmajiem ražošanas apjomiem).
  Visos gadījumos, kad ir šādi brīdinājuma signāli, kas saistīti ar atrašanās vietu, jo īpaši gadījumos, kad ir vāja pārvaldība vai tās vispār nav, risks palielinās, ja ir vāji ieviesti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas likumi, pretkorupcijas likumi, muitas kontrole un citi attiecīgie valsts pārvaldes īstenoti pārraudzības likumi, ja darbojas neformālas banku sistēmas un ja tiek plaši lietota skaidra nauda. |
| --- | --- |

—

Ja tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, kurā ir ierobežoti zināmie izrakteņu resursi vai krājumi, iespējamie resursi vai gaidāmie attiecīgo izrakteņu ražošanas apjomi (t. i., deklarētie izrakteņu apjomi no šīs valsts nesaskan ar zināmajiem izrakteņu resursiem vai gaidāmajiem ražošanas apjomiem).

ierobežoti zināmie izrakteņu resursi vai krājumi, iespējamie resursi vai gaidāmie attiecīgo izrakteņu ražošanas apjomi

Visos gadījumos, kad ir šādi brīdinājuma signāli, kas saistīti ar atrašanās vietu, jo īpaši gadījumos, kad ir vāja pārvaldība vai tās vispār nav, risks palielinās, ja ir vāji ieviesti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas likumi, pretkorupcijas likumi, muitas kontrole un citi attiecīgie valsts pārvaldes īstenoti pārraudzības likumi, ja darbojas neformālas banku sistēmas un ja tiek plaši lietota skaidra nauda.

| B. | Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju







  — | Ja uzņēmuma piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas kādā no iepriekš minētajām izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli, vai ir akcionāri vai tiem ir citas intereses uzņēmumos, kas piegādā izrakteņus no šīm izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli. |
| --- | --- | --- |

B.

Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju

Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju

—

Ja uzņēmuma piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas kādā no iepriekš minētajām izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli, vai ir akcionāri vai tiem ir citas intereses uzņēmumos, kas piegādā izrakteņus no šīm izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas

akcionāri vai tiem ir citas intereses

| — | Ja ir zināms, ka piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir sagādāti izrakteņi no izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli. |
| --- | --- |

—

Ja ir zināms, ka piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir sagādāti izrakteņi no izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem

sagādāti izrakteņi no

vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli

| — | Attiecībā uz zeltu: ja tiek norādīts, ka zelts ir iegūts no atkārtoti izmantojamiem resursiem/metāllūžņiem vai jauktiem avotiem un ir attīrīts valstī, par kuru zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā vests zelts no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz zeltu: ja tiek norādīts, ka zelts ir iegūts no atkārtoti izmantojamiem resursiem/metāllūžņiem vai jauktiem avotiem un ir attīrīts valstī, par kuru zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā vests zelts no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

| C. | Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem







  — | Ja ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību tiek iegūta informācija, kas liecina par novirzēm vai neparastiem apstākļiem un kas raisa pamatotas aizdomas, ka izrakteņi var veicināt konfliktu vai nopietnus pārkāpumus saistībā ar to ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību. |
| --- | --- | --- |

C.

Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem

Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem

—

Ja ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību tiek iegūta informācija, kas liecina par novirzēm vai neparastiem apstākļiem un kas raisa pamatotas aizdomas, ka izrakteņi var veicināt konfliktu vai nopietnus pārkāpumus saistībā ar to ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību.

novirzēm vai neparastiem apstākļiem

5.2.   Noteiktu brīdinājuma signālu identificēšana un attiecīgas pienācīgas pārbaudes nodrošināšana

Noteiktu brīdinājuma signālu identificēšana un attiecīgas pienācīgas pārbaudes nodrošināšana

Kad uzņēmuma riska novērtēšanas ietvaros ir identificēti 5.1. punktā minētie brīdinājuma signāli, uzņēmumiem būtu padziļināti jāpārskata visu šo brīdinājuma signālu konteksts, ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību apkopojot papildu informāciju un nodrošinot, ka attiecīgie riski ir pienācīgi ņemti vērā.

Kā norādīts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās, pienācīga pārbaude ir risku izvērtējoša un progresīva pieeja, saskaņā ar kuru uzņēmumiem ir jāievieš pienācīgas vadības sistēmas un procesi, jāvāc faktiska informācija par apstākļiem visā piegādes ķēdē un jāidentificē riski, kas var likt uzņēmumiem veikt pastiprinātas pienācīgas pārbaudes.

Turpmāk sniegtās vadlīnijas ir izstrādātas, lai palīdzētu uzņēmumiem iegūt būtisku informāciju par situācijām, kas raisa brīdinājuma signālus, un atbilstīgi pielāgotu to pienācīgas pārbaudes. Jānorāda, ka sniegtie informācijas avoti ir atjaunināti ar atšķirīgu regularitāti un var nebūt vienmēr pilnīgi pareizi, lai gan ir atbilstīgi. Tāpēc būtu jāizmanto vairāki avoti un attiecīgā gadījumā jāaplūko citi papildu avoti.

| A. | Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām







  — | Brīdinājuma signāls: izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai tiek transportēti caur tām.

  Pastiprināta pienācīga pārbaude tiek ierosināta, ja izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai ir transportēti caur tām. Šādu teritoriju identificēšana ir apspriesta šo vadlīniju 4. iedaļā. |
| --- | --- | --- |

A.

Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām

Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām

—

Brīdinājuma signāls: izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai tiek transportēti caur tām.

Brīdinājuma signāls: izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai tiek transportēti caur tām.

Pastiprināta pienācīga pārbaude tiek ierosināta, ja izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai ir transportēti caur tām. Šādu teritoriju identificēšana ir apspriesta šo vadlīniju 4. iedaļā.

| — | Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā ir vesti izrakteņi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

  Uzņēmumiem būtu jānovērtē, kādā mērā ir apsverami turpmāk norādītie jautājumi.






  — | Ir jāpārskata “
  pārvaldības un citi ar valsti saistīti jautājumi
  ”, lai noteiktu, kādā mērā valstis vai teritorijas kontrolē savas robežas un ir izstrādājušas pienācīgus iekšējos ieviešanas mehānismus, kas nodrošina izrakteņu tirdzniecības ticamu un dokumentētu izsekojamību, lai neitralizētu ar tranzītu saistītos riskus vājas valsts pārvaldības gadījumā.






  Rādītāji | Informācijas avoti (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Deklarētajai izcelsmes valstij ir nenoteiktas robežas vai vāji ieviesta preču muita. |

—

Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā ir vesti izrakteņi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā ir vesti izrakteņi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

Uzņēmumiem būtu jānovērtē, kādā mērā ir apsverami turpmāk norādītie jautājumi.

—

Ir jāpārskata “
  pārvaldības un citi ar valsti saistīti jautājumi
  ”, lai noteiktu, kādā mērā valstis vai teritorijas kontrolē savas robežas un ir izstrādājušas pienācīgus iekšējos ieviešanas mehānismus, kas nodrošina izrakteņu tirdzniecības ticamu un dokumentētu izsekojamību, lai neitralizētu ar tranzītu saistītos riskus vājas valsts pārvaldības gadījumā.

pārvaldības un citi ar valsti saistīti jautājumi

Rādītāji

Informācijas avoti (5)

5

—

Deklarētajai izcelsmes valstij ir nenoteiktas robežas vai vāji ieviesta preču muita.

| — | ANO Drošības padomes rezolūcijas (sk. 4. iedaļu) |
| --- | --- |

—

ANO Drošības padomes rezolūcijas (sk. 4. iedaļu)

| — | Informācija, ko sniedz vietējās vēstniecības, ES vai citas delegācijas |
| --- | --- |

—

Informācija, ko sniedz vietējās vēstniecības, ES vai citas delegācijas

| — | Pretkorupcijas likumi ir vāji ieviesti un ir ziņoti gadījumi par korupciju izrakteņu ieguvē un tirdzniecībā. |
| --- | --- |

—

Pretkorupcijas likumi ir vāji ieviesti un ir ziņoti gadījumi par korupciju izrakteņu ieguvē un tirdzniecībā.

| — | Nav izstrādāti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas vai banku uzraudzības likumi vai arī tie nav pienācīgi ieviesti vai tiek vāji īstenoti. |
| --- | --- |

—

Nav izstrādāti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas vai banku uzraudzības likumi vai arī tie nav pienācīgi ieviesti vai tiek vāji īstenoti.

| — | Ekonomika pamatojas galvenokārt uz skaidru naudu, jo īpaši izrakteņu tirdzniecībā. |
| --- | --- |

—

Ekonomika pamatojas galvenokārt uz skaidru naudu, jo īpaši izrakteņu tirdzniecībā.

| — | Finanšu darbību darba grupa (FATF)
  http://www.fatf-gafi.org/countries/ |
| --- | --- |

—

Finanšu darbību darba grupa (FATF)

FATF

http://www.fatf-gafi.org/countries/

| — | Transparency International korupcijas uztveres indekss
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview |
| --- | --- |

—

Transparency International korupcijas uztveres indekss

Transparency International

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

| — | Pasaules Bankas globālie pārvaldības rādītāji
  http://info.worldbank.org/governance/wgi |
| --- | --- |

—

Pasaules Bankas globālie pārvaldības rādītāji

http://info.worldbank.org/governance/wgi

| — | Global Financial Integrity ziņojumi
  http://www.gfintegrity.org/ |
| --- | --- |

—

Global Financial Integrity ziņojumi

Global Financial Integrity

http://www.gfintegrity.org/

| — | Sk. šo vadlīniju 4. iedaļas punktu “pārvaldība” |
| --- | --- |

—

Sk. šo vadlīniju 4. iedaļas punktu “pārvaldība”

| — | “
  Tiešā tuvuma, reģionālie un vēsturiskie jautājumi
  ” sniedz informāciju par to, kāda ir varbūtība, ka tiks nepareizi norādīta izcelsme, ievedot kontrabandu no kaimiņvalstīm, no valstīm, ar kurām ir ciešas vēsturiskas saites, vai valstīm, kas sniedz nodokļu stimulus.






  Rādītāji | Informācijas avoti |
| --- | --- | --- |
| — | Deklarētajai izcelsmes valstij ir tiešas robežas ar teritorijām, kurās izrakteņu ražošanā un tirdzniecībā ir iesaistīti nelikumīgi bruņoti grupējumi, sabiedriskās drošības spēki vai kriminālas organizācijas. |

—

“
  Tiešā tuvuma, reģionālie un vēsturiskie jautājumi
  ” sniedz informāciju par to, kāda ir varbūtība, ka tiks nepareizi norādīta izcelsme, ievedot kontrabandu no kaimiņvalstīm, no valstīm, ar kurām ir ciešas vēsturiskas saites, vai valstīm, kas sniedz nodokļu stimulus.

Tiešā tuvuma, reģionālie un vēsturiskie jautājumi

Rādītāji

Informācijas avoti

—

Deklarētajai izcelsmes valstij ir tiešas robežas ar teritorijām, kurās izrakteņu ražošanā un tirdzniecībā ir iesaistīti nelikumīgi bruņoti grupējumi, sabiedriskās drošības spēki vai kriminālas organizācijas.

| — | Deklarētajai izcelsmes valstij ir ekonomiskas saites ar konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām un ar tām saistīto nelikumīgo tirdzniecību ar izrakteņiem. |
| --- | --- |

—

Deklarētajai izcelsmes valstij ir ekonomiskas saites ar konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām un ar tām saistīto nelikumīgo tirdzniecību ar izrakteņiem.

| — | ANO Drošības padomes rezolūcijas |
| --- | --- |

—

ANO Drošības padomes rezolūcijas

| — | Vietējās vēstniecības, ES delegācijas |
| --- | --- |

—

Vietējās vēstniecības, ES delegācijas

| — | Sk. šo vadlīniju 4. iedaļas punktu “konflikts” |
| --- | --- |

—

Sk. šo vadlīniju 4. iedaļas punktu “konflikts”

| — | Izcelsmes valsts nodokļu politika rada stimulus ievest izrakteņus kontrabandas ceļā tranzītvalstīs, kur izrakteņu eksports netiek aplikts ar nodokļiem vai nodokļiem ir daudz zemākas likmes. |
| --- | --- |

—

Izcelsmes valsts nodokļu politika rada stimulus ievest izrakteņus kontrabandas ceļā tranzītvalstīs, kur izrakteņu eksports netiek aplikts ar nodokļiem vai nodokļiem ir daudz zemākas likmes.

| — | ESAO datubāze, kurā iekļauti izejvielu eksporta ierobežojumi
  http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm |
| --- | --- |

—

ESAO datubāze, kurā iekļauti izejvielu eksporta ierobežojumi

http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

| — | Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, kurā ir ierobežoti zināmie resursi/krājumi vai gaidāmie ražošanas apjomi.

  Turpmāk sniegtajā pārbaudes punktu tabulā ir sniegti “
  jautājumi, kas attiecas uz izrakteņiem un piegādes ķēdēm
  ”. Veicot pienācīgas pārbaudes pasākumus, uzņēmumiem būtu īpaši jāpārliecinās, vai norādītajā izcelsmes valstī vispār ir zināmi attiecīgā izrakteņa ģeoloģiskie resursi vai gaidāmie ražošanas apjomi. Uzņēmumiem būtu arī pamatoti jānovērtē, vai deklarētajai izcelsmei ir jēgpilna nozīme no ekonomiskā viedokļa, piemēram, vai tuvumā ir pievilcīgi tirgi.






  Rādītāji | Informācijas avoti |
| --- | --- | --- |
| — | Deklarētajai izcelsmes valstij ir ierobežoti zināmi izrakteņa resursi vai krājumi, iespējami resursi vai gaidāmie ražošanas apjomi, kā arī konkrētās izrakteņu īpatnības. |

—

Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, kurā ir ierobežoti zināmie resursi/krājumi vai gaidāmie ražošanas apjomi.

Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, kurā ir ierobežoti zināmie resursi/krājumi vai gaidāmie ražošanas apjomi.

Turpmāk sniegtajā pārbaudes punktu tabulā ir sniegti “
  jautājumi, kas attiecas uz izrakteņiem un piegādes ķēdēm
  ”. Veicot pienācīgas pārbaudes pasākumus, uzņēmumiem būtu īpaši jāpārliecinās, vai norādītajā izcelsmes valstī vispār ir zināmi attiecīgā izrakteņa ģeoloģiskie resursi vai gaidāmie ražošanas apjomi. Uzņēmumiem būtu arī pamatoti jānovērtē, vai deklarētajai izcelsmei ir jēgpilna nozīme no ekonomiskā viedokļa, piemēram, vai tuvumā ir pievilcīgi tirgi.

jautājumi, kas attiecas uz izrakteņiem un piegādes ķēdēm

Rādītāji

Informācijas avoti

—

Deklarētajai izcelsmes valstij ir ierobežoti zināmi izrakteņa resursi vai krājumi, iespējami resursi vai gaidāmie ražošanas apjomi, kā arī konkrētās izrakteņu īpatnības.

| — | Deklarētajā izcelsmes valstī ir liela neformāla vai amatnieciska un maza mēroga ieguves rūpniecības nozare, kurā parasti ir augstāki saistītie riski. |
| --- | --- |

—

Deklarētajā izcelsmes valstī ir liela neformāla vai amatnieciska un maza mēroga ieguves rūpniecības nozare, kurā parasti ir augstāki saistītie riski.

| — | British Geological Survey:
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html |
| --- | --- |

—

British Geological Survey:

British Geological Survey

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

| — | USGS U.S. Geological Survey:
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ |
| --- | --- |

—

USGS U.S. Geological Survey:

USGS U.S. Geological Survey

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

| — | ES dalībvalstu nacionālie ģeoloģiskie dienesti |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstu nacionālie ģeoloģiskie dienesti

| — | Iespējamās izcelsmes valsts ģeoloģiskais dienests |
| --- | --- |

—

Iespējamās izcelsmes valsts ģeoloģiskais dienests

| B. | Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju







  — | Brīdinājuma signāls: ja uzņēmuma piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas kādā no iepriekš minētajām izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli, vai ir akcionāri vai tiem ir citas intereses uzņēmumos, kas piegādā izrakteņus no šīm izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas iepriekš minētie brīdinājuma signāli, un ja ir zināms, ka uzņēmuma piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir sagādāti izrakteņi no izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

  Šo ar piegādātāju saistītu informāciju galvenokārt iegūst no datiem, ko uzņēmumi ir apkopojuši, īstenojot savu pienācīgas pārbaudes sistēmu. Tiklīdz ir zināma uzņēmuma piegādātāja vai cita zināmā augšupējā posma uzņēmuma identitāte, uzņēmumiem būtu jāveic turpmāk norādītās darbības, lai pārliecinātos, vai piegādātājs darbojas vietā, uz kuru attiecas brīdinājuma signāls:






  — | internetā jāpārlūko vispārīga informācija par minēto piegādātāju / augšupējā posma uzņēmumu, tostarp valsts pārvaldes iestāžu un starptautisko organizāciju ziņojumi (jo īpaši ANO Ekspertu grupas ziņojumi), un plašāk starptautisko un vietējo plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ziņojumi; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju

Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju

—

Brīdinājuma signāls: ja uzņēmuma piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas kādā no iepriekš minētajām izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli, vai ir akcionāri vai tiem ir citas intereses uzņēmumos, kas piegādā izrakteņus no šīm izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas iepriekš minētie brīdinājuma signāli, un ja ir zināms, ka uzņēmuma piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir sagādāti izrakteņi no izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

Brīdinājuma signāls: ja uzņēmuma piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas kādā no iepriekš minētajām izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli, vai ir akcionāri vai tiem ir citas intereses uzņēmumos, kas piegādā izrakteņus no šīm izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas iepriekš minētie brīdinājuma signāli, un ja ir zināms, ka uzņēmuma piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir sagādāti izrakteņi no izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

Šo ar piegādātāju saistītu informāciju galvenokārt iegūst no datiem, ko uzņēmumi ir apkopojuši, īstenojot savu pienācīgas pārbaudes sistēmu. Tiklīdz ir zināma uzņēmuma piegādātāja vai cita zināmā augšupējā posma uzņēmuma identitāte, uzņēmumiem būtu jāveic turpmāk norādītās darbības, lai pārliecinātos, vai piegādātājs darbojas vietā, uz kuru attiecas brīdinājuma signāls:

—

internetā jāpārlūko vispārīga informācija par minēto piegādātāju / augšupējā posma uzņēmumu, tostarp valsts pārvaldes iestāžu un starptautisko organizāciju ziņojumi (jo īpaši ANO Ekspertu grupas ziņojumi), un plašāk starptautisko un vietējo plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ziņojumi;

| — | jāpārbauda uzņēmumu tīmekļa vietnes un pieejamie pienācīgas pārbaudes ziņojumi (piemēram, ziņojumi, kas iesniegti ASV Drošības apmaiņas komisijai); |
| --- | --- |

—

jāpārbauda uzņēmumu tīmekļa vietnes un pieejamie pienācīgas pārbaudes ziņojumi (piemēram, ziņojumi, kas iesniegti ASV Drošības apmaiņas komisijai);

| — | jāpārbauda kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu pienācīgas pārbaudes shēmu saraksti un Eiropas Komisijas sagatavotais pasaules atbildīgo kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu saraksts, tiklīdz tas būs pieejams; |
| --- | --- |

—

jāpārbauda kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu pienācīgas pārbaudes shēmu saraksti un Eiropas Komisijas sagatavotais pasaules atbildīgo kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu saraksts, tiklīdz tas būs pieejams;

| — | jāpārlūko valstu komercreģistri, kuros var atrast norādes par galvenās mītnes atrašanās vietu un iespējamām filiālēm, kas veic darbību. |
| --- | --- |

—

jāpārlūko valstu komercreģistri, kuros var atrast norādes par galvenās mītnes atrašanās vietu un iespējamām filiālēm, kas veic darbību.

Uzņēmumi varētu arī pārbaudīt faktisko īpašumtiesību reģistrus, ja tādi ir pieejami, kā arī valsts Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) ziņojumus (kuros ietverts aizvien lielāks daudzums informācijas par ieguves rūpniecībā iesaistīto uzņēmumu faktiskajām īpašumtiesībām).

EITI

| C. | Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem







  — | Brīdinājuma signāls: ja ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību tiek iegūta informācija, kas liecina par novirzēm vai neparastiem apstākļiem un kas raisa pamatotas aizdomas, ka izrakteņi var veicināt konfliktu vai nopietnus pārkāpumus saistībā ar to ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību.

  Uzņēmumi gandrīz visu ar darbību saistīto informāciju iegūst, apkopojot datus ar ieviestās pienācīgas pārbaudes sistēmas starpniecību.
  Novirzes / neparasti apstākļi var būt ļoti dažādi. ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju papildinājumā attiecībā uz zeltu ir sniegts šāds piemērs: ja valstī juvelierizstrādājumu nolietojums parasti ir 14k (58 %), tad apšaubāms ir piedāvājums, kurā apgalvots, ka ir pieejami otrreizēji pārstrādāti juvelierizstrādājumi, kuru sastāvā ir 90 % zelta.
  Cita situācija ir, piemēram, gadījums, kad augšupējā posma piegādātājs (piemēram, vietējais eksportētājs) neizskaidrojamā veidā īsā laika posmā spēj palielināt eksportētā materiāla apjomus un vienlaikus pienāk ziņas par regulārām izrakteņa resursu zādzībām reģionā, no kura pēc Eiropas importētāja pamatotiem uzskatiem šis piegādātājs gādā šo materiālu.
  Citi “neparasti apstākļi” konkrēti attiecībā uz zeltu (un citiem dārgmetāliem) ir norādīti 111. punktā Finanšu darbību darba grupas izstrādātajā dokumentā Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones (Riska pieejas vadlīnijas dārgmetālu un dārgakmeņu dīleriem) (6), kā arī Kanādas Finanšu darījumu un ziņojumu analīzes centra ziņojumā Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones (Riska pieejas darbgrāmata dārgmetālu un dārgakmeņu dīleriem) (7), piemēram:






  — | iepriekš nezināms klients pieprasa, lai attīrīšanas uzņēmums zeltu pārvērstu stieņos, |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem

Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem

—

Brīdinājuma signāls: ja ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību tiek iegūta informācija, kas liecina par novirzēm vai neparastiem apstākļiem un kas raisa pamatotas aizdomas, ka izrakteņi var veicināt konfliktu vai nopietnus pārkāpumus saistībā ar to ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību.

Brīdinājuma signāls: ja ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību tiek iegūta informācija, kas liecina par novirzēm vai neparastiem apstākļiem un kas raisa pamatotas aizdomas, ka izrakteņi var veicināt konfliktu vai nopietnus pārkāpumus saistībā ar to ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību.

Uzņēmumi gandrīz visu ar darbību saistīto informāciju iegūst, apkopojot datus ar ieviestās pienācīgas pārbaudes sistēmas starpniecību.

Novirzes / neparasti apstākļi var būt ļoti dažādi. ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju papildinājumā attiecībā uz zeltu ir sniegts šāds piemērs: ja valstī juvelierizstrādājumu nolietojums parasti ir 14k (58 %), tad apšaubāms ir piedāvājums, kurā apgalvots, ka ir pieejami otrreizēji pārstrādāti juvelierizstrādājumi, kuru sastāvā ir 90 % zelta.

Cita situācija ir, piemēram, gadījums, kad augšupējā posma piegādātājs (piemēram, vietējais eksportētājs) neizskaidrojamā veidā īsā laika posmā spēj palielināt eksportētā materiāla apjomus un vienlaikus pienāk ziņas par regulārām izrakteņa resursu zādzībām reģionā, no kura pēc Eiropas importētāja pamatotiem uzskatiem šis piegādātājs gādā šo materiālu.

Citi “neparasti apstākļi” konkrēti attiecībā uz zeltu (un citiem dārgmetāliem) ir norādīti 111. punktā Finanšu darbību darba grupas izstrādātajā dokumentā Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones (Riska pieejas vadlīnijas dārgmetālu un dārgakmeņu dīleriem) (6), kā arī Kanādas Finanšu darījumu un ziņojumu analīzes centra ziņojumā Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones (Riska pieejas darbgrāmata dārgmetālu un dārgakmeņu dīleriem) (7), piemēram:

Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones

6

Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones

7

—

iepriekš nezināms klients pieprasa, lai attīrīšanas uzņēmums zeltu pārvērstu stieņos,

| — | muitas deklarācijās nepareizi klasificēta zelta tīrība, svars, izcelsme un vērtība, |
| --- | --- |

—

muitas deklarācijās nepareizi klasificēta zelta tīrība, svars, izcelsme un vērtība,

| — | zeltu ražo un laiž tirdzniecībā nelicencētas personas un uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

zeltu ražo un laiž tirdzniecībā nelicencētas personas un uzņēmumi,

| — | dārgmetālu fizikālās īpašības neatbilst nozares standartiem. |
| --- | --- |

—

dārgmetālu fizikālās īpašības neatbilst nozares standartiem.

---

(1)  Regulas (ES) 2017/821 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka “Savienības importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izrakteņus vai metālus deklarē laišanai brīvā apgrozībā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), 201. panta 1. punkta izpratnē, vai ikviena fiziska vai juridiska persona, kuras vārdā šāda deklarācija tiek sniegta, kā norādīts datu elementos 3/15 un 3/16 Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētās regulas (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.), B pielikumā.

1

(2)  ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (Otrais izdevums, ESAO 2013) ir pamatregulējums, kas jāievēro, lai pienācīgi pārbaudītu piegādes ķēdes saskaņā ar Regulu (ES) 2017/821.

2

(3)  Riskus, kas noteikti ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā, tostarp riskus, kas uzskatāmi par vadlīniju papildinājumos noteiktajiem brīdinājuma signāliem.

3

(4)  Cilvēktiesību definīcija ir sniegta Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

4

(5)  Informācija attiecīgā gadījumā būtu regulāri jāatjaunina.

5

(6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

6

(7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp

7

---