# Službeni list L 253/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 253 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.9. listopada 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 253

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.9. listopada 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1495 оd 8. listopada 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari malation (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1496 оd 8. listopada 2018. o dodavanju određenih količina, zadržanih u godini 2017. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96, ribolovnim kvotama za 2018. | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2018/1497 оd 8. listopada 2018. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kategorije hrane 17. i uporabe prehrambenih aditiva u dodacima prehrani (
  1
  ) | 36 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2018/1498 оd 21. prosinca 2017. o državnoj potpori i mjerama SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) koje je provela Italija u korist društva Ilva S.p.A. u postupku Amministrazione Straordinaria

  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8391)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1499 оd 8. listopada 2018. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/954 o utvrđivanju određenih zaštitnih mjera radi sprečavanja širenja kuge malih preživača u Bugarskoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6662)

   (
  1
  ) | 76 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1495 оd 8. listopada 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari malation (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1496 оd 8. listopada 2018. o dodavanju određenih količina, zadržanih u godini 2017. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96, ribolovnim kvotama za 2018.

5

*

Uredba Komisije (EU) 2018/1497 оd 8. listopada 2018. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kategorije hrane 17. i uporabe prehrambenih aditiva u dodacima prehrani (
  1
  )

1

36

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2018/1498 оd 21. prosinca 2017. o državnoj potpori i mjerama SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) koje je provela Italija u korist društva Ilva S.p.A. u postupku Amministrazione Straordinaria

  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8391)

   (
  1
  )

Amministrazione Straordinaria

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8391)

1

45

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1499 оd 8. listopada 2018. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/954 o utvrđivanju određenih zaštitnih mjera radi sprečavanja širenja kuge malih preživača u Bugarskoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6662)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6662)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 9.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 253/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1495

оd 8. listopada 2018.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari malation

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno drugu mogućnost iz njezina članka 21. stavka 3. i njezin članak 78. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Direktivom Komisije 2010/17/EU (2) aktivna tvar malation uvrštena je u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište uz uvjet da predmetne države članice osiguraju da podnositelj zahtjeva na čiji je zahtjev malation odobren dostave, među ostalim, dodatne potvrdne informacije o akutnom i dugotrajnom riziku za ptice koje se hrane kukcima. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Komisije 2010/17/EU (2) aktivna tvar malation uvrštena je u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište uz uvjet da predmetne države članice osiguraju da podnositelj zahtjeva na čiji je zahtjev malation odobren dostave, među ostalim, dodatne potvrdne informacije o akutnom i dugotrajnom riziku za ptice koje se hrane kukcima.

| (2) | Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4).

| (3) | Podnositelj zahtjeva dostavio je 25. travnja 2012., u roku predviđenom za dostavu, državi članici izvjestiteljici Ujedinjenoj Kraljevini dodatne informacije kako bi ispunio zahtjeve za potvrdne informacije u pogledu procjene rizika za potrošače i procjene akutnog i dugotrajnog rizika za ptice koje se hrane kukcima i kvantitativne razlike učinka malaoksona i malationa. |
| --- | --- |

(3)

Podnositelj zahtjeva dostavio je 25. travnja 2012., u roku predviđenom za dostavu, državi članici izvjestiteljici Ujedinjenoj Kraljevini dodatne informacije kako bi ispunio zahtjeve za potvrdne informacije u pogledu procjene rizika za potrošače i procjene akutnog i dugotrajnog rizika za ptice koje se hrane kukcima i kvantitativne razlike učinka malaoksona i malationa.

| (4) | Ujedinjena Kraljevina ocijenila je dodatne informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva i svoju je ocjenu, u obliku dopune nacrtu izvješća o ocjeni, 11. svibnja 2015. dostavila drugim državama članicama, Komisiji i Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”). |
| --- | --- |

(4)

Ujedinjena Kraljevina ocijenila je dodatne informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva i svoju je ocjenu, u obliku dopune nacrtu izvješća o ocjeni, 11. svibnja 2015. dostavila drugim državama članicama, Komisiji i Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”).

| (5) | Provedeno je savjetovanje s drugim državama članicama, podnositeljem zahtjeva i Agencijom te se od njih zatražilo da dostave primjedbe o ocjeni države članice izvjestiteljice. Agencija je 2. veljače 2016. objavila tehničko izvješće u kojem su sažeti rezultati tog savjetovanja o malationu (5). |
| --- | --- |

(5)

Provedeno je savjetovanje s drugim državama članicama, podnositeljem zahtjeva i Agencijom te se od njih zatražilo da dostave primjedbe o ocjeni države članice izvjestiteljice. Agencija je 2. veljače 2016. objavila tehničko izvješće u kojem su sažeti rezultati tog savjetovanja o malationu (5).

| (6) | Nacrt izvješća o ocjeni, njegovu dopunu i tehničko izvješće Agencije pregledale su države članice i Komisija u okviru Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje te su oni u siječnju 2018. finalizirani u obliku izvješća Komisije o pregledu za malation. |
| --- | --- |

(6)

Nacrt izvješća o ocjeni, njegovu dopunu i tehničko izvješće Agencije pregledale su države članice i Komisija u okviru Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje te su oni u siječnju 2018. finalizirani u obliku izvješća Komisije o pregledu za malation.

| (7) | Komisija je podnositelja zahtjeva pozvala da dostavi primjedbe o izvješću o pregledu za malation. Podnositelj zahtjeva podnio je primjedbe, koje su pažljivo pregledane. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je podnositelja zahtjeva pozvala da dostavi primjedbe o izvješću o pregledu za malation. Podnositelj zahtjeva podnio je primjedbe, koje su pažljivo pregledane.

| (8) | Međutim, informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva nisu dostatne te na temelju njih Komisija ne može zaključiti da je razina akutnih i dugotrajnih rizika za ptice koja proizlazi iz upotrebe malationa prihvatljiva. Nadalje, smanjenje takva rizika s pomoću mjera za smanjenje rizika u praksi nije moguće provesti osim u slučaju primjena u staklenicima. |
| --- | --- |

(8)

Međutim, informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva nisu dostatne te na temelju njih Komisija ne može zaključiti da je razina akutnih i dugotrajnih rizika za ptice koja proizlazi iz upotrebe malationa prihvatljiva. Nadalje, smanjenje takva rizika s pomoću mjera za smanjenje rizika u praksi nije moguće provesti osim u slučaju primjena u staklenicima.

| (9) | Stoga je, uzimajući u obzir utvrđeni visoki rizik za ptice, primjereno dodatno ograničiti uvjete uporabe malationa, odnosno dopustiti primjenu samo u staklenicima s trajnom konstrukcijom. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Stoga je, uzimajući u obzir utvrđeni visoki rizik za ptice, primjereno dodatno ograničiti uvjete uporabe malationa, odnosno dopustiti primjenu samo u staklenicima s trajnom konstrukcijom. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Državama članicama trebalo bi dati dovoljno vremena za izmjenu ili oduzimanje odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju malation. |
| --- | --- |

(10)

Državama članicama trebalo bi dati dovoljno vremena za izmjenu ili oduzimanje odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju malation.

| (11) | U slučaju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju malation, ako države članice odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to razdoblje trebalo bi isteći najkasnije 29. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(11)

U slučaju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju malation, ako države članice odobre razdoblje odgode u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, to razdoblje trebalo bi isteći najkasnije 29. siječnja 2020.

| (12) | Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje nije donio mišljenje u roku koji je odredio njegov predsjednik. Smatralo se potrebnim donijeti provedbeni akt te je predsjednik odbora podnio nacrt provedbenog akta žalbenom odboru na daljnje razmatranje. Žalbeni odbor nije donio mišljenje, |
| --- | --- |

(12)

Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje nije donio mišljenje u roku koji je odredio njegov predsjednik. Smatralo se potrebnim donijeti provedbeni akt te je predsjednik odbora podnio nacrt provedbenog akta žalbenom odboru na daljnje razmatranje. Žalbeni odbor nije donio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prijelazne mjere

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 države članice prema potrebi mijenjaju ili oduzimaju postojeća odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja kao aktivnu tvar sadržavaju malation najkasnije do 29. travnja 2019.

Članak 3.

Razdoblje odgode

Sva razdoblja odgode koja države članice odobre u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju biti što kraća i moraju isteći najkasnije 29. siječnja 2020.

Članak 4.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2010/17/EU od 9. ožujka 2010. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštavanja malationa kao aktivne tvari (SL L 60, 10.3.2010., str. 17.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

4

(5)  Tehničko izvješće o rezultatima savjetovanja s državama članicama, podnositeljem zahtjeva i EFSA-om o ocjeni rizika od uporabe malationa kao pesticida na temelju potvrdnih informacija. EFSA, povezana publikacija 2016: EN-951. 61 str.

5

---

PRILOG

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 stupac „Posebne odredbe” za unos 300., malation, zamjenjuje se sljedećim:

„DIO A

Dopušten za uporabu samo kao insekticid u staklenicima s trajnom konstrukcijom. Dopušten je samo za profesionalnu uporabu.

DIO B

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju se uzeti u obzir zaključci izvješća o pregledu za malation, a posebno njegovi dodaci I. i II. u završnoj verziji donesenoj u Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje.

U toj ukupnoj ocjeni države članice moraju obratiti posebnu pozornost na sljedeće:

| (a) | ispuštanje iz staklenika tvari kao što su kondenzirana voda, slivna voda te tlo i umjetni supstrati kako bi se spriječio rizik za vodene organizme; |
| --- | --- |

(a)

ispuštanje iz staklenika tvari kao što su kondenzirana voda, slivna voda te tlo i umjetni supstrati kako bi se spriječio rizik za vodene organizme;

| (b) | zaštitu kolonija oprašivača namjerno postavljenih u staklenik; |
| --- | --- |

(b)

zaštitu kolonija oprašivača namjerno postavljenih u staklenik;

| (c) | zaštitu rukovatelja i radnika tako da je uvjetima uporabe propisana primjena odgovarajuće osobne zaštitne opreme, prema potrebi; |
| --- | --- |

(c)

zaštitu rukovatelja i radnika tako da je uvjetima uporabe propisana primjena odgovarajuće osobne zaštitne opreme, prema potrebi;

| (d) | zaštitu potrošača u slučaju prerađenih proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

zaštitu potrošača u slučaju prerađenih proizvoda.

Države članice osiguravaju da se pripravcima na osnovi malationa prilažu potrebne upute kako bi se izbjegao svaki rizik od nastanka izomalationa iznad dopuštene maksimalne količine tijekom skladištenja i transporta.

Uvjeti odobrenja moraju obuhvaćati mjere za smanjenje rizika te se njima treba predvidjeti odgovarajuće označivanje sredstava za zaštitu bilja.”

---

| 9.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 253/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1496

оd 8. listopada 2018.

o dodavanju određenih količina, zadržanih u godini 2017. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96, ribolovnim kvotama za 2018.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (1), a posebno njezin članak 4. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 847/96, države članice mogu prije 31. listopada godine primjene dodijeljene ribolovne kvote od Komisije zatražiti zadržavanje najviše 10 % te kvote za prebacivanje u sljedeću godinu. Komisija će dodati zadržanu količinu odgovarajućoj kvoti. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 847/96, države članice mogu prije 31. listopada godine primjene dodijeljene ribolovne kvote od Komisije zatražiti zadržavanje najviše 10 % te kvote za prebacivanje u sljedeću godinu. Komisija će dodati zadržanu količinu odgovarajućoj kvoti.

| (2) | Uredbama Vijeća (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) i (EU) 2017/127 (5) utvrđuju se ribolovne kvote za određene stokove za 2017. i određuje na koje se stokove mogu primjenjivati mjere predviđene Uredbom (EZ) br. 847/96. |
| --- | --- |

(2)

Uredbama Vijeća (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) i (EU) 2017/127 (5) utvrđuju se ribolovne kvote za određene stokove za 2017. i određuje na koje se stokove mogu primjenjivati mjere predviđene Uredbom (EZ) br. 847/96.

| (3) | Uredbama Vijeća (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) i (EU) 2018/120 (8) utvrđuju se ribolovne kvote za određene stokove za 2018. i određuje na koje se stokove mogu primjenjivati mjere predviđene Uredbom (EZ) br. 847/96. |
| --- | --- |

(3)

Uredbama Vijeća (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) i (EU) 2018/120 (8) utvrđuju se ribolovne kvote za određene stokove za 2018. i određuje na koje se stokove mogu primjenjivati mjere predviđene Uredbom (EZ) br. 847/96.

| (4) | Neke su države članice prije 31. listopada 2017. zatražile, u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 847/96, da se dio njihovih kvota za 2017. za stokove navedene na popisu u Prilogu ovoj Uredbi zadrži i prenese u sljedeću godinu. U granicama navedenima u toj uredbi zadržane bi količine trebalo dodati kvotama za 2018. |
| --- | --- |

(4)

Neke su države članice prije 31. listopada 2017. zatražile, u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 847/96, da se dio njihovih kvota za 2017. za stokove navedene na popisu u Prilogu ovoj Uredbi zadrži i prenese u sljedeću godinu. U granicama navedenima u toj uredbi zadržane bi količine trebalo dodati kvotama za 2018.

| (5) | Za potrebe primjene te fleksibilnosti u obzir su uzeti prihvatljivost zatraženih prijenosa stokova i stanje iskorištavanja tih stokova. Smatra se da oni mogu podlijegati prebacivanju zadržanih kvota iz 2017. u 2018. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 847/96. |
| --- | --- |

(5)

Za potrebe primjene te fleksibilnosti u obzir su uzeti prihvatljivost zatraženih prijenosa stokova i stanje iskorištavanja tih stokova. Smatra se da oni mogu podlijegati prebacivanju zadržanih kvota iz 2017. u 2018. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 847/96.

| (6) | Radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike i pogoršao biološki status stokova, na stokove navedene na popisu u Prilogu ovoj Uredbi ne primjenjuje se načelo fleksibilnosti iz godine u godinu predviđeno člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(6)

Radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike i pogoršao biološki status stokova, na stokove navedene na popisu u Prilogu ovoj Uredbi ne primjenjuje se načelo fleksibilnosti iz godine u godinu predviđeno člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Ribolovne kvote za 2018. utvrđene u uredbama (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970, (EU) 2017/2360 i (EU) 2018/120 povećavaju se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 115, 9.5.1996., str. 3.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2016/1903 od 28. listopada 2016. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2017. i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/72 (SL L 295, 29.10.2016., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) 2016/2285 od 12. prosinca 2016. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2017. i 2018. i izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2016/72 (SL L 344, 17.12.2016., str. 32.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU) 2016/2372 od 19. prosinca 2016. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Crnome moru za 2017. (SL L 352, 23.12.2016., str. 26.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EU) 2017/127 od 20. siječnja 2017. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2017. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za ribarska plovila Unije u određenim vodama izvan Unije (SL L 24, 28.1.2017., str. 1.).

5

(6)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1970 od 27. listopada 2017. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2018. i o izmjeni Uredbe (EU) 2017/127 (SL L 281, 31.10.2017., str. 1.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EU) 2017/2360 od 11. prosinca 2017. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Crnome moru za 2018. (SL L 337, 19.12.2017., str. 1.).

7

(8)  Uredba Vijeća (EU) 2018/120 od 23. siječnja 2018. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2018. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije i o izmjeni Uredbe (EU) 2017/127 (SL L 27, 31.1.2018., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

9

---

PRILOG

| Oznaka države | Oznaka stoka | Vrsta | Zona | Konačna kvota 2017. (1) (u tonama) | Ulov 2017. (u tonama) | Ulov u posebnim uvjetima (2) 2017. (u tonama) | Konačna kvota (%) | Prenesena količina (u tonama) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | COD/07 A. | bakalar | zona VII.a | 5,342 | 5,117 | 0 | 95,82 | 0,225 |
| BE | COD/07D. | bakalar | zona VII.d | 96,435 | 17,498 | 0 | 18,14 | 9,643 |
| BE | COD/2A3AX4 | bakalar | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 898,275 | 696,571 | 0 | 77,54 | 89,827 |
| BE | COD/7XAD34 | bakalar | zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 109,865 | 82,143 | 0 | 74,76 | 10,986 |
| BE | HAD/2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 234,869 | 30,338 | 0 | 12,92 | 23,487 |
| BE | HAD/5BC6 A. | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a | 1,450 | 0 | 0 | 0 | 0,145 |
| BE | HAD/6B1214 | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV. | 1,082 | 0 | 0 | 0 | 0,108 |
| BE | HAD/7X7A34 | koljak | zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 115,625 | 111,392 | 0 | 96,33 | 4,233 |
| BE | HER/4CXB7D | haringa | zone IV.c, VII.d | 117,681 | 13,080 | 0 | 11,11 | 11,768 |
| BE | HKE/2AC4-C | oslić | vode Unije u zonama II.a i IV. | 53,590 | 34,950 | 0 | 65,22 | 5,359 |
| BE | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 265,795 | 46,006 | 0 | 17,31 | 26,579 |
| BE | HKE/8ABDE. | oslić | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 21,965 | 4,904 | 0 | 22,32 | 2,196 |
| BE | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 1,050 | 0,330 | 0 | 31,43 | 0,105 |
| BE | LEZ/07. | patarače | zona VII. | 391,423 | 346,415 | 14,464 | 92,20 | 30,544 |
| BE | LEZ/2AC4-C | patarače | vode Unije u zonama II.a i IV. | 11,969 | 0,008 | 0 | 0,07 | 1,197 |
| BE | MAC/2A34. | skuša | zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32 | 108,807 | 107,122 | 0 | 98,45 | 1,685 |
| BE | NEP/07. | škamp | zona VII. | 17,571 | 1,129 | 0 | 6,43 | 1,757 |
| BE | NEP/2AC4-C | škamp | vode Unije u zonama II.a i IV. | 1 401,445 | 1 114,359 | 0 | 79,51 | 140,144 |
| BE | NEP/8ABDE. | škamp | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 5,056 | 0,175 | 0 | 3,46 | 0,506 |
| BE | PLE/2A3AX4 | iverak zlatopjeg | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 8 409,159 | 5 319,257 | 0 | 63,26 | 840,916 |
| BE | PLE/7DE. | iverak zlatopjeg | zone VII.d i VII.e | 2 572,927 | 2 341,557 | 0 | 91,01 | 231,370 |
| BE | POK/2C3A4. | ugljenar | zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a | 15,000 | 14,988 | 0 | 99,92 | 0,012 |
| BE | SOL/07D. | list obični | zona VII.d | 890,356 | 697,391 | 0 | 78,33 | 89,036 |
| BE | SOL/07E. | list obični | zona VII.e | 56,923 | 55,552 | 0 | 97,60 | 1,371 |
| BE | SOL/24-C. | list obični | vode Unije u zonama II.a i IV. | 1 494,452 | 556,950 | 0 | 37,27 | 149,445 |
| BE | SOL/7FG. | list obični | zone VII.f i VII.g | 578,064 | 553,782 | 0 | 95,80 | 24,282 |
| BE | SOL/8AB. | list obični | zone VIII.a i VIII.b | 270,979 | 267,032 | 0 | 98,54 | 3,947 |
| BE | WHG/2AC4. | pišmolj | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 130,500 | 71,341 | 0 | 54,67 | 13,050 |
| BE | WHG/7X7 A-C | pišmolj | zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 417,844 | 230,902 | 0 | 55,26 | 41,784 |
| DE | BLI/5B67- | manjić morski | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII. | 101,445 | 0 | 0 | 0 | 10,144 |
| DE | BSF/56712- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII. | 24,000 | 0 | 0 | 0 | 2,400 |
| DE | COD/03AN. | bakalar | Skagerrak | 116,254 | 73,715 | 0 | 63,41 | 11,625 |
| DE | COD/2A3AX4 | bakalar | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 2 879,660 | 604,587 | 1 725,493 | 80,92 | 287,966 |
| DE | GFB/*89- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. (posebni uvjet za GFB/567-) | 0,880 | 0 | 0 | 0 | 0,088 |
| DE | GFB/1234- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II. III. i IV. | 9,000 | 0,047 | 0 | 0,52 | 0,900 |
| DE | GFB/567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII. | 11,000 | 0 | 0 | 0 | 1,100 |
| DE | GHL/2 A-C46 | grenlandska ploča | vode Unije u zonama II.a i IV.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. | 24,343 | 0,003 | 0 | 0,01 | 2,434 |
| DE | HAD/*2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a (posebni uvjet za HAD/5BC6 A.) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| DE | HAD/2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 809,313 | 166,986 | 443,878 | 75,48 | 80,931 |
| DE | HAD/3 A/BCD | koljak | zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32 | 124,395 | 62,536 | 0 | 50,27 | 12,439 |
| DE | HAD/5BC6 A. | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a | 5,865 | 0 | 0 | 0 | 0,586 |
| DE | HAD/6B1214 | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV. | 38,473 | 0 | 0 | 0 | 3,847 |
| DE | HER/*04B. | haringa | zone IV.c, VII.d (posebni uvjet za HER/4CXB7D) | 414,955 | 0 | 0 | 0 | 41,495 |
| DE | HER/*04-C. | haringa | vode Unije u zoni IV. (posebni uvjet za HER/03 A.) | 186,400 | 169,000 | 0 | 90,67 | 17,400 |
| DE | HER/*25B-F | haringa | zone II., V.b sjeverno od 62° N (vode Farskih otoka) (posebni uvjet za HER/1/2-) | 589,190 | 556,960 | 0 | 94,53 | 32,230 |
| DE | HER/03 A. | haringa | zona III.a | 338,590 | 85,030 | 169,000 | 75,03 | 33,859 |
| DE | HER/03 A-BC | haringa | zona III.a | 56,100 | 0 | 0 | 0 | 5,610 |
| DE | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 5 194,190 | 4 607,368 | 559,107 | 99,47 | 27,715 |
| DE | HER/2A47DX | haringa | zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a | 65,042 | 48,541 | 0 | 74,63 | 6,504 |
| DE | HER/3D-R30 | haringa | vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32 | 3 999,802 | 3 595,774 | 0 | 89,90 | 399,980 |
| DE | HER/4AB. | haringa | vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S | 34 950,290 | 34 667,112 | 0 | 99,19 | 283,178 |
| DE | HER/4CXB7D | haringa | zone IV.c, VII.d | 9 016,059 | 9 015,644 | 0 | 100 | 0,415 |
| DE | HER/5B6ANB | haringa | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN | 16,605 | 0 | 0 | 0 | 1,660 |
| DE | HER/7G-K. | haringa | zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 307,180 | 307,015 | 0 | 99,95 | 0,165 |
| DE | HKE/*03 A. | oslić | zona III.a (posebni uvjet za HKE/2AC4-C) | 28,420 | 4,191 | 0 | 14,75 | 2,842 |
| DE | HKE/2AC4-C | oslić | vode Unije u zonama II.a i IV. | 417,642 | 234,683 | 4,191 | 57,20 | 41,764 |
| DE | HKE/3 A/BCD | oslić | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 0,063 | 0,073 | 0 | 121,67 | 0,006 |
| DE | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 20,004 | 7,350 | 0 | 36,75 | 2,000 |
| DE | JAX/*4BC7D | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama IV.b, IV.c i VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 362,266 | 0 | 0 | 0 | 36,227 |
| DE | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a, VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 13 567,095 | 7 118,983 | 195,870 | 53,92 | 1 356,709 |
| DE | LEZ/2AC4-C | patarače | vode Unije u zonama II.a i IV. | 7,756 | 0,289 | 0 | 3,72 | 0,776 |
| DE | MAC/*02AN- | skuša | norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2A34.) | 127,000 | 0 | 0 | 0 | 12,700 |
| DE | MAC/*2AN- | skuša | norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 2 108,000 | 0 | 0 | 0 | 210,800 |
| DE | MAC/*4 A-EN | skuša | vode Unije u zoni II.a; vode Unije i norveške vode u zoni IV.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 12 851,369 | 10 120,282 | 0 | 78,75 | 1 285,137 |
| DE | MAC/*FRO1 | skuša | vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2A34.) | 129,800 | 0 | 0 | 0 | 12,980 |
| DE | MAC/*FRO2 | skuša | vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 2 157,000 | 57,536 | 0 | 2,67 | 215,700 |
| DE | MAC/2CX14- | skuša | zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV. | 20 021,076 | 9 785,932 | 10 177,818 | 99,71 | 57,326 |
| DE | MAC/8C3411 | skuša | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 993,453 | 0 | 993,000 | 99,95 | 0,453 |
| DE | NEP/2AC4-C | škamp | vode Unije u zonama II.a i IV. | 1 216,698 | 925,197 | 0 | 76,04 | 121,670 |
| DE | NEP/3 A/BCD | škamp | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 16,422 | 0,695 | 0 | 4,23 | 1,642 |
| DE | OTH/*07D. | kljunčica i pišmolj | zona VII.d (posebni uvjet za JAX/*07D) | 15,880 | 0 | 0 | 0 | 1,588 |
| DE | OTH/*2 A-14 | kljunčica, pišmolj i skuša | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 598,850 | 195,870 | 0 | 32,71 | 59,885 |
| DE | PLE/03AN. | iverak zlatopjeg | Skagerrak | 74,400 | 10,905 | 0 | 14,66 | 7,440 |
| DE | PLE/03AS. | iverak zlatopjeg | Kattegat | 25,300 | 0,552 | 0 | 2,18 | 2,530 |
| DE | PLE/2A3AX4 | iverak zlatopjeg | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 7 830,535 | 2 637,599 | 17,083 | 33,90 | 783,053 |
| DE | PLE/3BCD-C | iverak zlatopjeg | vode Unije u podzonama 22–32 | 1 353,930 | 1 083,836 | 0 | 80,05 | 135,393 |
| DE | POK/2C3A4. | ugljenar | zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a | 10 203,232 | 7 953,247 | 0 | 77,95 | 1 020,323 |
| DE | POK/56-14 | ugljenar | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV. | 17,500 | 0,040 | 0 | 0,23 | 1,750 |
| DE | RHG/5B67- | Grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. (posebni uvjet za RNG/5B67-) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| DE | RHG/8X14- | Grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. (posebni uvjet za RNG/8X14-) | 0,170 | 0 | 0 | 0 | 0,017 |
| DE | RNG/*5B67- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. (posebni uvjet za RNG/8X14-) | 1,700 | 0 | 0 | 0 | 0,170 |
| DE | RNG/*8X14- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. (posebni uvjet za RNG/5B67-) | 0,600 | 0 | 0 | 0 | 0,060 |
| DE | RNG/5B67- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. | 6,000 | 0 | 0 | 0 | 0,600 |
| DE | RNG/8X14- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. | 17,000 | 0 | 0 | 0 | 1,700 |
| DE | SOL/24-C. | list obični | vode Unije u zonama II. i IV. | 1 096,606 | 760,869 | 0 | 69,38 | 109,661 |
| DE | SOL/3 A/BCD | list obični | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 28,085 | 21,720 | 0 | 77,32 | 2,808 |
| DE | SPR/3BCD-C | papalina | vode Unije u podzonama 22–32 | 13 793,824 | 13 592,720 | 0 | 98,54 | 201,104 |
| DE | WHB/*05-F. | ugotica pučinka | vode Farskih otoka (posebni uvjet za WHB/1X14) | 9 097,540 | 9 096,867 | 0 | 99,99 | 0,673 |
| DE | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 50 598,449 | 36 350,661 | 9 096,867 | 89,82 | 5 059,845 |
| DE | WHG/2AC4. | pišmolj | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 215,969 | 46,098 | 42,677 | 41,11 | 21,597 |
| DE | WHG/56-14 | pišmolj | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 1,102 | 0 | 0 | 0 | 0,110 |
| DK | COD/03AN. | bakalar | Skagerrak | 4 661,417 | 3 664,934 | 0 | 78,62 | 466,142 |
| DK | COD/2A3AX4 | bakalar | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 7 362,970 | 2 717,950 | 3 400,624 | 83,10 | 736,297 |
| DK | GHL/2 A-C46 | grenlandska ploča | vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. | 17,782 | 0 | 0 | 0 | 1,778 |
| DK | HAD/2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 1 395,232 | 293,436 | 891,345 | 84,92 | 139,523 |
| DK | HAD/3 A/BCD | koljak | zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32 | 2 001,978 | 886,262 | 0 | 44,27 | 200,198 |
| DK | HAD/5BC6 A. | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a | 3,300 | 1,975 | 0 | 59,85 | 0,330 |
| DK | HER/*04B. | haringa | zone IV.c, VII.d (posebni uvjet za HER/4CXB7D) | 673,695 | 0 | 0 | 0 | 67,369 |
| DK | HER/*04-C. | haringa | vode Unije u zoni IV. (posebni uvjet za HER/03 A.) | 11 603,289 | 7 517,921 | 0 | 64,79 | 1 160,329 |
| DK | HER/*25B-F | haringa | zone II., V.b sjeverno od 62° N (vode Farskih otoka) (posebni uvjet za HER/1/2-) | 2 524,000 | 0 | 0 | 0 | 252,400 |
| DK | HER/03 A. | haringa | zona III.a | 15 289,590 | 3 241,059 | 7 517,921 | 70,37 | 1 528,959 |
| DK | HER/03 A-BC | haringa | zona III.a | 6 232,593 | 370,759 | 0 | 5,95 | 623,259 |
| DK | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 20 929,424 | 19 037,374 | 0 | 90,96 | 1 892,050 |
| DK | HER/2A47DX | haringa | zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a | 12 297,888 | 7 276,975 | 0 | 59,17 | 1 229,789 |
| DK | HER/3D-R30 | haringa | vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32 | 10 460,541 | 9 322,713 | 0 | 89,12 | 1 046,054 |
| DK | HER/4AB. | haringa | vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S | 100 839,390 | 92 119,820 | 3 728,955 | 95,05 | 4 990,615 |
| DK | HER/4CXB7D | haringa | zone IV.c, VII.d | 1 204,804 | 0 | 0 | 0 | 120,480 |
| DK | HER/5B6ANB | haringa | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN | 0,958 | 0,250 | 0 | 26,04 | 0,096 |
| DK | HKE/*03 A. | oslić | zona III.a (posebni uvjet za HKE/2AC4-C) | 247,280 | 0 | 0 | 0 | 24,728 |
| DK | HKE/2AC4-C | oslić | vode Unije u zonama II.a i IV. | 2 511,057 | 2 022,923 | 0 | 80,56 | 251,106 |
| DK | HKE/3 A/BCD | oslić | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 1 233,390 | 631,155 | 0 | 51,17 | 123,339 |
| DK | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 1,040 | 0,650 | 0 | 62,5 | 0,104 |
| DK | HKE/8ABDE. | oslić | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 0,500 | 0,200 | 0 | 40 | 0,050 |
| DK | JAX/*4BC7D | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama IV.b, IV.c i VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 464,305 | 0 | 0 | 0 | 46,430 |
| DK | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a, VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 9 560,397 | 6 123,941 | 0 | 64,06 | 956,040 |
| DK | LEZ/2AC4-C | patarače | vode Unije u zonama II.a i IV. | 97,738 | 47,903 | 0 | 49,01 | 9,774 |
| DK | NEP/2AC4-C | škamp | vode Unije u zonama II.a i IV. | 1 128,441 | 539,145 | 0 | 47,78 | 112,844 |
| DK | NEP/3 A/BCD | škamp | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 10 196,324 | 3 703,523 | 0 | 36,32 | 1 019,632 |
| DK | OTH/*2 A-14 | kljunčica, pišmolj i skuša | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 287,000 | 0 | 0 | 0 | 28,700 |
| DK | PLE/03AN. | iverak zlatopjeg | Skagerrak | 14 762,400 | 6 836,931 | 0 | 46,31 | 1 476,240 |
| DK | PLE/03AS. | iverak zlatopjeg | Kattegat | 2 294,900 | 700,128 | 0 | 30,51 | 229,490 |
| DK | PLE/2A3AX4 | iverak zlatopjeg | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 26 764,044 | 6 080,942 | 6 437,121 | 46,77 | 2 676,404 |
| DK | PLE/3BCD-C | iverak zlatopjeg | vode Unije u podzonama 22–32 | 5 659,700 | 1 681,646 | 0 | 29,71 | 565,970 |
| DK | POK/2C3A4. | ugljenar | zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a | 6 526,110 | 5 689,168 | 0 | 87,18 | 652,611 |
| DK | POK/56-14 | ugljenar | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV. | 6,055 | 5,214 | 0 | 86,04 | 0,605 |
| DK | SOL/24-C. | list obični | vode Unije u zonama II. i IV. | 671,003 | 432,267 | 0 | 64,42 | 67,100 |
| DK | SOL/3 A/BCD | list obični | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 502,192 | 426,878 | 0 | 85,00 | 50,219 |
| DK | SPR/3BCD-C | papalina | vode Unije u podzonama 22–32 | 30 088,206 | 27 118,464 | 0 | 90,13 | 2 969,742 |
| DK | WHB/*05-F. | ugotica pučinka | vode Farskih otoka (posebni uvjet za WHB/1X14) | 5 411,260 | 0 | 0 | 0 | 541,126 |
| DK | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 67 767,619 | 60 920,406 | 7,828 | 89,91 | 6 776,762 |
| DK | WHG/2AC4. | pišmolj | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 1 013,100 | 191,283 | 62,912 | 25,09 | 101,310 |
| EE | BLI/5B67- | manjić morski | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII. | 18,800 | 0 | 0 | 0 | 1,880 |
| EE | HER/03D.RG | haringa | podzona 28.1 | 14 822,468 | 13 772,460 | 0 | 92,92 | 1 050,008 |
| EE | HER/3D-R30 | haringa | vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32 | 24 198,194 | 21 380,208 | 0 | 88,35 | 2 419,819 |
| EE | SPR/3BCD-C | papalina | vode Unije u podzonama 22–32 | 29 634,465 | 26 545,950 | 0 | 89,58 | 2 963,446 |
| ES | ALF/3X14- | alfonsini (ribe roda Beryx) | vode Unije i međunarodne vode u zonama III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV. | 78,974 | 75,154 | 0 | 95,17 | 3,82 |
| ES | ANE/08. | inćun | zona VIII. | 26 564,931 | 23 065,576 | 0 | 86,83 | 2 656,493 |
| ES | ANF/8C3411 | grdobina | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 3 364,445 | 1 672,291 | 0 | 49,70 | 336,444 |
| ES | BLI/5B67- | manjić morski | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII. | 399,977 | 116,827 | 0 | 29,21 | 39,998 |
| ES | BSF/56712- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII. | 334,276 | 237,942 | 0 | 71,18 | 33,428 |
| ES | BSF/8910- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX. i X. | 32,400 | 31,922 | 0 | 98,52 | 0,478 |
| ES | GFB/*567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. (posebni uvjet za GFB/89-) | 22,960 | 0 | 0 | 0 | 2,296 |
| ES | GFB/*89- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. (posebni uvjet za GFB/567-) | 55,888 | 0 | 0 | 0 | 5,589 |
| ES | GFB/567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII. | 711,896 | 404,057 | 0 | 56,76 | 71,190 |
| ES | GFB/89- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. | 284,415 | 188,586 | 0 | 66,31 | 28,441 |
| ES | GHL/2 A-C46 | grenlandska ploča | vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. | 70,000 | 39,198 | 0 | 56,00 | 7,000 |
| ES | HAD/5BC6 A. | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a | 39,620 | 28,125 | 0 | 70,99 | 3,962 |
| ES | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 34,325 | 0 | 0 | 0 | 3,432 |
| ES | HKE/*57-14 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za HKE/8ABDE.) | 4 354,000 | 2 396,245 | 0 | 55,04 | 435,400 |
| ES | HKE/*8ABDE | oslić | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e (posebni uvjet za HKE/571214) | 3 512,300 | 0 | 0 | 0 | 351,230 |
| ES | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 23 181,367 | 16 938,608 | 0 | 73,07 | 2 318,137 |
| ES | HKE/8ABDE. | oslić | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 15 484,410 | 10 674,975 | 2 396,245 | 84,42 | 1 548,441 |
| ES | HKE/8C3411 | oslić | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 7 875,670 | 6 098,486 | 0 | 77,43 | 787,567 |
| ES | JAX/*08C2. | šarun i povezani usputni ulov | zona VIII.c (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 4 947,675 | 0 | 0 | 0 | 494,767 |
| ES | JAX/08C. | šarun | zona VIII.c | 13 570,801 | 12 213,721 | 0 | 90,00 | 1 357,080 |
| ES | JAX/09. | šarun | zona IX. | 24 908,846 | 18 536,911 | 211,414 | 75,27 | 2 490,885 |
| ES | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a, VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 7 955,575 | 1 407,994 | 0 | 17,70 | 795,557 |
| ES | LEZ/07. | patarače | zona VII. | 3 745,570 | 2 834,813 | 85,350 | 77,96 | 374,557 |
| ES | LEZ/56-14 | patarače | vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 710,396 | 335,759 | 0 | 47,26 | 71,040 |
| ES | LEZ/8ABDE. | patarače | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 632,454 | 584,930 | 0 | 92,49 | 47,524 |
| ES | LEZ/8C3411 | patarače | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 1 125,080 | 755,945 | 0 | 67,19 | 112,508 |
| ES | MAC/*08B. | skuša | zona VIII.b (posebni uvjet za MAC/8C3411) | 3 543,520 | 278,708 | 0 | 7,87 | 354,352 |
| ES | MAC/2CX14- | skuša | zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV. | 528,001 | 475,200 | 0 | 90,00 | 52,801 |
| ES | MAC/8C3411 | skuša | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 35 675,072 | 31 089,466 | 278,708 | 87,93 | 3 567,507 |
| ES | NEP/*07U16 | škamp | funkcionalna jedinica 16 u potpodručju ICES-a VII. (posebni uvjet za NEP/07.) | 80,000 | 57,986 | 0 | 72,48 | 8,000 |
| ES | NEP/07. | škamp | zona VII. | 1 406,421 | 15,633 | 57,986 | 5,23 | 140,642 |
| ES | NEP/5BC6. | škamp | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b | 349,625 | 0 | 0 | 0 | 34,962 |
| ES | NEP/8ABDE. | škamp | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 4,512 | 0,098 | 0 | 2,17 | 0,451 |
| ES | POK/56-14 | ugljenar | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV. | 162,878 | 4,064 | 0 | 2,50 | 16,288 |
| ES | RNG/5B67- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. | 256,060 | 231,169 | 0 | 90,28 | 24,891 |
| ES | RNG/8X14- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. | 2 822,930 | 1 113,395 | 278,398 | 49,30 | 282,293 |
| ES | SBR/*678- | rumenac okan | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI., VII. i VIII. (posebni uvjet za SBR/09-) | 10,960 | 0 | 0 | 0 | 1,096 |
| ES | SBR/09- | rumenac okan | vode Unije i međunarodne vode u zoni IX. | 117,222 | 47,315 | 0 | 40,36 | 11,722 |
| ES | SBR/10- | rumenac okan | vode Unije i međunarodne vode u zoni X. | 5,569 | 0 | 0 | 0 | 0,557 |
| ES | SBR/678- | rumenac okan | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI., VII. i VIII. | 126,498 | 111,596 | 0 | 88,22 | 12,650 |
| ES | SOL/8AB. | list obični | zone VIII.a i VIII.b | 8,524 | 8,392 | 0 | 98,50 | 0,132 |
| ES | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 25 620,092 | 17,289 | 0 | 0,07 | 2 562,009 |
| ES | WHB/8C3411 | ugotica pučinka | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 46 158,862 | 26 008,734 | 0 | 56,35 | 4 615,886 |
| ES | WHG/56-14 | pišmolj | zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 0,311 | 0 | 0 | 0 | 0,031 |
| FI | HER/30/31. | haringa | podzone 30–31 | 128 256,875 | 93 688,775 | 0 | 73,05 | 12 825,687 |
| FI | HER/3D-R30 | haringa | vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32 | 45 980,260 | 40 563,987 | 0 | 88,22 | 4 598,026 |
| FR | ALF/3X14- | alfonsini (ribe roda Beryx) | vode Unije i međunarodne vode u zonama III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV. | 19,001 | 10,372 | 0 | 54,59 | 1,900 |
| FR | ANE/08. | inćun | zona VIII. | 5 596,980 | 2 404,103 | 0 | 42,95 | 559,698 |
| FR | ANF/8C3411 | grdobina | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 58,777 | 7,960 | 0 | 13,54 | 5,878 |
| FR | BLI/5B67- | manjić morski | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII. | 8 689,851 | 1 019,719 | 0 | 11,73 | 868,985 |
| FR | BSF/56712- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII. | 2 759,444 | 1 775,157 | 0 | 64,33 | 275,944 |
| FR | BSF/8910- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX. i X. | 29,222 | 2,371 | 0 | 8,11 | 2,922 |
| FR | COD/07 A. | bakalar | zona VII.a | 7,112 | 0,201 | 0 | 2,83 | 0,711 |
| FR | COD/07D. | bakalar | zona VII.d | 1 860,381 | 91,881 | 0 | 4,94 | 186,038 |
| FR | COD/2A3AX4 | bakalar | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 1 074,300 | 406,749 | 4,790 | 38,31 | 107,430 |
| FR | COD/7XAD34 | bakalar | zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 2 180,638 | 1 385,593 | 0 | 63,54 | 218,064 |
| FR | GFB/*567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. (posebni uvjet za GFB/89-) | 1,438 | 0 | 0 | 0 | 0,144 |
| FR | GFB/*89- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. (posebni uvjet za GFB/567-) | 56,158 | 0 | 0 | 0 | 5,616 |
| FR | GFB/1012- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama X. i XII. | 10,111 | 0 | 0 | 0 | 1,011 |
| FR | GFB/1234- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II. III. i IV. | 10,111 | 1,572 | 0 | 15,55 | 1,011 |
| FR | GFB/567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII. | 729,014 | 435,462 | 0 | 59,73 | 72,901 |
| FR | GFB/89- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. | 21,856 | 17,916 | 0 | 81,96 | 2,186 |
| FR | GHL/2 A-C46 | grenlandska ploča | vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. | 474,421 | 231,937 | 0 | 48,89 | 47,442 |
| FR | HAD/*2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a (posebni uvjet za HAD/5BC6 A.) | 20,400 | 0 | 0 | 0 | 2,040 |
| FR | HAD/2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 831,397 | 142,736 | 0,717 | 17,25 | 83,140 |
| FR | HAD/5BC6 A. | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a | 245,418 | 68,344 | 0 | 27,85 | 24,542 |
| FR | HAD/6B1214 | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV. | 404,108 | 0 | 0 | 0 | 40,411 |
| FR | HAD/7X7A34 | koljak | zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 5 345,182 | 5 029,253 | 0 | 94,09 | 315,929 |
| FR | HER/*04B. | haringa | zone IV.c, VII.d (posebni uvjet za HER/4CXB7D) | 7 430,050 | 843,700 | 0 | 11,36 | 743,005 |
| FR | HER/2A47DX | haringa | zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a | 63,280 | 0 | 0 | 0 | 6,328 |
| FR | HER/4AB. | haringa | vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S | 18 569,499 | 17 673,505 | 0 | 95,17 | 895,994 |
| FR | HER/4CXB7D | haringa | zone IV.c, VII.d | 12 363,558 | 10 283,475 | 843,700 | 90,00 | 1 236,356 |
| FR | HER/5B6ANB | haringa | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN | 6,282 | 0 | 0 | 0 | 0,628 |
| FR | HER/7G-K. | haringa | zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 552,995 | 0,032 | 0 | 0,01 | 55,299 |
| FR | HKE/*03 A. | oslić | zona III.a (posebni uvjet za HKE/2AC4-C) | 54,770 | 0 | 0 | 0 | 5,477 |
| FR | HKE/*57-14 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za HKE/8ABDE.) | 7 890,510 | 0 | 0 | 0 | 789,051 |
| FR | HKE/*8ABDE | oslić | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e (posebni uvjet za HKE/571214) | 3 529,720 | 0 | 0 | 0 | 352,972 |
| FR | HKE/2AC4-C | oslić | vode Unije u zonama II.a i IV. | 2 736,081 | 2 458,064 | 0 | 89,84 | 273,608 |
| FR | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 31 275,511 | 24 569,461 | 0 | 78,56 | 3 127,551 |
| FR | HKE/8ABDE. | oslić | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 33 632,157 | 17 399,700 | 0 | 51,74 | 3 363,216 |
| FR | HKE/8C3411 | oslić | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 721,184 | 75,251 | 0 | 10,43 | 72,118 |
| FR | JAX/*07D. | šarun i povezani usputni ulov | zona VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 163,452 | 122,121 | 0 | 74,71 | 16,345 |
| FR | JAX/*08C2 | šarun i povezani usputni ulov | zona VIII.c (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 1 858,355 | 0 | 0 | 0 | 185,835 |
| FR | JAX/*4BC7D | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama IV.b, IV.c i VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 206,466 | 0 | 0 | 0 | 20,647 |
| FR | JAX/08C. | šarun | zona VIII.c | 235,238 | 0,814 | 0 | 0,35 | 23,524 |
| FR | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 6 665,783 | 4 422,335 | 122,121 | 68,18 | 666,578 |
| FR | LEZ/*8ABDE. | patarače | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e (posebni uvjet za LEZ/07.) | 564,550 | 505,772 | 0 | 89,59 | 56,455 |
| FR | LEZ/07. | patarače | zona VII. | 5 723,092 | 3 835,498 | 505,772 | 75,86 | 572,309 |
| FR | LEZ/2AC4-C | patarače | vode Unije u zonama II.a i IV. | 39,678 | 38,717 | 0 | 97,57 | 0,961 |
| FR | LEZ/56-14 | patarače | vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 2 769,472 | 132,612 | 0 | 4,79 | 276,947 |
| FR | LEZ/8ABDE. | patarače | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 918,786 | 807,710 | 0 | 87,91 | 91,879 |
| FR | LEZ/8C3411 | patarače | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 39,725 | 0,590 | 0 | 1,49 | 3,972 |
| FR | MAC/*02AN- | skuša | norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2A34.) | 271,000 | 0 | 0 | 0 | 27,100 |
| FR | MAC/*08B. | skuša | zona VIII.b (posebni uvjet za MAC/8C3411) | 23,120 | 0 | 0 | 0 | 2,312 |
| FR | MAC/*2AN- | skuša | norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 1 404,000 | 0 | 0 | 0 | 140,400 |
| FR | MAC/*3A4BC | skuša | zone III.a i IV.bc (posebni uvjet za MAC/2A34.) | 2 391,675 | 0 | 0 | 0 | 239,167 |
| FR | MAC/*4 A-EN | skuša | vode Unije u zoni II.a; vode Unije i norveške vode u zoni IV.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 11 536,875 | 3 788,366 | 0 | 32,84 | 1 153,687 |
| FR | MAC/*8ABD. | skuša | zone VIII.a, VIII.b i VIII.d (posebni uvjet za MAC/8C3411) | 73,548 | 0 | 0 | 0 | 7,355 |
| FR | MAC/*FRO1 | skuša | vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2A34.) | 278,000 | 0 | 0 | 0 | 27,800 |
| FR | MAC/*FRO2 | skuša | vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 1 438,000 | 0 | 0 | 0 | 143,800 |
| FR | MAC/2A34. | skuša | zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32 | 2 379,480 | 2 141,551 | 0 | 90,00 | 237,948 |
| FR | MAC/2CX14- | skuša | zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV. | 22 983,205 | 16 799,253 | 3 788,366 | 89,58 | 2 298,320 |
| FR | MAC/8C3411 | skuša | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 280,944 | 98,378 | 0 | 35,02 | 28,094 |
| FR | NEP/*07U16 | škamp | funkcionalna jedinica 16 u potpodručju ICES-a VII. (posebni uvjet za NEP/07.) | 525,560 | 0 | 0 | 0 | 52,556 |
| FR | NEP/07. | škamp | zona VII. | 6 688,635 | 416,602 | 0 | 6,23 | 668,863 |
| FR | NEP/2AC4-C | škamp | vode Unije u zonama II.a i IV. | 48,397 | 15,067 | 0 | 31,13 | 4,840 |
| FR | NEP/5BC6. | škamp | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b | 147,689 | 0 | 0 | 0 | 14,769 |
| FR | NEP/8ABDE. | škamp | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 4 324,883 | 3 433,404 | 0 | 79,39 | 432,488 |
| FR | OTH/*07D. | kljunčica i pišmolj | zona VII.d (posebni uvjet za JAX/*07D) | 9,471 | 0 | 0 | 0 | 0,947 |
| FR | OTH/*08C2 | kljunčica i pišmolj | zona VIII.c (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 93,238 | 0 | 0 | 0 | 9,324 |
| FR | OTH/*2 A-14 | kljunčica, pišmolj i skuša | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za JAX/2 A-14) | 1 186,466 | 0 | 0 | 0 | 118,647 |
| FR | PLE/2A3AX4 | iverak zlatopjeg | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 1 551,142 | 151,034 | 0,003 | 9,74 | 155,114 |
| FR | PLE/7DE. | iverak zlatopjeg | zone VII.d i VII.e | 5 846,067 | 1 640,249 | 0 | 28,06 | 584,607 |
| FR | POK/2C3A4. | ugljenar | zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a | 20 534,739 | 10 871,729 | 0 | 52,94 | 2 053,474 |
| FR | POK/56-14 | ugljenar | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV. | 6 041,636 | 4 008,413 | 0 | 66,35 | 604,164 |
| FR | RNG/*5B67- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. (posebni uvjet za RNG/8X14-) | 9,911 | 0 | 0 | 0 | 0,991 |
| FR | RNG/*8X14- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. (posebni uvjet za RNG/5B67-) | 288,182 | 0 | 0 | 0 | 28,818 |
| FR | RNG/5B67- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. | 2 881,820 | 115,195 | 3,660 | 4,12 | 288,182 |
| FR | RNG/8X14- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. | 99,110 | 0 | 0,071 | 0,07 | 9,911 |
| FR | SBR/678- | rumenac okan | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI., VII. i VIII. | 19,483 | 16,321 | 0 | 83,78 | 1,948 |
| FR | SOL/07D. | list obični | zona VII.d | 1 805,544 | 1 177,566 | 0 | 65,22 | 180,554 |
| FR | SOL/07E. | list obični | zona VII.e | 375,454 | 198,191 | 0 | 52,79 | 37,545 |
| FR | SOL/24-C. | list obični | vode Unije u zonama II. i IV. | 734,086 | 392,970 | 0 | 53,53 | 73,409 |
| FR | SOL/7FG. | list obični | zone VII.f i VII.g | 59,285 | 48,742 | 0 | 82,21 | 5,928 |
| FR | SOL/8AB. | list obični | zone VIII.a i VIII.b | 3 249,369 | 2 953,308 | 0 | 90,89 | 296,061 |
| FR | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 13 724,371 | 13 042,358 | 60,000 | 95,47 | 622,013 |
| FR | WHG/2AC4. | pišmolj | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 2 206,700 | 952,511 | 0 | 43,16 | 220,670 |
| FR | WHG/56-14 | pišmolj | zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 28,713 | 3,365 | 0 | 11,72 | 2,871 |
| FR | WHG/7X7 A-C | pišmolj | zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 18 264,945 | 7 633,255 | 0 | 41,79 | 1 826,494 |
| IE | BLI/5B67- | manjić morski | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII. | 33,446 | 0 | 0 | 0 | 3,345 |
| IE | BSF/56712- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII. | 0,113 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| IE | COD/07 A. | bakalar | zona VII.a | 80,762 | 54,348 | 0 | 67,30 | 8,076 |
| IE | COD/7XAD34 | bakalar | zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X., vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 800,946 | 641,972 | 0 | 80,15 | 80,095 |
| IE | GFB/567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII. | 84,753 | 6,293 | 0 | 7,43 | 8,475 |
| IE | GHL/2 A-C46 | grenlandska ploča | vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. | 1,281 | 0 | 0 | 0 | 0,128 |
| IE | HAD/5BC6 A. | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a | 712,315 | 640,948 | 0 | 89,98 | 71,231 |
| IE | HAD/6B1214 | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV. | 555,387 | 500,023 | 0 | 90,03 | 55,364 |
| IE | HAD/7X7A34 | koljak | zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 1 732,225 | 1 684,398 | 0 | 97,24 | 47,827 |
| IE | HER/07 A/MM | haringa | zona VII.a | 243,112 | 183,970 | 0 | 75,67 | 24,311 |
| IE | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 3 797,347 | 3 494,648 | 0 | 92,03 | 302,699 |
| IE | HER/4AB. | haringa | vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S | 998,839 | 867,644 | 0 | 86,87 | 99,884 |
| IE | HER/5B6ANB | haringa | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN | 197,868 | 8,804 | 0 | 4,45 | 19,787 |
| IE | HER/7G-K. | haringa | zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 14 287,075 | 10 016,729 | 0 | 70,11 | 1 428,707 |
| IE | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 3 860,854 | 3 485,014 | 0 | 90,27 | 375,840 |
| IE | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 26 542,565 | 23 920,233 | 0 | 90,12 | 2 622,332 |
| IE | LEZ/07. | patarače | zona VII. | 2 788,545 | 2 511,894 | 0 | 90,08 | 276,651 |
| IE | LEZ/56-14 | patarače | vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 794,483 | 694,169 | 0 | 87,37 | 79,448 |
| IE | MAC/*2AN- | skuša | norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 7 717,540 | 0 | 0 | 0 | 771,754 |
| IE | MAC/*4 A-EN | skuša | vode Unije u zoni II.a; vode Unije i norveške vode u zoni IV.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 57 276,470 | 35 957,335 | 0 | 62,78 | 5 727,647 |
| IE | MAC/*FRO2 | skuša | vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2CX14-) | 7 796,200 | 0 | 0 | 0 | 779,620 |
| IE | NEP/*07U16 | škamp | funkcionalna jedinica 16 u potpodručju ICES-a VII. (posebni uvjet za NEP/07.) | 2 198,377 | 1 978,701 | 0 | 90,01 | 219,676 |
| IE | NEP/07. | škamp | zona VII. | 10 118,508 | 6 076,547 | 1 978,701 | 79,61 | 1 011,851 |
| IE | NEP/5BC6. | škamp | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b. | 246,452 | 122,004 | 0 | 49,50 | 24,645 |
| IE | POK/56-14 | ugljenar | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV. | 376,884 | 171,148 | 0 | 45,41 | 37,688 |
| IE | RNG/5B67- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. | 171,000 | 0,474 | 0 | 0,28 | 17,100 |
| IE | RNG/8X14- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. | 4,550 | 0 | 0 | 0 | 0,455 |
| IE | SOL/7FG. | list obični | zone VII.f i VII.g | 30,322 | 28,313 | 0 | 93,38 | 2,009 |
| IE | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 49 510,435 | 44 560,167 | 0 | 90,00 | 4 951,043 |
| IE | WHG/56-14 | pišmolj | zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 67,164 | 60,062 | 0 | 89,43 | 6,716 |
| IE | WHG/7X7 A-C | pišmolj | zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 8 012,821 | 6 334,887 | 0 | 79,06 | 801,282 |
| LT | HER/3D-R30 | haringa | vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32 | 6 469,141 | 4 036,885 | 0 | 62,40 | 646,914 |
| LT | SPR/3BCD-C | papalina | vode Unije u podzonama 22–32 | 12 695,051 | 12 480,058 | 0 | 98,31 | 214,993 |
| NL | COD/03AN. | bakalar | Skagerrak | 36,610 | 36,600 | 0 | 99,97 | 0,010 |
| NL | COD/07D. | bakalar | zona VII.d | 56,150 | 19,952 | 0 | 35,53 | 5,615 |
| NL | COD/2A3AX4 | bakalar | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 799,900 | 604,729 | 13,518 | 77,29 | 79,990 |
| NL | COD/7XAD34 | bakalar | zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X., vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 0,163 | 0,100 | 0 | 62,50 | 0,016 |
| NL | GFB/567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII. | 0,054 | 0 | 0 | 0 | 0,005 |
| NL | GHL/2 A-C46 | grenlandska ploča | vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. | 1,600 | 0,360 | 0 | 22,50 | 0,160 |
| NL | HAD/2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 134,951 | 65,957 | 6,582 | 53,75 | 13,495 |
| NL | HAD/3 A/BCD | koljak | zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32 | 20,412 | 20,056 | 0 | 98,27 | 0,356 |
| NL | HAD/7X7A34 | koljak | zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 12,400 | 11,590 | 0 | 93,47 | 0,810 |
| NL | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 6 262,318 | 5 464,566 | 581,641 | 96,55 | 216,111 |
| NL | HER/2A47DX | haringa | zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a | 112,622 | 15,492 | 0 | 13,76 | 11,262 |
| NL | HER/4AB. | haringa | vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S | 56 885,900 | 56 751,109 | 0 | 99,76 | 134,791 |
| NL | HER/4CXB7D | haringa | zone IV.c, VII.d | 26 594,672 | 12 744,372 | 12 883,22 | 96,36 | 967,080 |
| NL | HER/5B6ANB | haringa | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN | 897,902 | 815,042 | 0 | 90,77 | 82,86 |
| NL | HER/7G-K. | haringa | zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 910,542 | 634,256 | 0 | 69,66 | 91,054 |
| NL | HKE/2AC4-C | oslić | vode Unije u zonama II.a i IV. | 54,914 | 47,699 | 3,11 | 92,53 | 4,105 |
| NL | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 303,116 | 124,220 | 0 | 40,98 | 30,312 |
| NL | HKE/8ABDE. | oslić | zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e | 42,781 | 0 | 0 | 0 | 4,278 |
| NL | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 26 027,115 | 14 319,321 | 2 298,337 | 63,85 | 2 602,711 |
| NL | LEZ/2AC4-C | patarače | vode Unije u zonama II.a i IV. | 25,200 | 3,653 | 0 | 14,50 | 2,520 |
| NL | MAC/2A34. | skuša | zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32 | 2 740,456 | 1 382,240 | 1 064,713 | 89,29 | 274,046 |
| NL | MAC/2CX14- | skuša | zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV. | 41 027,009 | 22 347,471 | 17 131,121 | 96,23 | 1 548,417 |
| NL | MAC/8C3411 | skuša | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 20,210 | 0 | 0 | 0 | 2,021 |
| NL | NEP/2AC4-C | škamp | vode Unije u zonama II.a i IV. | 1 649,769 | 1 475,375 | 0 | 89,43 | 164,977 |
| NL | PLE/03AN. | iverak zlatopjeg | Skagerrak | 2 817,200 | 1 478,880 | 0 | 52,49 | 281,72 |
| NL | PLE/07 A. | iverak zlatopjeg | zona VII.a | 9,949 | 0 | 0 | 0 | 0,995 |
| NL | PLE/2A3AX4 | iverak zlatopjeg | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 57 584,500 | 25 447,491 | 3 471,358 | 50,22 | 5 758,450 |
| NL | PLE/7DE. | iverak zlatopjeg | zone VII.d i VII.e | 89,200 | 81,951 | 0 | 91,87 | 7,249 |
| NL | POK/2C3A4. | ugljenar | zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a | 209,943 | 188,634 | 0 | 89,85 | 20,994 |
| NL | SOL/24-C. | list obični | vode Unije u zonama II. i IV. | 12 590,552 | 9 064,134 | 0 | 71,99 | 1 259,055 |
| NL | SOL/3 A/BCD | list obični | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 37,470 | 31,212 | 0 | 83,30 | 3,747 |
| NL | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 86 978,356 | 71 438,151 | 9 491,707 | 93,05 | 6 048,498 |
| NL | WHG/2AC4. | pišmolj | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 841,481 | 661,446 | 0,543 | 78,67 | 84,148 |
| NL | WHG/7X7 A-C | pišmolj | zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 682,434 | 613,475 | 0 | 89,90 | 68,243 |
| PL | HER/3D-R30 | haringa | vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32 | 50 907,880 | 39 631,024 | 0 | 77,85 | 5 090,788 |
| PL | PLE/3BCD-C | iverak zlatopjeg | vode Unije u podzonama 22–32 | 694,500 | 293,640 | 0 | 42,28 | 69,450 |
| PL | SPR/3BCD-C | papalina | vode Unije u podzonama 22–32 | 75 783,185 | 69 971,317 | 0 | 92,33 | 5 811,868 |
| PT | ANF/8C3411 | grdobina | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 750,843 | 679,947 | 0 | 90,56 | 70,896 |
| PT | BSF/8910- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX. i X. | 3 679,338 | 2 305,232 | 0 | 62,65 | 367,934 |
| PT | GFB/1012- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama X. i XII. | 44,990 | 17,779 | 0 | 39,52 | 4,499 |
| PT | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 4,160 | 0 | 0 | 0 | 0,416 |
| PT | HKE/8C3411 | oslić | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 2 892,411 | 1 754,359 | 0 | 60,65 | 289,241 |
| PT | JAX/08C. | šarun | zona VIII.c | 1 329,631 | 1 109,918 | 0 | 83,48 | 132,963 |
| PT | JAX/09. | šarun | zona IX. | 55 921,246 | 25 120,174 | 528,805 | 45,87 | 5 592,125 |
| PT | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 1,779 | 0 | 0 | 0 | 0,178 |
| PT | MAC/8C3411 | skuša | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 6 440,691 | 4 591,601 | 0 | 71,29 | 644,069 |
| PT | SBR/10- | rumenac okan | vode Unije i međunarodne vode u zoni X | 541,462 | 517,230 | 0 | 95,53 | 24,232 |
| PT | WHB/8C3411 | ugotica pučinka | zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 11 013,035 | 4 337,122 | 0 | 39,38 | 1 101,303 |
| SE | COD/03AN. | bakalar | Skagerrak | 821,024 | 556,518 | 0 | 67,78 | 82,102 |
| SE | COD/2A3AX4 | bakalar | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 44,510 | 31,073 | 1,022 | 72,11 | 4,451 |
| SE | HAD/2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 162,308 | 12,967 | 0,022 | 8,00 | 16,231 |
| SE | HAD/3 A/BCD | koljak | zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32 | 236,790 | 113,745 | 0 | 48,04 | 23,679 |
| SE | HER/03 A. | haringa | zona III.a | 29 881,622 | 18 731,090 | 10 155,375 | 96,67 | 995,157 |
| SE | HER/03 A-BC | haringa | zona III.a | 1 007,696 | 805,199 | 0 | 79,90 | 100,770 |
| SE | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 1 318,329 | 766,221 | 438,740 | 91,40 | 113,368 |
| SE | HER/2A47DX | haringa | zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a | 57,640 | 34,334 | 0 | 59,57 | 5,764 |
| SE | HER/30/31. | haringa | podzone 30–31 | 28 790,075 | 10 475,338 | 0 | 36,39 | 2 879,007 |
| SE | HER/3D-R30 | haringa | vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32 | 57 125,245 | 50 587,636 | 0 | 88,56 | 5 712,524 |
| SE | HER/4AB. | haringa | vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S | 7 497,641 | 7 491,728 | 5,265 | 99,99 | 0,648 |
| SE | HKE/3 A/BCD | oslić | zona III.a; ode Unije u podzonama 22–32 | 289,458 | 53,415 | 0 | 18,45 | 28,946 |
| SE | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 193,397 | 0 | 0 | 0 | 19,340 |
| SE | MAC/2A34. | skuša | zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32 | 3 930,161 | 2 903,805 | 990,771 | 99,09 | 35,585 |
| SE | NEP/3 A/BCD | škamp | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 3 647,754 | 1 421,349 | 0 | 38,97 | 364,775 |
| SE | PLE/03AN. | iverak zlatopjeg | Skagerrak | 785,100 | 159,573 | 0 | 20,33 | 78,510 |
| SE | PLE/03AS. | iverak zlatopjeg | Kattegat | 257,500 | 95,596 | 0 | 37,12 | 25,750 |
| SE | PLE/3BCD-C | iverak zlatopjeg | vode Unije u podzonama 22–32 | 472,806 | 30,126 | 0 | 6,37 | 47,281 |
| SE | POK/2C3A4. | ugljenar | zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a | 605,268 | 437,201 | 0 | 72,23 | 60,527 |
| SE | SOL/3 A/BCD | list obični | zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32 | 24,780 | 19,961 | 0 | 80,55 | 2,478 |
| SE | SPR/3BCD-C | papalina | vode Unije u podzonama 22–32 | 50 861,068 | 49 834,193 | 0 | 97,98 | 1 026,875 |
| SE | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 219,664 | 138,524 | 0 | 63,06 | 21,966 |
| SE | WHG/2AC4. | pišmolj | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 13,200 | 4,533 | 0 | 34,34 | 1,320 |
| UK | ALF/3X14- | alfonsini (ribe roda Beryx) | vode Unije i međunarodne vode u zonama III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV. | 9,110 | 0,432 | 0 | 4,74 | 0,911 |
| UK | BLI/5B67- | manjić morski | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII. | 2 229,925 | 644,724 | 0 | 28,91 | 222,992 |
| UK | BSF/56712- | crni zmijičnjak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII. | 197,387 | 100,934 | 0 | 51,13 | 19,739 |
| UK | COD/07 A. | bakalar | zona VII.a | 55,560 | 40,950 | 0 | 73,70 | 5,556 |
| UK | COD/07D. | bakalar | zona VII.d | 258,679 | 47,676 | 0 | 18,43 | 25,868 |
| UK | COD/2A3AX4 | bakalar | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 20 274,178 | 15 615,494 | 2 795,552 | 90,81 | 1 863,132 |
| UK | COD/7XAD34 | bakalar | zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X., vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 252,489 | 184,755 | 0 | 73,17 | 25,249 |
| UK | GFB/567- | tabinja bjelica | vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII. | 896,968 | 99,720 | 0 | 11,12 | 89,697 |
| UK | GHL/2 A-C46 | grenlandska ploča | vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI. | 964,387 | 147,878 | 0 | 15,33 | 96,439 |
| UK | HAD/2AC4. | koljak | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 27 924,370 | 20 374,564 | 5 101,061 | 91,23 | 2 448,745 |
| UK | HAD/5BC6 A. | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a | 3 348,692 | 2 463,833 | 0 | 73,58 | 334,869 |
| UK | HAD/6B1214 | koljak | vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV. | 3 995,058 | 3 886,098 | 0 | 97,27 | 108,960 |
| UK | HAD/7X7A34 | koljak | zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1 | 770,731 | 689,602 | 0 | 89,47 | 77,073 |
| UK | HER/07 A/MM | haringa | zona VII.a | 4 090,526 | 3 695,960 | 0 | 90,35 | 394,566 |
| UK | HER/1/2- | haringa | vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II. | 4 560,869 | 4 421,770 | 0 | 96,95 | 139,099 |
| UK | HER/4AB. | haringa | vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S | 68 719,392 | 66 524,581 | 1 293,016 | 98,69 | 901,795 |
| UK | HER/4CXB7D | haringa | zone IV.c, VII.d | 4 303,151 | 2 492,047 | 1 786,300 | 99,42 | 24,804 |
| UK | HER/5B6ANB | haringa | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN | 3 606,810 | 3 356,220 | 0 | 93,05 | 250,590 |
| UK | HER/7G-K. | haringa | zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 380,500 | 66,632 | 0 | 17,51 | 38,050 |
| UK | HKE/2AC4-C | oslić | vode Unije u zonama II.a i IV. | 6 797,189 | 6 129,105 | 0 | 90,17 | 668,084 |
| UK | HKE/571214 | oslić | zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 8 648,506 | 6 408,658 | 8,482 | 74,20 | 864,851 |
| UK | JAX/2 A-14 | šarun i povezani usputni ulov | vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 3 791,522 | 912,428 | 409,000 | 34,85 | 379,152 |
| UK | LEZ/07. | patarače | zona VII. | 3 059,956 | 2 664,462 | 0 | 87,08 | 305,995 |
| UK | LEZ/2AC4-C | patarače | vode Unije u zonama II.a i IV. | 2 743,685 | 1 174,057 | 0 | 42,79 | 274,368 |
| UK | LEZ/56-14 | patarače | vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 1 959,246 | 754,840 | 0 | 38,53 | 195,925 |
| UK | MAC/2A34. | skuša | zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32 | 3 991,428 | 3 588,768 | 333,952 | 98,28 | 68,708 |
| UK | NEP/07. | škamp | zona VII. | 9 483,155 | 6 290,627 | 340,019 | 69,92 | 948,315 |
| UK | NEP/2AC4-C | škamp | vode Unije u zonama II.a i IV. | 16 153,130 | 11 949,933 | 0 | 73,98 | 1 615,313 |
| UK | NEP/5BC6. | škamp | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b. | 17 474,623 | 11 580,543 | 0 | 66,27 | 1 747,462 |
| UK | PLE/2A3AX4 | iverak zlatopjeg | zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom | 32 213,647 | 13 978,322 | 983,846 | 46,45 | 3 221,365 |
| UK | PLE/7DE. | iverak zlatopjeg | zone VII.d i VII.e | 2 741,096 | 2 407,296 | 0 | 87,82 | 274,110 |
| UK | POK/2C3A4. | ugljenar | zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a | 11 004,725 | 8 673,945 | 0 | 78,82 | 1 100,472 |
| UK | POK/56-14 | ugljenar | zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV. | 3 258,975 | 2 640,610 | 0 | 81,03 | 325,897 |
| UK | RNG/5B67- | tuponosi grenadir | vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. | 169,640 | 7,942 | 1,469 | 5,55 | 16,964 |
| UK | SOL/07D. | list obični | zona VII.d | 394,216 | 342,741 | 0 | 86,94 | 39,422 |
| UK | SOL/07E. | list obični | zona VII.e | 804,826 | 737,606 | 0 | 91,65 | 67,220 |
| UK | SOL/24-C. | list obični | vode Unije u zonama II. i IV. | 939,830 | 510,842 | 0 | 54,35 | 93,983 |
| UK | SOL/7FG. | list obični | zone VII.f i VII.g | 172,304 | 149,215 | 0 | 86,60 | 17,230 |
| UK | WHB/1X14 | ugotica pučinka | vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV. | 73 710,920 | 66 385,653 | 0 | 90,06 | 7 325,267 |
| UK | WHG/2AC4. | pišmolj | zona IV.; vode Unije u zoni II.a | 10 578,237 | 8 541,792 | 674,458 | 87,12 | 1 057,824 |
| UK | WHG/56-14 | pišmolj | zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV. | 124,595 | 124,535 | 0 | 99,95 | 0,060 |
| UK | WHG/7X7 A-C | pišmolj | zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k | 2 116,262 | 959,986 | 0 | 45,36 | 211,626 |

Oznaka države

Oznaka stoka

Vrsta

Zona

Konačna kvota 2017. (1) (u tonama)

Ulov 2017. (u tonama)

Ulov u posebnim uvjetima (2) 2017. (u tonama)

Konačna kvota (%)

Prenesena količina (u tonama)

BE

COD/07 A.

bakalar

zona VII.a

5,342

5,117

0

95,82

0,225

BE

COD/07D.

bakalar

zona VII.d

96,435

17,498

0

18,14

9,643

BE

COD/2A3AX4

bakalar

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

898,275

696,571

0

77,54

89,827

BE

COD/7XAD34

bakalar

zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

109,865

82,143

0

74,76

10,986

BE

HAD/2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

234,869

30,338

0

12,92

23,487

BE

HAD/5BC6 A.

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a

1,450

0

0

0

0,145

BE

HAD/6B1214

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV.

1,082

0

0

0

0,108

BE

HAD/7X7A34

koljak

zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

115,625

111,392

0

96,33

4,233

BE

HER/4CXB7D

haringa

zone IV.c, VII.d

117,681

13,080

0

11,11

11,768

BE

HKE/2AC4-C

oslić

vode Unije u zonama II.a i IV.

53,590

34,950

0

65,22

5,359

BE

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

265,795

46,006

0

17,31

26,579

BE

HKE/8ABDE.

oslić

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

21,965

4,904

0

22,32

2,196

BE

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

1,050

0,330

0

31,43

0,105

BE

LEZ/07.

patarače

zona VII.

391,423

346,415

14,464

92,20

30,544

BE

LEZ/2AC4-C

patarače

vode Unije u zonama II.a i IV.

11,969

0,008

0

0,07

1,197

BE

MAC/2A34.

skuša

zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32

108,807

107,122

0

98,45

1,685

BE

NEP/07.

škamp

zona VII.

17,571

1,129

0

6,43

1,757

BE

NEP/2AC4-C

škamp

vode Unije u zonama II.a i IV.

1 401,445

1 114,359

0

79,51

140,144

BE

NEP/8ABDE.

škamp

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

5,056

0,175

0

3,46

0,506

BE

PLE/2A3AX4

iverak zlatopjeg

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

8 409,159

5 319,257

0

63,26

840,916

BE

PLE/7DE.

iverak zlatopjeg

zone VII.d i VII.e

2 572,927

2 341,557

0

91,01

231,370

BE

POK/2C3A4.

ugljenar

zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a

15,000

14,988

0

99,92

0,012

BE

SOL/07D.

list obični

zona VII.d

890,356

697,391

0

78,33

89,036

BE

SOL/07E.

list obični

zona VII.e

56,923

55,552

0

97,60

1,371

BE

SOL/24-C.

list obični

vode Unije u zonama II.a i IV.

1 494,452

556,950

0

37,27

149,445

BE

SOL/7FG.

list obični

zone VII.f i VII.g

578,064

553,782

0

95,80

24,282

BE

SOL/8AB.

list obični

zone VIII.a i VIII.b

270,979

267,032

0

98,54

3,947

BE

WHG/2AC4.

pišmolj

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

130,500

71,341

0

54,67

13,050

BE

WHG/7X7 A-C

pišmolj

zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

417,844

230,902

0

55,26

41,784

DE

BLI/5B67-

manjić morski

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII.

101,445

0

0

0

10,144

DE

BSF/56712-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII.

24,000

0

0

0

2,400

DE

COD/03AN.

bakalar

Skagerrak

116,254

73,715

0

63,41

11,625

DE

COD/2A3AX4

bakalar

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

2 879,660

604,587

1 725,493

80,92

287,966

DE

GFB/*89-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. (posebni uvjet za GFB/567-)

0,880

0

0

0

0,088

DE

GFB/1234-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II. III. i IV.

9,000

0,047

0

0,52

0,900

DE

GFB/567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII.

11,000

0

0

0

1,100

DE

GHL/2 A-C46

grenlandska ploča

vode Unije u zonama II.a i IV.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

24,343

0,003

0

0,01

2,434

DE

HAD/*2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a (posebni uvjet za HAD/5BC6 A.)

0,500

0

0

0

0,050

DE

HAD/2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

809,313

166,986

443,878

75,48

80,931

DE

HAD/3 A/BCD

koljak

zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32

124,395

62,536

0

50,27

12,439

DE

HAD/5BC6 A.

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a

5,865

0

0

0

0,586

DE

HAD/6B1214

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV.

38,473

0

0

0

3,847

DE

HER/*04B.

haringa

zone IV.c, VII.d (posebni uvjet za HER/4CXB7D)

414,955

0

0

0

41,495

DE

HER/*04-C.

haringa

vode Unije u zoni IV. (posebni uvjet za HER/03 A.)

186,400

169,000

0

90,67

17,400

DE

HER/*25B-F

haringa

zone II., V.b sjeverno od 62° N (vode Farskih otoka) (posebni uvjet za HER/1/2-)

589,190

556,960

0

94,53

32,230

DE

HER/03 A.

haringa

zona III.a

338,590

85,030

169,000

75,03

33,859

DE

HER/03 A-BC

haringa

zona III.a

56,100

0

0

0

5,610

DE

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

5 194,190

4 607,368

559,107

99,47

27,715

DE

HER/2A47DX

haringa

zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a

65,042

48,541

0

74,63

6,504

DE

HER/3D-R30

haringa

vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

3 999,802

3 595,774

0

89,90

399,980

DE

HER/4AB.

haringa

vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S

34 950,290

34 667,112

0

99,19

283,178

DE

HER/4CXB7D

haringa

zone IV.c, VII.d

9 016,059

9 015,644

0

100

0,415

DE

HER/5B6ANB

haringa

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN

16,605

0

0

0

1,660

DE

HER/7G-K.

haringa

zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

307,180

307,015

0

99,95

0,165

DE

HKE/*03 A.

oslić

zona III.a (posebni uvjet za HKE/2AC4-C)

28,420

4,191

0

14,75

2,842

DE

HKE/2AC4-C

oslić

vode Unije u zonama II.a i IV.

417,642

234,683

4,191

57,20

41,764

DE

HKE/3 A/BCD

oslić

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

0,063

0,073

0

121,67

0,006

DE

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

20,004

7,350

0

36,75

2,000

DE

JAX/*4BC7D

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama IV.b, IV.c i VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

362,266

0

0

0

36,227

DE

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a, VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

13 567,095

7 118,983

195,870

53,92

1 356,709

DE

LEZ/2AC4-C

patarače

vode Unije u zonama II.a i IV.

7,756

0,289

0

3,72

0,776

DE

MAC/*02AN-

skuša

norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2A34.)

127,000

0

0

0

12,700

DE

MAC/*2AN-

skuša

norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

2 108,000

0

0

0

210,800

DE

MAC/*4 A-EN

skuša

vode Unije u zoni II.a; vode Unije i norveške vode u zoni IV.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

12 851,369

10 120,282

0

78,75

1 285,137

DE

MAC/*FRO1

skuša

vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2A34.)

129,800

0

0

0

12,980

DE

MAC/*FRO2

skuša

vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

2 157,000

57,536

0

2,67

215,700

DE

MAC/2CX14-

skuša

zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV.

20 021,076

9 785,932

10 177,818

99,71

57,326

DE

MAC/8C3411

skuša

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

993,453

0

993,000

99,95

0,453

DE

NEP/2AC4-C

škamp

vode Unije u zonama II.a i IV.

1 216,698

925,197

0

76,04

121,670

DE

NEP/3 A/BCD

škamp

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

16,422

0,695

0

4,23

1,642

DE

OTH/*07D.

kljunčica i pišmolj

zona VII.d (posebni uvjet za JAX/*07D)

15,880

0

0

0

1,588

DE

OTH/*2 A-14

kljunčica, pišmolj i skuša

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

598,850

195,870

0

32,71

59,885

DE

PLE/03AN.

iverak zlatopjeg

Skagerrak

74,400

10,905

0

14,66

7,440

DE

PLE/03AS.

iverak zlatopjeg

Kattegat

25,300

0,552

0

2,18

2,530

DE

PLE/2A3AX4

iverak zlatopjeg

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

7 830,535

2 637,599

17,083

33,90

783,053

DE

PLE/3BCD-C

iverak zlatopjeg

vode Unije u podzonama 22–32

1 353,930

1 083,836

0

80,05

135,393

DE

POK/2C3A4.

ugljenar

zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a

10 203,232

7 953,247

0

77,95

1 020,323

DE

POK/56-14

ugljenar

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV.

17,500

0,040

0

0,23

1,750

DE

RHG/5B67-

Grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. (posebni uvjet za RNG/5B67-)

0,060

0

0

0

0,006

DE

RHG/8X14-

Grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. (posebni uvjet za RNG/8X14-)

0,170

0

0

0

0,017

DE

RNG/*5B67-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. (posebni uvjet za RNG/8X14-)

1,700

0

0

0

0,170

DE

RNG/*8X14-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. (posebni uvjet za RNG/5B67-)

0,600

0

0

0

0,060

DE

RNG/5B67-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII.

6,000

0

0

0

0,600

DE

RNG/8X14-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV.

17,000

0

0

0

1,700

DE

SOL/24-C.

list obični

vode Unije u zonama II. i IV.

1 096,606

760,869

0

69,38

109,661

DE

SOL/3 A/BCD

list obični

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

28,085

21,720

0

77,32

2,808

DE

SPR/3BCD-C

papalina

vode Unije u podzonama 22–32

13 793,824

13 592,720

0

98,54

201,104

DE

WHB/*05-F.

ugotica pučinka

vode Farskih otoka (posebni uvjet za WHB/1X14)

9 097,540

9 096,867

0

99,99

0,673

DE

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

50 598,449

36 350,661

9 096,867

89,82

5 059,845

DE

WHG/2AC4.

pišmolj

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

215,969

46,098

42,677

41,11

21,597

DE

WHG/56-14

pišmolj

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

1,102

0

0

0

0,110

DK

COD/03AN.

bakalar

Skagerrak

4 661,417

3 664,934

0

78,62

466,142

DK

COD/2A3AX4

bakalar

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

7 362,970

2 717,950

3 400,624

83,10

736,297

DK

GHL/2 A-C46

grenlandska ploča

vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

17,782

0

0

0

1,778

DK

HAD/2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

1 395,232

293,436

891,345

84,92

139,523

DK

HAD/3 A/BCD

koljak

zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32

2 001,978

886,262

0

44,27

200,198

DK

HAD/5BC6 A.

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a

3,300

1,975

0

59,85

0,330

DK

HER/*04B.

haringa

zone IV.c, VII.d (posebni uvjet za HER/4CXB7D)

673,695

0

0

0

67,369

DK

HER/*04-C.

haringa

vode Unije u zoni IV. (posebni uvjet za HER/03 A.)

11 603,289

7 517,921

0

64,79

1 160,329

DK

HER/*25B-F

haringa

zone II., V.b sjeverno od 62° N (vode Farskih otoka) (posebni uvjet za HER/1/2-)

2 524,000

0

0

0

252,400

DK

HER/03 A.

haringa

zona III.a

15 289,590

3 241,059

7 517,921

70,37

1 528,959

DK

HER/03 A-BC

haringa

zona III.a

6 232,593

370,759

0

5,95

623,259

DK

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

20 929,424

19 037,374

0

90,96

1 892,050

DK

HER/2A47DX

haringa

zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a

12 297,888

7 276,975

0

59,17

1 229,789

DK

HER/3D-R30

haringa

vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

10 460,541

9 322,713

0

89,12

1 046,054

DK

HER/4AB.

haringa

vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S

100 839,390

92 119,820

3 728,955

95,05

4 990,615

DK

HER/4CXB7D

haringa

zone IV.c, VII.d

1 204,804

0

0

0

120,480

DK

HER/5B6ANB

haringa

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN

0,958

0,250

0

26,04

0,096

DK

HKE/*03 A.

oslić

zona III.a (posebni uvjet za HKE/2AC4-C)

247,280

0

0

0

24,728

DK

HKE/2AC4-C

oslić

vode Unije u zonama II.a i IV.

2 511,057

2 022,923

0

80,56

251,106

DK

HKE/3 A/BCD

oslić

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

1 233,390

631,155

0

51,17

123,339

DK

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

1,040

0,650

0

62,5

0,104

DK

HKE/8ABDE.

oslić

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

0,500

0,200

0

40

0,050

DK

JAX/*4BC7D

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama IV.b, IV.c i VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

464,305

0

0

0

46,430

DK

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a, VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

9 560,397

6 123,941

0

64,06

956,040

DK

LEZ/2AC4-C

patarače

vode Unije u zonama II.a i IV.

97,738

47,903

0

49,01

9,774

DK

NEP/2AC4-C

škamp

vode Unije u zonama II.a i IV.

1 128,441

539,145

0

47,78

112,844

DK

NEP/3 A/BCD

škamp

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

10 196,324

3 703,523

0

36,32

1 019,632

DK

OTH/*2 A-14

kljunčica, pišmolj i skuša

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

287,000

0

0

0

28,700

DK

PLE/03AN.

iverak zlatopjeg

Skagerrak

14 762,400

6 836,931

0

46,31

1 476,240

DK

PLE/03AS.

iverak zlatopjeg

Kattegat

2 294,900

700,128

0

30,51

229,490

DK

PLE/2A3AX4

iverak zlatopjeg

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

26 764,044

6 080,942

6 437,121

46,77

2 676,404

DK

PLE/3BCD-C

iverak zlatopjeg

vode Unije u podzonama 22–32

5 659,700

1 681,646

0

29,71

565,970

DK

POK/2C3A4.

ugljenar

zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a

6 526,110

5 689,168

0

87,18

652,611

DK

POK/56-14

ugljenar

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV.

6,055

5,214

0

86,04

0,605

DK

SOL/24-C.

list obični

vode Unije u zonama II. i IV.

671,003

432,267

0

64,42

67,100

DK

SOL/3 A/BCD

list obični

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

502,192

426,878

0

85,00

50,219

DK

SPR/3BCD-C

papalina

vode Unije u podzonama 22–32

30 088,206

27 118,464

0

90,13

2 969,742

DK

WHB/*05-F.

ugotica pučinka

vode Farskih otoka (posebni uvjet za WHB/1X14)

5 411,260

0

0

0

541,126

DK

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

67 767,619

60 920,406

7,828

89,91

6 776,762

DK

WHG/2AC4.

pišmolj

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

1 013,100

191,283

62,912

25,09

101,310

EE

BLI/5B67-

manjić morski

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII.

18,800

0

0

0

1,880

EE

HER/03D.RG

haringa

podzona 28.1

14 822,468

13 772,460

0

92,92

1 050,008

EE

HER/3D-R30

haringa

vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

24 198,194

21 380,208

0

88,35

2 419,819

EE

SPR/3BCD-C

papalina

vode Unije u podzonama 22–32

29 634,465

26 545,950

0

89,58

2 963,446

ES

ALF/3X14-

alfonsini (ribe roda Beryx)

vode Unije i međunarodne vode u zonama III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV.

78,974

75,154

0

95,17

3,82

ES

ANE/08.

inćun

zona VIII.

26 564,931

23 065,576

0

86,83

2 656,493

ES

ANF/8C3411

grdobina

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

3 364,445

1 672,291

0

49,70

336,444

ES

BLI/5B67-

manjić morski

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII.

399,977

116,827

0

29,21

39,998

ES

BSF/56712-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII.

334,276

237,942

0

71,18

33,428

ES

BSF/8910-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX. i X.

32,400

31,922

0

98,52

0,478

ES

GFB/*567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. (posebni uvjet za GFB/89-)

22,960

0

0

0

2,296

ES

GFB/*89-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. (posebni uvjet za GFB/567-)

55,888

0

0

0

5,589

ES

GFB/567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII.

711,896

404,057

0

56,76

71,190

ES

GFB/89-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX.

284,415

188,586

0

66,31

28,441

ES

GHL/2 A-C46

grenlandska ploča

vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

70,000

39,198

0

56,00

7,000

ES

HAD/5BC6 A.

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a

39,620

28,125

0

70,99

3,962

ES

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

34,325

0

0

0

3,432

ES

HKE/*57-14

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za HKE/8ABDE.)

4 354,000

2 396,245

0

55,04

435,400

ES

HKE/*8ABDE

oslić

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e (posebni uvjet za HKE/571214)

3 512,300

0

0

0

351,230

ES

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

23 181,367

16 938,608

0

73,07

2 318,137

ES

HKE/8ABDE.

oslić

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

15 484,410

10 674,975

2 396,245

84,42

1 548,441

ES

HKE/8C3411

oslić

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

7 875,670

6 098,486

0

77,43

787,567

ES

JAX/*08C2.

šarun i povezani usputni ulov

zona VIII.c (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

4 947,675

0

0

0

494,767

ES

JAX/08C.

šarun

zona VIII.c

13 570,801

12 213,721

0

90,00

1 357,080

ES

JAX/09.

šarun

zona IX.

24 908,846

18 536,911

211,414

75,27

2 490,885

ES

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a, VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

7 955,575

1 407,994

0

17,70

795,557

ES

LEZ/07.

patarače

zona VII.

3 745,570

2 834,813

85,350

77,96

374,557

ES

LEZ/56-14

patarače

vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

710,396

335,759

0

47,26

71,040

ES

LEZ/8ABDE.

patarače

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

632,454

584,930

0

92,49

47,524

ES

LEZ/8C3411

patarače

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

1 125,080

755,945

0

67,19

112,508

ES

MAC/*08B.

skuša

zona VIII.b (posebni uvjet za MAC/8C3411)

3 543,520

278,708

0

7,87

354,352

ES

MAC/2CX14-

skuša

zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV.

528,001

475,200

0

90,00

52,801

ES

MAC/8C3411

skuša

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

35 675,072

31 089,466

278,708

87,93

3 567,507

ES

NEP/*07U16

škamp

funkcionalna jedinica 16 u potpodručju ICES-a VII. (posebni uvjet za NEP/07.)

80,000

57,986

0

72,48

8,000

ES

NEP/07.

škamp

zona VII.

1 406,421

15,633

57,986

5,23

140,642

ES

NEP/5BC6.

škamp

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b

349,625

0

0

0

34,962

ES

NEP/8ABDE.

škamp

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

4,512

0,098

0

2,17

0,451

ES

POK/56-14

ugljenar

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV.

162,878

4,064

0

2,50

16,288

ES

RNG/5B67-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII.

256,060

231,169

0

90,28

24,891

ES

RNG/8X14-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV.

2 822,930

1 113,395

278,398

49,30

282,293

ES

SBR/*678-

rumenac okan

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI., VII. i VIII. (posebni uvjet za SBR/09-)

10,960

0

0

0

1,096

ES

SBR/09-

rumenac okan

vode Unije i međunarodne vode u zoni IX.

117,222

47,315

0

40,36

11,722

ES

SBR/10-

rumenac okan

vode Unije i međunarodne vode u zoni X.

5,569

0

0

0

0,557

ES

SBR/678-

rumenac okan

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI., VII. i VIII.

126,498

111,596

0

88,22

12,650

ES

SOL/8AB.

list obični

zone VIII.a i VIII.b

8,524

8,392

0

98,50

0,132

ES

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

25 620,092

17,289

0

0,07

2 562,009

ES

WHB/8C3411

ugotica pučinka

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

46 158,862

26 008,734

0

56,35

4 615,886

ES

WHG/56-14

pišmolj

zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

0,311

0

0

0

0,031

FI

HER/30/31.

haringa

podzone 30–31

128 256,875

93 688,775

0

73,05

12 825,687

FI

HER/3D-R30

haringa

vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

45 980,260

40 563,987

0

88,22

4 598,026

FR

ALF/3X14-

alfonsini (ribe roda Beryx)

vode Unije i međunarodne vode u zonama III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV.

19,001

10,372

0

54,59

1,900

FR

ANE/08.

inćun

zona VIII.

5 596,980

2 404,103

0

42,95

559,698

FR

ANF/8C3411

grdobina

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

58,777

7,960

0

13,54

5,878

FR

BLI/5B67-

manjić morski

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII.

8 689,851

1 019,719

0

11,73

868,985

FR

BSF/56712-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII.

2 759,444

1 775,157

0

64,33

275,944

FR

BSF/8910-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX. i X.

29,222

2,371

0

8,11

2,922

FR

COD/07 A.

bakalar

zona VII.a

7,112

0,201

0

2,83

0,711

FR

COD/07D.

bakalar

zona VII.d

1 860,381

91,881

0

4,94

186,038

FR

COD/2A3AX4

bakalar

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

1 074,300

406,749

4,790

38,31

107,430

FR

COD/7XAD34

bakalar

zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

2 180,638

1 385,593

0

63,54

218,064

FR

GFB/*567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. (posebni uvjet za GFB/89-)

1,438

0

0

0

0,144

FR

GFB/*89-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX. (posebni uvjet za GFB/567-)

56,158

0

0

0

5,616

FR

GFB/1012-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama X. i XII.

10,111

0

0

0

1,011

FR

GFB/1234-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II. III. i IV.

10,111

1,572

0

15,55

1,011

FR

GFB/567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII.

729,014

435,462

0

59,73

72,901

FR

GFB/89-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII. i IX.

21,856

17,916

0

81,96

2,186

FR

GHL/2 A-C46

grenlandska ploča

vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

474,421

231,937

0

48,89

47,442

FR

HAD/*2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a (posebni uvjet za HAD/5BC6 A.)

20,400

0

0

0

2,040

FR

HAD/2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

831,397

142,736

0,717

17,25

83,140

FR

HAD/5BC6 A.

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a

245,418

68,344

0

27,85

24,542

FR

HAD/6B1214

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV.

404,108

0

0

0

40,411

FR

HAD/7X7A34

koljak

zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

5 345,182

5 029,253

0

94,09

315,929

FR

HER/*04B.

haringa

zone IV.c, VII.d (posebni uvjet za HER/4CXB7D)

7 430,050

843,700

0

11,36

743,005

FR

HER/2A47DX

haringa

zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a

63,280

0

0

0

6,328

FR

HER/4AB.

haringa

vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S

18 569,499

17 673,505

0

95,17

895,994

FR

HER/4CXB7D

haringa

zone IV.c, VII.d

12 363,558

10 283,475

843,700

90,00

1 236,356

FR

HER/5B6ANB

haringa

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN

6,282

0

0

0

0,628

FR

HER/7G-K.

haringa

zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

552,995

0,032

0

0,01

55,299

FR

HKE/*03 A.

oslić

zona III.a (posebni uvjet za HKE/2AC4-C)

54,770

0

0

0

5,477

FR

HKE/*57-14

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za HKE/8ABDE.)

7 890,510

0

0

0

789,051

FR

HKE/*8ABDE

oslić

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e (posebni uvjet za HKE/571214)

3 529,720

0

0

0

352,972

FR

HKE/2AC4-C

oslić

vode Unije u zonama II.a i IV.

2 736,081

2 458,064

0

89,84

273,608

FR

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

31 275,511

24 569,461

0

78,56

3 127,551

FR

HKE/8ABDE.

oslić

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

33 632,157

17 399,700

0

51,74

3 363,216

FR

HKE/8C3411

oslić

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

721,184

75,251

0

10,43

72,118

FR

JAX/*07D.

šarun i povezani usputni ulov

zona VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

163,452

122,121

0

74,71

16,345

FR

JAX/*08C2

šarun i povezani usputni ulov

zona VIII.c (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

1 858,355

0

0

0

185,835

FR

JAX/*4BC7D

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama IV.b, IV.c i VII.d (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

206,466

0

0

0

20,647

FR

JAX/08C.

šarun

zona VIII.c

235,238

0,814

0

0,35

23,524

FR

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

6 665,783

4 422,335

122,121

68,18

666,578

FR

LEZ/*8ABDE.

patarače

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e (posebni uvjet za LEZ/07.)

564,550

505,772

0

89,59

56,455

FR

LEZ/07.

patarače

zona VII.

5 723,092

3 835,498

505,772

75,86

572,309

FR

LEZ/2AC4-C

patarače

vode Unije u zonama II.a i IV.

39,678

38,717

0

97,57

0,961

FR

LEZ/56-14

patarače

vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

2 769,472

132,612

0

4,79

276,947

FR

LEZ/8ABDE.

patarače

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

918,786

807,710

0

87,91

91,879

FR

LEZ/8C3411

patarače

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

39,725

0,590

0

1,49

3,972

FR

MAC/*02AN-

skuša

norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2A34.)

271,000

0

0

0

27,100

FR

MAC/*08B.

skuša

zona VIII.b (posebni uvjet za MAC/8C3411)

23,120

0

0

0

2,312

FR

MAC/*2AN-

skuša

norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

1 404,000

0

0

0

140,400

FR

MAC/*3A4BC

skuša

zone III.a i IV.bc (posebni uvjet za MAC/2A34.)

2 391,675

0

0

0

239,167

FR

MAC/*4 A-EN

skuša

vode Unije u zoni II.a; vode Unije i norveške vode u zoni IV.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

11 536,875

3 788,366

0

32,84

1 153,687

FR

MAC/*8ABD.

skuša

zone VIII.a, VIII.b i VIII.d (posebni uvjet za MAC/8C3411)

73,548

0

0

0

7,355

FR

MAC/*FRO1

skuša

vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2A34.)

278,000

0

0

0

27,800

FR

MAC/*FRO2

skuša

vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

1 438,000

0

0

0

143,800

FR

MAC/2A34.

skuša

zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32

2 379,480

2 141,551

0

90,00

237,948

FR

MAC/2CX14-

skuša

zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV.

22 983,205

16 799,253

3 788,366

89,58

2 298,320

FR

MAC/8C3411

skuša

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

280,944

98,378

0

35,02

28,094

FR

NEP/*07U16

škamp

funkcionalna jedinica 16 u potpodručju ICES-a VII. (posebni uvjet za NEP/07.)

525,560

0

0

0

52,556

FR

NEP/07.

škamp

zona VII.

6 688,635

416,602

0

6,23

668,863

FR

NEP/2AC4-C

škamp

vode Unije u zonama II.a i IV.

48,397

15,067

0

31,13

4,840

FR

NEP/5BC6.

škamp

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b

147,689

0

0

0

14,769

FR

NEP/8ABDE.

škamp

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

4 324,883

3 433,404

0

79,39

432,488

FR

OTH/*07D.

kljunčica i pišmolj

zona VII.d (posebni uvjet za JAX/*07D)

9,471

0

0

0

0,947

FR

OTH/*08C2

kljunčica i pišmolj

zona VIII.c (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

93,238

0

0

0

9,324

FR

OTH/*2 A-14

kljunčica, pišmolj i skuša

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV. (posebni uvjet za JAX/2 A-14)

1 186,466

0

0

0

118,647

FR

PLE/2A3AX4

iverak zlatopjeg

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

1 551,142

151,034

0,003

9,74

155,114

FR

PLE/7DE.

iverak zlatopjeg

zone VII.d i VII.e

5 846,067

1 640,249

0

28,06

584,607

FR

POK/2C3A4.

ugljenar

zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a

20 534,739

10 871,729

0

52,94

2 053,474

FR

POK/56-14

ugljenar

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV.

6 041,636

4 008,413

0

66,35

604,164

FR

RNG/*5B67-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII. (posebni uvjet za RNG/8X14-)

9,911

0

0

0

0,991

FR

RNG/*8X14-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV. (posebni uvjet za RNG/5B67-)

288,182

0

0

0

28,818

FR

RNG/5B67-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII.

2 881,820

115,195

3,660

4,12

288,182

FR

RNG/8X14-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV.

99,110

0

0,071

0,07

9,911

FR

SBR/678-

rumenac okan

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI., VII. i VIII.

19,483

16,321

0

83,78

1,948

FR

SOL/07D.

list obični

zona VII.d

1 805,544

1 177,566

0

65,22

180,554

FR

SOL/07E.

list obični

zona VII.e

375,454

198,191

0

52,79

37,545

FR

SOL/24-C.

list obični

vode Unije u zonama II. i IV.

734,086

392,970

0

53,53

73,409

FR

SOL/7FG.

list obični

zone VII.f i VII.g

59,285

48,742

0

82,21

5,928

FR

SOL/8AB.

list obični

zone VIII.a i VIII.b

3 249,369

2 953,308

0

90,89

296,061

FR

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

13 724,371

13 042,358

60,000

95,47

622,013

FR

WHG/2AC4.

pišmolj

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

2 206,700

952,511

0

43,16

220,670

FR

WHG/56-14

pišmolj

zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

28,713

3,365

0

11,72

2,871

FR

WHG/7X7 A-C

pišmolj

zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

18 264,945

7 633,255

0

41,79

1 826,494

IE

BLI/5B67-

manjić morski

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII.

33,446

0

0

0

3,345

IE

BSF/56712-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII.

0,113

0

0

0

0,011

IE

COD/07 A.

bakalar

zona VII.a

80,762

54,348

0

67,30

8,076

IE

COD/7XAD34

bakalar

zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X., vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

800,946

641,972

0

80,15

80,095

IE

GFB/567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII.

84,753

6,293

0

7,43

8,475

IE

GHL/2 A-C46

grenlandska ploča

vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

1,281

0

0

0

0,128

IE

HAD/5BC6 A.

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a

712,315

640,948

0

89,98

71,231

IE

HAD/6B1214

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV.

555,387

500,023

0

90,03

55,364

IE

HAD/7X7A34

koljak

zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

1 732,225

1 684,398

0

97,24

47,827

IE

HER/07 A/MM

haringa

zona VII.a

243,112

183,970

0

75,67

24,311

IE

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

3 797,347

3 494,648

0

92,03

302,699

IE

HER/4AB.

haringa

vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S

998,839

867,644

0

86,87

99,884

IE

HER/5B6ANB

haringa

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN

197,868

8,804

0

4,45

19,787

IE

HER/7G-K.

haringa

zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

14 287,075

10 016,729

0

70,11

1 428,707

IE

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

3 860,854

3 485,014

0

90,27

375,840

IE

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

26 542,565

23 920,233

0

90,12

2 622,332

IE

LEZ/07.

patarače

zona VII.

2 788,545

2 511,894

0

90,08

276,651

IE

LEZ/56-14

patarače

vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

794,483

694,169

0

87,37

79,448

IE

MAC/*2AN-

skuša

norveške vode u zoni II.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

7 717,540

0

0

0

771,754

IE

MAC/*4 A-EN

skuša

vode Unije u zoni II.a; vode Unije i norveške vode u zoni IV.a (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

57 276,470

35 957,335

0

62,78

5 727,647

IE

MAC/*FRO2

skuša

vode Farskih otoka (posebni uvjet za MAC/2CX14-)

7 796,200

0

0

0

779,620

IE

NEP/*07U16

škamp

funkcionalna jedinica 16 u potpodručju ICES-a VII. (posebni uvjet za NEP/07.)

2 198,377

1 978,701

0

90,01

219,676

IE

NEP/07.

škamp

zona VII.

10 118,508

6 076,547

1 978,701

79,61

1 011,851

IE

NEP/5BC6.

škamp

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b.

246,452

122,004

0

49,50

24,645

IE

POK/56-14

ugljenar

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV.

376,884

171,148

0

45,41

37,688

IE

RNG/5B67-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII.

171,000

0,474

0

0,28

17,100

IE

RNG/8X14-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX., X., XII. i XIV.

4,550

0

0

0

0,455

IE

SOL/7FG.

list obični

zone VII.f i VII.g

30,322

28,313

0

93,38

2,009

IE

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

49 510,435

44 560,167

0

90,00

4 951,043

IE

WHG/56-14

pišmolj

zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

67,164

60,062

0

89,43

6,716

IE

WHG/7X7 A-C

pišmolj

zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

8 012,821

6 334,887

0

79,06

801,282

LT

HER/3D-R30

haringa

vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

6 469,141

4 036,885

0

62,40

646,914

LT

SPR/3BCD-C

papalina

vode Unije u podzonama 22–32

12 695,051

12 480,058

0

98,31

214,993

NL

COD/03AN.

bakalar

Skagerrak

36,610

36,600

0

99,97

0,010

NL

COD/07D.

bakalar

zona VII.d

56,150

19,952

0

35,53

5,615

NL

COD/2A3AX4

bakalar

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

799,900

604,729

13,518

77,29

79,990

NL

COD/7XAD34

bakalar

zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X., vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

0,163

0,100

0

62,50

0,016

NL

GFB/567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII.

0,054

0

0

0

0,005

NL

GHL/2 A-C46

grenlandska ploča

vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

1,600

0,360

0

22,50

0,160

NL

HAD/2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

134,951

65,957

6,582

53,75

13,495

NL

HAD/3 A/BCD

koljak

zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32

20,412

20,056

0

98,27

0,356

NL

HAD/7X7A34

koljak

zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

12,400

11,590

0

93,47

0,810

NL

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

6 262,318

5 464,566

581,641

96,55

216,111

NL

HER/2A47DX

haringa

zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a

112,622

15,492

0

13,76

11,262

NL

HER/4AB.

haringa

vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S

56 885,900

56 751,109

0

99,76

134,791

NL

HER/4CXB7D

haringa

zone IV.c, VII.d

26 594,672

12 744,372

12 883,22

96,36

967,080

NL

HER/5B6ANB

haringa

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN

897,902

815,042

0

90,77

82,86

NL

HER/7G-K.

haringa

zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

910,542

634,256

0

69,66

91,054

NL

HKE/2AC4-C

oslić

vode Unije u zonama II.a i IV.

54,914

47,699

3,11

92,53

4,105

NL

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

303,116

124,220

0

40,98

30,312

NL

HKE/8ABDE.

oslić

zone VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

42,781

0

0

0

4,278

NL

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

26 027,115

14 319,321

2 298,337

63,85

2 602,711

NL

LEZ/2AC4-C

patarače

vode Unije u zonama II.a i IV.

25,200

3,653

0

14,50

2,520

NL

MAC/2A34.

skuša

zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32

2 740,456

1 382,240

1 064,713

89,29

274,046

NL

MAC/2CX14-

skuša

zone VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama II.a, XII. i XIV.

41 027,009

22 347,471

17 131,121

96,23

1 548,417

NL

MAC/8C3411

skuša

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

20,210

0

0

0

2,021

NL

NEP/2AC4-C

škamp

vode Unije u zonama II.a i IV.

1 649,769

1 475,375

0

89,43

164,977

NL

PLE/03AN.

iverak zlatopjeg

Skagerrak

2 817,200

1 478,880

0

52,49

281,72

NL

PLE/07 A.

iverak zlatopjeg

zona VII.a

9,949

0

0

0

0,995

NL

PLE/2A3AX4

iverak zlatopjeg

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

57 584,500

25 447,491

3 471,358

50,22

5 758,450

NL

PLE/7DE.

iverak zlatopjeg

zone VII.d i VII.e

89,200

81,951

0

91,87

7,249

NL

POK/2C3A4.

ugljenar

zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a

209,943

188,634

0

89,85

20,994

NL

SOL/24-C.

list obični

vode Unije u zonama II. i IV.

12 590,552

9 064,134

0

71,99

1 259,055

NL

SOL/3 A/BCD

list obični

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

37,470

31,212

0

83,30

3,747

NL

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

86 978,356

71 438,151

9 491,707

93,05

6 048,498

NL

WHG/2AC4.

pišmolj

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

841,481

661,446

0,543

78,67

84,148

NL

WHG/7X7 A-C

pišmolj

zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

682,434

613,475

0

89,90

68,243

PL

HER/3D-R30

haringa

vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

50 907,880

39 631,024

0

77,85

5 090,788

PL

PLE/3BCD-C

iverak zlatopjeg

vode Unije u podzonama 22–32

694,500

293,640

0

42,28

69,450

PL

SPR/3BCD-C

papalina

vode Unije u podzonama 22–32

75 783,185

69 971,317

0

92,33

5 811,868

PT

ANF/8C3411

grdobina

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

750,843

679,947

0

90,56

70,896

PT

BSF/8910-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VIII., IX. i X.

3 679,338

2 305,232

0

62,65

367,934

PT

GFB/1012-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama X. i XII.

44,990

17,779

0

39,52

4,499

PT

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

4,160

0

0

0

0,416

PT

HKE/8C3411

oslić

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

2 892,411

1 754,359

0

60,65

289,241

PT

JAX/08C.

šarun

zona VIII.c

1 329,631

1 109,918

0

83,48

132,963

PT

JAX/09.

šarun

zona IX.

55 921,246

25 120,174

528,805

45,87

5 592,125

PT

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

1,779

0

0

0

0,178

PT

MAC/8C3411

skuša

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

6 440,691

4 591,601

0

71,29

644,069

PT

SBR/10-

rumenac okan

vode Unije i međunarodne vode u zoni X

541,462

517,230

0

95,53

24,232

PT

WHB/8C3411

ugotica pučinka

zone VIII.c, IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

11 013,035

4 337,122

0

39,38

1 101,303

SE

COD/03AN.

bakalar

Skagerrak

821,024

556,518

0

67,78

82,102

SE

COD/2A3AX4

bakalar

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

44,510

31,073

1,022

72,11

4,451

SE

HAD/2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

162,308

12,967

0,022

8,00

16,231

SE

HAD/3 A/BCD

koljak

zona III.a, vode Unije u podzonama 22–32

236,790

113,745

0

48,04

23,679

SE

HER/03 A.

haringa

zona III.a

29 881,622

18 731,090

10 155,375

96,67

995,157

SE

HER/03 A-BC

haringa

zona III.a

1 007,696

805,199

0

79,90

100,770

SE

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

1 318,329

766,221

438,740

91,40

113,368

SE

HER/2A47DX

haringa

zone IV., VII.d i vode Unije u zoni II.a

57,640

34,334

0

59,57

5,764

SE

HER/30/31.

haringa

podzone 30–31

28 790,075

10 475,338

0

36,39

2 879,007

SE

HER/3D-R30

haringa

vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

57 125,245

50 587,636

0

88,56

5 712,524

SE

HER/4AB.

haringa

vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S

7 497,641

7 491,728

5,265

99,99

0,648

SE

HKE/3 A/BCD

oslić

zona III.a; ode Unije u podzonama 22–32

289,458

53,415

0

18,45

28,946

SE

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

193,397

0

0

0

19,340

SE

MAC/2A34.

skuša

zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32

3 930,161

2 903,805

990,771

99,09

35,585

SE

NEP/3 A/BCD

škamp

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

3 647,754

1 421,349

0

38,97

364,775

SE

PLE/03AN.

iverak zlatopjeg

Skagerrak

785,100

159,573

0

20,33

78,510

SE

PLE/03AS.

iverak zlatopjeg

Kattegat

257,500

95,596

0

37,12

25,750

SE

PLE/3BCD-C

iverak zlatopjeg

vode Unije u podzonama 22–32

472,806

30,126

0

6,37

47,281

SE

POK/2C3A4.

ugljenar

zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a

605,268

437,201

0

72,23

60,527

SE

SOL/3 A/BCD

list obični

zona III.a; vode Unije u podzonama 22–32

24,780

19,961

0

80,55

2,478

SE

SPR/3BCD-C

papalina

vode Unije u podzonama 22–32

50 861,068

49 834,193

0

97,98

1 026,875

SE

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

219,664

138,524

0

63,06

21,966

SE

WHG/2AC4.

pišmolj

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

13,200

4,533

0

34,34

1,320

UK

ALF/3X14-

alfonsini (ribe roda Beryx)

vode Unije i međunarodne vode u zonama III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XII. i XIV.

9,110

0,432

0

4,74

0,911

UK

BLI/5B67-

manjić morski

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI., VII.

2 229,925

644,724

0

28,91

222,992

UK

BSF/56712-

crni zmijičnjak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI., VII. i XII.

197,387

100,934

0

51,13

19,739

UK

COD/07 A.

bakalar

zona VII.a

55,560

40,950

0

73,70

5,556

UK

COD/07D.

bakalar

zona VII.d

258,679

47,676

0

18,43

25,868

UK

COD/2A3AX4

bakalar

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

20 274,178

15 615,494

2 795,552

90,81

1 863,132

UK

COD/7XAD34

bakalar

zone VII.b, VII.c, VII.e–k, VIII., IX. i X., vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

252,489

184,755

0

73,17

25,249

UK

GFB/567-

tabinja bjelica

vode Unije i međunarodne vode u zonama V., VI. i VII.

896,968

99,720

0

11,12

89,697

UK

GHL/2 A-C46

grenlandska ploča

vode Unije u zonama II.a i IV., vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.

964,387

147,878

0

15,33

96,439

UK

HAD/2AC4.

koljak

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

27 924,370

20 374,564

5 101,061

91,23

2 448,745

UK

HAD/5BC6 A.

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b i VI.a

3 348,692

2 463,833

0

73,58

334,869

UK

HAD/6B1214

koljak

vode Unije i međunarodne vode u zonama VI.b, XII. i XIV.

3 995,058

3 886,098

0

97,27

108,960

UK

HAD/7X7A34

koljak

zone VII.b–k, VIII., IX. i X.; vode Unije na području CECAF-a 34.1.1

770,731

689,602

0

89,47

77,073

UK

HER/07 A/MM

haringa

zona VII.a

4 090,526

3 695,960

0

90,35

394,566

UK

HER/1/2-

haringa

vode Unije, Farskih otoka i Norveške te međunarodne vode u zonama I. i II.

4 560,869

4 421,770

0

96,95

139,099

UK

HER/4AB.

haringa

vode Unije i norveške vode u zoni IV. sjeverno od 53° 30′ S

68 719,392

66 524,581

1 293,016

98,69

901,795

UK

HER/4CXB7D

haringa

zone IV.c, VII.d

4 303,151

2 492,047

1 786,300

99,42

24,804

UK

HER/5B6ANB

haringa

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI.b i VI.aN

3 606,810

3 356,220

0

93,05

250,590

UK

HER/7G-K.

haringa

zone VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

380,500

66,632

0

17,51

38,050

UK

HKE/2AC4-C

oslić

vode Unije u zonama II.a i IV.

6 797,189

6 129,105

0

90,17

668,084

UK

HKE/571214

oslić

zone VI. i VII.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

8 648,506

6 408,658

8,482

74,20

864,851

UK

JAX/2 A-14

šarun i povezani usputni ulov

vode Unije u zonama II.a, IV.a; zone VI., VII.a–c, VII.e–k, VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

3 791,522

912,428

409,000

34,85

379,152

UK

LEZ/07.

patarače

zona VII.

3 059,956

2 664,462

0

87,08

305,995

UK

LEZ/2AC4-C

patarače

vode Unije u zonama II.a i IV.

2 743,685

1 174,057

0

42,79

274,368

UK

LEZ/56-14

patarače

vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b; zona VI.; međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

1 959,246

754,840

0

38,53

195,925

UK

MAC/2A34.

skuša

zone III.a i IV.; vode Unije u zonama II.a, III.b, III.c i podzonama 22–32

3 991,428

3 588,768

333,952

98,28

68,708

UK

NEP/07.

škamp

zona VII.

9 483,155

6 290,627

340,019

69,92

948,315

UK

NEP/2AC4-C

škamp

vode Unije u zonama II.a i IV.

16 153,130

11 949,933

0

73,98

1 615,313

UK

NEP/5BC6.

škamp

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b.

17 474,623

11 580,543

0

66,27

1 747,462

UK

PLE/2A3AX4

iverak zlatopjeg

zona IV.; vode Unije u zoni II.a; dio zone III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom

32 213,647

13 978,322

983,846

46,45

3 221,365

UK

PLE/7DE.

iverak zlatopjeg

zone VII.d i VII.e

2 741,096

2 407,296

0

87,82

274,110

UK

POK/2C3A4.

ugljenar

zone III.a i IV.; vode Unije u zoni II.a

11 004,725

8 673,945

0

78,82

1 100,472

UK

POK/56-14

ugljenar

zona VI.; vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, XII. i XIV.

3 258,975

2 640,610

0

81,03

325,897

UK

RNG/5B67-

tuponosi grenadir

vode Unije i međunarodne vode u zonama V.b, VI. i VII.

169,640

7,942

1,469

5,55

16,964

UK

SOL/07D.

list obični

zona VII.d

394,216

342,741

0

86,94

39,422

UK

SOL/07E.

list obični

zona VII.e

804,826

737,606

0

91,65

67,220

UK

SOL/24-C.

list obični

vode Unije u zonama II. i IV.

939,830

510,842

0

54,35

93,983

UK

SOL/7FG.

list obični

zone VII.f i VII.g

172,304

149,215

0

86,60

17,230

UK

WHB/1X14

ugotica pučinka

vode Unije i međunarodne vode u zonama I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII.a, VIII.b, VIII.d, VIII.e, XII. i XIV.

73 710,920

66 385,653

0

90,06

7 325,267

UK

WHG/2AC4.

pišmolj

zona IV.; vode Unije u zoni II.a

10 578,237

8 541,792

674,458

87,12

1 057,824

UK

WHG/56-14

pišmolj

zona VI., vode Unije i međunarodne vode u zoni V.b., međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

124,595

124,535

0

99,95

0,060

UK

WHG/7X7 A-C

pišmolj

zone VII.b, VII.c, VII.d, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h, VII.j i VII.k

2 116,262

959,986

0

45,36

211,626

---

(1)  Kvote dostupne državi članici u skladu s odgovarajućim uredbama o ribolovnim mogućnostima nakon uzimanja u obzir razmjena ribolovnih mogućnosti u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.), prijenosa kvota iz 2016. u 2017. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96 (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.), člankom 5.a Uredbe Vijeća (EU) br. 1221/2014 (SL L 330, 15.11.2014., str. 16.), člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 odnosno preraspodjele i smanjenja ribolovnih mogućnosti u skladu s člancima 37. i 105. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

(2)  Posebni uvjet utvrđen u prilozima odgovarajućim uredbama o ribolovnim mogućnostima.

---

| 9.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 253/36

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1497

оd 8. listopada 2018.

o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kategorije hrane 17. i uporabe prehrambenih aditiva u dodacima prehrani

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

Uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (1), a posebno njezin članak 10. stavak 3.,

Uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma (2), a posebno njezin članak 7. stavak 5.,

budući da:

| (1) | U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je popis prehrambenih aditiva odobrenih u Uniji za uporabu u hrani te uvjeti njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je popis prehrambenih aditiva odobrenih u Uniji za uporabu u hrani te uvjeti njihove uporabe.

| (2) | Samo prehrambeni aditivi koji se nalaze na Unijinu popisu iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mogu se kao takvi stavljati na tržište i upotrebljavati u hrani u skladu s ondje navedenim uvjetima uporabe. |
| --- | --- |

(2)

Samo prehrambeni aditivi koji se nalaze na Unijinu popisu iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mogu se kao takvi stavljati na tržište i upotrebljavati u hrani u skladu s ondje navedenim uvjetima uporabe.

| (3) | Taj se popis može ažurirati u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 na inicijativu Komisije ili na temelju podnesenog zahtjeva. |
| --- | --- |

(3)

Taj se popis može ažurirati u skladu sa zajedničkim postupkom iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1331/2008 na inicijativu Komisije ili na temelju podnesenog zahtjeva.

| (4) | Popis Unije obuhvaća prehrambene aditive navedene na temelju kategorija hrane kojoj se smiju dodati. U dijelu D tog popisa, kategorija hrane 17. obuhvaća dodatke prehrani kako su definirani Direktivom 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu. Kategorija hrane 17. obuhvaća tri potkategorije: 17.1. „Dodaci prehrani u krutom obliku, uključujući kapsule i tablete i slične oblike, osim oblika za žvakanje”, 17.2. „Dodaci prehrani u tekućem obliku” i 17.3. „Dodaci prehrani u obliku sirupa ili za žvakanje”. U dijelu E popisa Unije utvrđuju se odobreni aditivi za svaku od tih potkategorija te uvjeti njihove uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Popis Unije obuhvaća prehrambene aditive navedene na temelju kategorija hrane kojoj se smiju dodati. U dijelu D tog popisa, kategorija hrane 17. obuhvaća dodatke prehrani kako su definirani Direktivom 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu. Kategorija hrane 17. obuhvaća tri potkategorije: 17.1. „Dodaci prehrani u krutom obliku, uključujući kapsule i tablete i slične oblike, osim oblika za žvakanje”, 17.2. „Dodaci prehrani u tekućem obliku” i 17.3. „Dodaci prehrani u obliku sirupa ili za žvakanje”. U dijelu E popisa Unije utvrđuju se odobreni aditivi za svaku od tih potkategorija te uvjeti njihove uporabe.

| (5) | Na temelju rasprava s državama članicama (u okviru radne skupine vladinih stručnjaka za aditive) utvrđeno je da postoje problemi u provedbi Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 o prehrambenim aditivima, osobito za potkategoriju hrane 17.3 „Dodaci prehrani u obliku sirupa ili za žvakanje”. Postojeće razvrstavanje dovodi do pogrešnog tumačenja te bi, kako bi se to izbjeglo, sirupe i oblike za žvakanje trebalo razvrstati kao tekućine, odnosno krute tvari. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju rasprava s državama članicama (u okviru radne skupine vladinih stručnjaka za aditive) utvrđeno je da postoje problemi u provedbi Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 o prehrambenim aditivima, osobito za potkategoriju hrane 17.3 „Dodaci prehrani u obliku sirupa ili za žvakanje”. Postojeće razvrstavanje dovodi do pogrešnog tumačenja te bi, kako bi se to izbjeglo, sirupe i oblike za žvakanje trebalo razvrstati kao tekućine, odnosno krute tvari.

| (6) | Stoga je primjereno izbrisati potkategoriju hrane 17.3. i preinačiti nazive potkategorija hrane 17.1. i 17.2. tako da glase „Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu”, odnosno „Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu”. Tako će biti jasnije koji su proizvodi obuhvaćeni/uključeni u svakoj od potkategorija hrane. Zbog brisanja potkategorije hrane 17.3. unose za prehrambene aditive iz te potkategorije hrane trebalo bi prenijeti u potkategoriju hrane 17.1. ili 17.2. kako bi se osigurala transparentnost i pravna sigurnost u pogledu uporabe prehrambenih aditiva u toj hrani. Za potrebe jasnoće i provedbe i naslov kategorije hrane 17. trebalo bi izmijeniti u sljedeće: „Dodaci prehrani kako su definirani Direktivom 2002/46/EZ”. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je primjereno izbrisati potkategoriju hrane 17.3. i preinačiti nazive potkategorija hrane 17.1. i 17.2. tako da glase „Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu”, odnosno „Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu”. Tako će biti jasnije koji su proizvodi obuhvaćeni/uključeni u svakoj od potkategorija hrane. Zbog brisanja potkategorije hrane 17.3. unose za prehrambene aditive iz te potkategorije hrane trebalo bi prenijeti u potkategoriju hrane 17.1. ili 17.2. kako bi se osigurala transparentnost i pravna sigurnost u pogledu uporabe prehrambenih aditiva u toj hrani. Za potrebe jasnoće i provedbe i naslov kategorije hrane 17. trebalo bi izmijeniti u sljedeće: „Dodaci prehrani kako su definirani Direktivom 2002/46/EZ”.

| (7) | U raspravama s državama članicama zaključeno je i da bi trebalo razjasniti primjenjuje li se najviša razina (uporabe) za prehrambene aditive u kategoriji hrane 17. na hranu kakva se stavlja na tržište ili na hranu spremnu za potrošnju. Stoga bi trebalo uključiti uvodni odjeljak u kojem bi se naveli određeni prehrambeni aditivi odobreni u toj kategoriji hrane. To je u skladu s prethodnom unosima za te prehrambene aditive u direktivama Europskog parlamenta i Vijeća 94/35/EZ (4), 94/36/EZ (5) i 95/2/EZ (6). |
| --- | --- |

(7)

U raspravama s državama članicama zaključeno je i da bi trebalo razjasniti primjenjuje li se najviša razina (uporabe) za prehrambene aditive u kategoriji hrane 17. na hranu kakva se stavlja na tržište ili na hranu spremnu za potrošnju. Stoga bi trebalo uključiti uvodni odjeljak u kojem bi se naveli određeni prehrambeni aditivi odobreni u toj kategoriji hrane. To je u skladu s prethodnom unosima za te prehrambene aditive u direktivama Europskog parlamenta i Vijeća 94/35/EZ (4), 94/36/EZ (5) i 95/2/EZ (6).

| (8) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1331/2008, kako bi mogla ažurirati popis prehrambenih aditiva Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, Komisija je dužna zatražiti mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”), osim ako takvo ažuriranje neće imati utjecaj na zdravlje ljudi. Budući da se popis Unije mijenja kako bi se razjasnile postojeće odobrene uporabe aditiva, to se smatra ažuriranjem popisa koje vjerojatno neće imati utjecaj na zdravlje ljudi. Stoga nije potrebno zatražiti mišljenje Agencije. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1331/2008, kako bi mogla ažurirati popis prehrambenih aditiva Unije iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, Komisija je dužna zatražiti mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”), osim ako takvo ažuriranje neće imati utjecaj na zdravlje ljudi. Budući da se popis Unije mijenja kako bi se razjasnile postojeće odobrene uporabe aditiva, to se smatra ažuriranjem popisa koje vjerojatno neće imati utjecaj na zdravlje ljudi. Stoga nije potrebno zatražiti mišljenje Agencije.

| (9) | Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 354, 31.12.2008., str. 16.

1

(2)  
  SL L 354, 31.12.2008., str. 1.

2

(3)  Direktiva 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakona država članica u odnosu na dodatke prehrani (SL L 183, 12.7.2002., str. 51.).

3

(4)  Direktiva 94/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o sladilima za uporabu u hrani (SL L 237, 10.9.1994., str. 3.).

4

(5)  Direktiva 94/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o bojilima za uporabu u hrani (SL L 237, 10.9.1994., str. 13.).

5

(6)  Direktiva br. 95/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 1995. o prehrambenim aditivima osim bojila i sladila (SL L 61, 18.3.1995., str. 1.).

6

---

PRILOG

Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U dijelu D, unosi za kategoriju hrane 17. „Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu” zamjenjuju se sljedećim:






  „17. | Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ |
| --- | --- | --- |
| 17.1. | Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu |
| 17.2. | Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu” |

1.

U dijelu D, unosi za kategoriju hrane 17. „Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu” zamjenjuju se sljedećim:

„17.

Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ

17.1.

Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu

17.2.

Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu”

| 2. | Dio E mijenja se kako slijedi:






  (a) | unos za kategoriju hrane 17. „Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu” zamjenjuje se kako slijedi:






  „17. | Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ |
| --- | --- | --- | --- |
| | UVODNI DIO, PRIMJENJUJE SE NA SVE POTKATEGORIJE |
| | Navedene najviše razine uporabe za bojila, poliole, sladila i E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 i E 1521 odnose se na dodatke prehrani spremne za potrošnju pripremljene u skladu s uputama proizvođača za uporabu.
  Faktor razrjeđivanja za dodatke prehrani koji se moraju razrijediti ili otopiti mora se dostaviti zajedno s uputama za uporabu.” |

2.

Dio E mijenja se kako slijedi:

(a)

unos za kategoriju hrane 17. „Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu” zamjenjuje se kako slijedi:

„17.

Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ

UVODNI DIO, PRIMJENJUJE SE NA SVE POTKATEGORIJE

Navedene najviše razine uporabe za bojila, poliole, sladila i E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 i E 1521 odnose se na dodatke prehrani spremne za potrošnju pripremljene u skladu s uputama proizvođača za uporabu.

Faktor razrjeđivanja za dodatke prehrani koji se moraju razrijediti ili otopiti mora se dostaviti zajedno s uputama za uporabu.”

| (b) | unos za potkategoriju hrane 17.1. mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:






  „17.1. | Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu” |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

unos za potkategoriju hrane 17.1. mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„17.1.

Dodaci prehrani u krutom obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu”

| ii. | svi unosi u toj potkategoriji zamjenjuju se sljedećim unosima, koji se umeću prema numeričkom redoslijedu: | „Skupina I. | Aditivi | | | E 410, E 412, E 415, E 417 i E 425 ne smiju se koristiti za proizvodnju dehidriranih dodataka prehrani koji se moraju rehidrirati prilikom unosa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Skupina II. | Bojila u količini quantum satis | quantum satis | | Razdoblje primjene: do 31. srpnja 2014. |
| | Skupina II. | Bojila u količini quantum satis | quantum satis | (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014. |
| | Skupina III. | Bojila s kombiniranim najvećim dopuštenim količinama | 300 | | Razdoblje primjene: do 31. srpnja 2014. |
| | Skupina III. | Bojila s kombiniranim najvećim dopuštenim količinama | 300 | (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014. |
| | Skupina IV. | Polioli | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinolin žuta | 35 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 104 | Kinolin žuta | 35 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.
  Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 104 | Kinolin žuta | 10 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 104 | Kinolin žuta | 10 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.
  Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 110 | Sunset yellow FCF/Orange S S | 10 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 110 | Sunset yellow FCF/Orange S S | 10 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014. |
| | E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 35 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 35 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.
  Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 10 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 10 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.
  Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 160d | Likopen | 30 | | |
| | E 200-213 | Sorbinska kiselina – sorbati; Benzojeva kiselina – benzoati | 1 000 | (1) (2) | Samo dodaci prehrani u suhom obliku koji sadržavaju pripravke vitamina A i kombinacija vitamina A i D, osim u obliku za žvakanje |
| | E 310-321 | Propil galat, TBHQ, BHA i BHT | 400 | (1) | |
| | E 338-452 | Fosforna kiselina – fosfati - di-, tri- i polifosfati | quantum satis | | |
| | E 392 | Ekstrakti ružmarina | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propan-1,2-diol alginat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaja guma | quantum satis | | |
| | E 426 | Hemiceluloza iz soje | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Polisorbati | quantum satis | | |
| | E 459 | Beta-ciklodekstrin | quantum satis | | Samo dodaci prehrani u obliku tableta i dražeja |
| | E 468 | Umrežena natrijeva karboksi metil celuloza | 30 000 | | Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 473-474 | Saharozni esteri masnih kiselina, saharogliceridi | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Poliglicerolni esteri masnih kiselina | quantum satis | | |
| | E 491-495 | Esteri sorbitana | quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Silicijev dioksid – silikati | quantum satis | | Razdoblje primjene: do 31. siječnja 2014. |
| | E 551-553 | Silicijev dioksid – silikati | quantum satis | | Razdoblje primjene: od 1. veljače 2014. |
| | E 900 | Dimetil polisiloksan | 10 | (91) | Samo dodaci prehrani u obliku šumećih tableta |
| | E 901 | Pčelinji vosak, bijeli i žuti | quantum satis | | |
| | E 902 | Kandelila vosak | quantum satis | | |
| | E 903 | Karnauba vosak | 200 | | |
| | E 904 | Šelak | quantum satis | | |
| | E 950 | Acesulfam K | 500 | | |
| | E 950 | Acesulfam K | 2 000 | | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 951 | Aspartam | 2 000 | | |
| | E 951 | Aspartam | 5 500 | | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 952 | Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli | 500 | (51) | |
| | E 952 | Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli | 1 250 | (51) | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 954 | Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli | 500 | (52) | |
| | E 954 | Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli | 1 200 | (52) | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 955 | Sukraloza | 800 | | |
| | E 955 | Sukraloza | 2 400 | | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 957 | Taumatin | 400 | | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 100 | | |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 400 | | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 960 | Steviol glikozidi | 670 | (60) | |
| | E 960 | Steviol glikozidi | 1 800 | (60) | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 961 | Neotam | 60 | | |
| | E 961 | Neotam | 185 | | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Samo kao pojačivač arome, osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Samo vitamini i/ili dodaci prehrani na bazi minerala za žvakanje, kao pojačivač arome |
| | E 962 | Sol aspartam-acesulfama | 500 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Sol aspartam-acesulfama | 2 000 | (11)a (49) (50) | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 969 | Advantam | 20 | | |
| | E 969 | Advantam | 55 | | Samo dodaci prehrani za žvakanje |
| | E 1201 | Polivinilpirolidon | quantum satis | | Samo dodaci prehrani u obliku tableta i dražeja |
| | E 1202 | Polivinilpolipirolidon | quantum satis | | Samo dodaci prehrani u obliku tableta i dražeja |
| | E 1203 | Polivinil alkohol (PVA) | 18 000 | | Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta |
| | E 1204 | Pululan | quantum satis | | Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta |
| | E 1205 | Osnovni kopolimer metakrilata | 100 000 | | Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 1206 | Neutralni kopolimer metakrilata | 200 000 | | Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 1207 | Anionski kopolimer metakrilata | 100 000 | | Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 1208 | Kopolimer polivinilpirolidon-vinil acetata | 100 000 | | Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 1209 | Polivinil alkohol-polietilen glikol-graft-kopolimer | 100 000 | | Osim dodataka prehrani za žvakanje |
| | E 1505 | Trietil-citrat | 3 500 | | Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta |
| | E 1521 | Polietilen glikol | 10 000 | | Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta” |

ii.

svi unosi u toj potkategoriji zamjenjuju se sljedećim unosima, koji se umeću prema numeričkom redoslijedu:

„Skupina I.

Aditivi

E 410, E 412, E 415, E 417 i E 425 ne smiju se koristiti za proizvodnju dehidriranih dodataka prehrani koji se moraju rehidrirati prilikom unosa

Skupina II.

Bojila u količini quantum satis

quantum satis

Razdoblje primjene: do 31. srpnja 2014.

Skupina II.

Bojila u količini quantum satis

quantum satis

(69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

Skupina III.

Bojila s kombiniranim najvećim dopuštenim količinama

300

Razdoblje primjene: do 31. srpnja 2014.

Skupina III.

Bojila s kombiniranim najvećim dopuštenim količinama

300

(69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

Skupina IV.

Polioli

quantum satis

E 104

Kinolin žuta

35

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 104

Kinolin žuta

35

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 104

Kinolin žuta

10

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 104

Kinolin žuta

10

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 110

Sunset yellow FCF/Orange S S

10

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 110

Sunset yellow FCF/Orange S S

10

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

35

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

35

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 160d

Likopen

30

E 200-213

Sorbinska kiselina – sorbati; Benzojeva kiselina – benzoati

1 000

(1) (2)

Samo dodaci prehrani u suhom obliku koji sadržavaju pripravke vitamina A i kombinacija vitamina A i D, osim u obliku za žvakanje

E 310-321

Propil galat, TBHQ, BHA i BHT

400

(1)

E 338-452

Fosforna kiselina – fosfati - di-, tri- i polifosfati

quantum satis

E 392

Ekstrakti ružmarina

400

(46)

E 405

Propan-1,2-diol alginat

1 000

E 416

Karaja guma

quantum satis

E 426

Hemiceluloza iz soje

1 500

E 432-436

Polisorbati

quantum satis

E 459

Beta-ciklodekstrin

quantum satis

Samo dodaci prehrani u obliku tableta i dražeja

E 468

Umrežena natrijeva karboksi metil celuloza

30 000

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 473-474

Saharozni esteri masnih kiselina, saharogliceridi

quantum satis

(1)

E 475

Poliglicerolni esteri masnih kiselina

quantum satis

E 491-495

Esteri sorbitana

quantum satis

(1)

E 551-559

Silicijev dioksid – silikati

quantum satis

Razdoblje primjene: do 31. siječnja 2014.

E 551-553

Silicijev dioksid – silikati

quantum satis

Razdoblje primjene: od 1. veljače 2014.

E 900

Dimetil polisiloksan

10

(91)

Samo dodaci prehrani u obliku šumećih tableta

E 901

Pčelinji vosak, bijeli i žuti

quantum satis

E 902

Kandelila vosak

quantum satis

E 903

Karnauba vosak

200

E 904

Šelak

quantum satis

E 950

Acesulfam K

500

E 950

Acesulfam K

2 000

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 951

Aspartam

2 000

E 951

Aspartam

5 500

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 952

Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli

500

(51)

E 952

Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli

1 250

(51)

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 954

Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli

500

(52)

E 954

Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli

1 200

(52)

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 955

Sukraloza

800

E 955

Sukraloza

2 400

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 957

Taumatin

400

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 959

Neohesperidin DC

100

E 959

Neohesperidin DC

400

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 960

Steviol glikozidi

670

(60)

E 960

Steviol glikozidi

1 800

(60)

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 961

Neotam

60

E 961

Neotam

185

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 961

Neotam

2

Samo kao pojačivač arome, osim dodataka prehrani za žvakanje

E 961

Neotam

2

Samo vitamini i/ili dodaci prehrani na bazi minerala za žvakanje, kao pojačivač arome

E 962

Sol aspartam-acesulfama

500

(11)a (49) (50)

E 962

Sol aspartam-acesulfama

2 000

(11)a (49) (50)

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 969

Advantam

20

E 969

Advantam

55

Samo dodaci prehrani za žvakanje

E 1201

Polivinilpirolidon

quantum satis

Samo dodaci prehrani u obliku tableta i dražeja

E 1202

Polivinilpolipirolidon

quantum satis

Samo dodaci prehrani u obliku tableta i dražeja

E 1203

Polivinil alkohol (PVA)

18 000

Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta

E 1204

Pululan

quantum satis

Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta

E 1205

Osnovni kopolimer metakrilata

100 000

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 1206

Neutralni kopolimer metakrilata

200 000

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 1207

Anionski kopolimer metakrilata

100 000

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 1208

Kopolimer polivinilpirolidon-vinil acetata

100 000

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 1209

Polivinil alkohol-polietilen glikol-graft-kopolimer

100 000

Osim dodataka prehrani za žvakanje

E 1505

Trietil-citrat

3 500

Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta

E 1521

Polietilen glikol

10 000

Samo dodaci prehrani u obliku kapsula i tableta”

| (c) | unos za potkategoriju hrane 17.2. mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:






  „17.2. | Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu” |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

unos za potkategoriju hrane 17.2. mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„17.2.

Dodaci prehrani u tekućem obliku, osim dodataka prehrani za dojenčad i malu djecu”

| ii. | svi unosi u toj potkategoriji zamjenjuju se sljedećim unosima, koji se umeću prema numeričkom redoslijedu: | „Skupina I. | Aditivi | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Skupina II. | Bojila u količini quantum satis | quantum satis | | |
| | Skupina II. | Bojila u količini quantum satis | quantum satis | | Razdoblje primjene: do 31. srpnja 2014. |
| | Skupina II. | Bojila u količini quantum satis | quantum satis | (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.
  Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | Skupina III. | Bojila s kombiniranim najvećim dopuštenim količinama | 100 | | |
| | Skupina IV. | Polioli | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinolin žuta | 10 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 104 | Kinolin žuta | 10 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014. |
| | E 110 | Sunset yellow FCF/Orange S S | 10 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 110 | Sunset yellow FCF/Orange S S | 10 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014. |
| | E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 10 | (61) | Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014. |
| | E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 10 | (61) (69) | Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014. |
| | E 160d | Likopen | 30 | | |
| | E 200-213 | Sorbinska kiselina – sorbati; Benzojeva kiselina – benzoati | 2 000 | (1) (2) | Osim dodataka prehrani u obliku sirupa |
| | E 310-321 | Propil galat, TBHQ, BHA i BHT | 400 | (1) | |
| | E 338-452 | Fosforna kiselina – fosfati - di-, tri- i polifosfati | quantum satis | | |
| | E 392 | Ekstrakti ružmarina | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propan-1,2-diol alginat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaja guma | quantum satis | | |
| | E 426 | Hemiceluloza iz soje | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Polisorbati | quantum satis | | |
| | E 473-474 | Saharozni esteri masnih kiselina — saharogliceridi | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Poliglicerolni esteri masnih kiselina | quantum satis | | |
| | E 491-495 | Esteri sorbitana | quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Silicijev dioksid – silikati | quantum satis | | Razdoblje primjene: do 31. siječnja 2014. |
| | E 551-553 | Silicijev dioksid – silikati | quantum satis | | Razdoblje primjene: od 1. veljače 2014. |
| | E 950 | Acesulfam K | 350 | | |
| | E 950 | Acesulfam K | 2 000 | | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 951 | Aspartam | 600 | | |
| | E 951 | Aspartam | 5 500 | | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 952 | Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli | 400 | (51) | |
| | E 952 | Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli | 1 250 | (51) | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 954 | Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli | 80 | (52) | |
| | E 954 | Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli | 1 200 | (52) | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 955 | Sukraloza | 240 | | |
| | E 955 | Sukraloza | 2 400 | | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 957 | Taumatin | 400 | | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 50 | | |
| | E 959 | Neohesperidin DC | 400 | | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 960 | Steviol glikozidi | 200 | (60) | |
| | E 960 | Steviol glikozidi | 1 800 | (60) | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 961 | Neotam | 20 | | |
| | E 961 | Neotam | 185 | | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Samo kao pojačivač arome, osim dodataka prehrani u obliku sirupa |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Samo vitamini i/ili dodaci prehrani na bazi minerala u obliku sirupa, kao pojačivač arome |
| | E 962 | Sol aspartam-acesulfama | 350 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Sol aspartam-acesulfama | 2 000 | (11)a (49) (50) | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa |
| | E 969 | Advantam | 6 | | |
| | E 969 | Advantam | 55 | | Samo dodaci prehrani u obliku sirupa” |

ii.

svi unosi u toj potkategoriji zamjenjuju se sljedećim unosima, koji se umeću prema numeričkom redoslijedu:

„Skupina I.

Aditivi

Skupina II.

Bojila u količini quantum satis

quantum satis

Skupina II.

Bojila u količini quantum satis

quantum satis

Razdoblje primjene: do 31. srpnja 2014.

Skupina II.

Bojila u količini quantum satis

quantum satis

(69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

Skupina III.

Bojila s kombiniranim najvećim dopuštenim količinama

100

Skupina IV.

Polioli

quantum satis

E 104

Kinolin žuta

10

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 104

Kinolin žuta

10

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

E 110

Sunset yellow FCF/Orange S S

10

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 110

Sunset yellow FCF/Orange S S

10

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

Razdoblje primjene: od 1. siječnja 2014. do 31. srpnja 2014.

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61) (69)

Razdoblje primjene: od 1. kolovoza 2014.

E 160d

Likopen

30

E 200-213

Sorbinska kiselina – sorbati; Benzojeva kiselina – benzoati

2 000

(1) (2)

Osim dodataka prehrani u obliku sirupa

E 310-321

Propil galat, TBHQ, BHA i BHT

400

(1)

E 338-452

Fosforna kiselina – fosfati - di-, tri- i polifosfati

quantum satis

E 392

Ekstrakti ružmarina

400

(46)

E 405

Propan-1,2-diol alginat

1 000

E 416

Karaja guma

quantum satis

E 426

Hemiceluloza iz soje

1 500

E 432-436

Polisorbati

quantum satis

E 473-474

Saharozni esteri masnih kiselina — saharogliceridi

quantum satis

(1)

E 475

Poliglicerolni esteri masnih kiselina

quantum satis

E 491-495

Esteri sorbitana

quantum satis

(1)

E 551-559

Silicijev dioksid – silikati

quantum satis

Razdoblje primjene: do 31. siječnja 2014.

E 551-553

Silicijev dioksid – silikati

quantum satis

Razdoblje primjene: od 1. veljače 2014.

E 950

Acesulfam K

350

E 950

Acesulfam K

2 000

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 951

Aspartam

600

E 951

Aspartam

5 500

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 952

Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli

400

(51)

E 952

Ciklaminska kiselina i njezine natrijeve i kalcijeve soli

1 250

(51)

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 954

Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli

80

(52)

E 954

Saharin i njegove natrijeve, kalijeve i kalcijeve soli

1 200

(52)

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 955

Sukraloza

240

E 955

Sukraloza

2 400

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 957

Taumatin

400

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 959

Neohesperidin DC

50

E 959

Neohesperidin DC

400

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 960

Steviol glikozidi

200

(60)

E 960

Steviol glikozidi

1 800

(60)

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 961

Neotam

20

E 961

Neotam

185

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 961

Neotam

2

Samo kao pojačivač arome, osim dodataka prehrani u obliku sirupa

E 961

Neotam

2

Samo vitamini i/ili dodaci prehrani na bazi minerala u obliku sirupa, kao pojačivač arome

E 962

Sol aspartam-acesulfama

350

(11)a (49) (50)

E 962

Sol aspartam-acesulfama

2 000

(11)a (49) (50)

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa

E 969

Advantam

6

E 969

Advantam

55

Samo dodaci prehrani u obliku sirupa”

---

ODLUKE

| 9.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 253/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 253/45

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/1498

оd 21. prosinca 2017.

o državnoj potpori i mjerama SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) koje je provela Italija u korist društva Ilva S.p.A. u postupku Amministrazione Straordinaria

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8391)

(Vjerodostojan je samo tekst na talijanskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenom odredbom (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Nakon što je 11. i 14. travnja 2014. primila dvije službene pritužbe od konkurenata (koji ne žele da se njihov identitet objavi), Komisija je pokrenula prethodni istražni postupak u pogledu navodnih mjera potpore u korist talijanskog proizvođača čelika Ilva S.p.A. u postupku Amministrazione Straordinaria („Ilva”). Isto tako Wirtschaftsvereinigung Stahl (njemačko udruženje proizvođača čelika – „WV Stahl”) i Eurofer (Europska federacija proizvođača željeza i čelika) predali su službene pritužbe 10. travnja 2015. odnosno 24. lipnja 2015. Britansko udruženje proizvođača čelika poduprlo je 25. lipnja 2015. navedene podnositelje pritužbi. |
| --- | --- |

(1)

Nakon što je 11. i 14. travnja 2014. primila dvije službene pritužbe od konkurenata (koji ne žele da se njihov identitet objavi), Komisija je pokrenula prethodni istražni postupak u pogledu navodnih mjera potpore u korist talijanskog proizvođača čelika Ilva S.p.A. u postupku Amministrazione Straordinaria („Ilva”). Isto tako Wirtschaftsvereinigung Stahl (njemačko udruženje proizvođača čelika – „WV Stahl”) i Eurofer (Europska federacija proizvođača željeza i čelika) predali su službene pritužbe 10. travnja 2015. odnosno 24. lipnja 2015. Britansko udruženje proizvođača čelika poduprlo je 25. lipnja 2015. navedene podnositelje pritužbi.

Amministrazione Straordinaria

| (2) | Komisija je dopisom od 20. siječnja 2016. obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „UFEU”) u pogledu četiriju mjera potpore dodijeljenih u korist društva Ilva. Dopisom od 13. svibnja 2016. Komisija je obavijestila Italiju o proširenju tog postupka na petu mjeru potpore. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je dopisom od 20. siječnja 2016. obavijestila Italiju da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „UFEU”) u pogledu četiriju mjera potpore dodijeljenih u korist društva Ilva. Dopisom od 13. svibnja 2016. Komisija je obavijestila Italiju o proširenju tog postupka na petu mjeru potpore.

| (3) | Komisijina odluka o pokretanju službenog istražnog postupka (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”) i Komisijina odluka o proširenju postupka na petu mjeru (dalje u tekstu „odluka o proširenju”) objavljene su u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe o mjerama. |
| --- | --- |

(3)

Komisijina odluka o pokretanju službenog istražnog postupka (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”) i Komisijina odluka o proširenju postupka na petu mjeru (dalje u tekstu „odluka o proširenju”) objavljene su u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe o mjerama.

Službenom listu Europske unije

2

| (4) | Italija je podnijela primjedbe o odluci o pokretanju postupka i odluci o proširenju u svojim dopisima od 3. ožujka i 26. srpnja 2016. |
| --- | --- |

(4)

Italija je podnijela primjedbe o odluci o pokretanju postupka i odluci o proširenju u svojim dopisima od 3. ožujka i 26. srpnja 2016.

| (5) | Komisija je primila i primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Italiji, koja je imala priliku dostaviti svoj odgovor. Ona je svoje primjedbe dostavila dopisom od 29. srpnja 2016. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je primila i primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Italiji, koja je imala priliku dostaviti svoj odgovor. Ona je svoje primjedbe dostavila dopisom od 29. srpnja 2016.

| (6) | Komisija je zatražila dodatne informacije od Italije u dopisima od 24. veljače 2016., 4. svibnja 2016., 30. rujna 2016., 1. veljače 2017. i 8. rujna 2017. Italija je odgovorila na te zahtjeve za dostavljanje informacija 10. ožujka 2016., 13. svibnja 2016., 8. studenoga 2016., 10. ožujka 2017. i 16. listopada 2017. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je zatražila dodatne informacije od Italije u dopisima od 24. veljače 2016., 4. svibnja 2016., 30. rujna 2016., 1. veljače 2017. i 8. rujna 2017. Italija je odgovorila na te zahtjeve za dostavljanje informacija 10. ožujka 2016., 13. svibnja 2016., 8. studenoga 2016., 10. ožujka 2017. i 16. listopada 2017.

| (7) | Nakon što je obaviještena o odluci Italije da ponudi imovinu društva Ilva na prodaju, Komisija je od Italije zatražila da imenuje neovisnog povjerenika za praćenje čija je uloga izvještavati Komisiju o organizaciji i provedbi postupka prodaje. Povjerenik za praćenje Komisiji je dostavio izvješća 15. lipnja 2016., 3. listopada 2016., 13. i 14. prosinca 2016., 1. veljače 2017., 22. veljače 2017. i 30. lipnja 2017., a svoje je konačno izvješće o postupku prodaje podnio 20. srpnja 2017. Talijanska tijela obavijestila su Komisiju i o rezultatu natječajnog postupka dopisom od 7. lipnja 2017., a dodatne informacije o postupku prodaje podnijela su 24. srpnja 2017. |
| --- | --- |

(7)

Nakon što je obaviještena o odluci Italije da ponudi imovinu društva Ilva na prodaju, Komisija je od Italije zatražila da imenuje neovisnog povjerenika za praćenje čija je uloga izvještavati Komisiju o organizaciji i provedbi postupka prodaje. Povjerenik za praćenje Komisiji je dostavio izvješća 15. lipnja 2016., 3. listopada 2016., 13. i 14. prosinca 2016., 1. veljače 2017., 22. veljače 2017. i 30. lipnja 2017., a svoje je konačno izvješće o postupku prodaje podnio 20. srpnja 2017. Talijanska tijela obavijestila su Komisiju i o rezultatu natječajnog postupka dopisom od 7. lipnja 2017., a dodatne informacije o postupku prodaje podnijela su 24. srpnja 2017.

2.   OPIS

OPIS

2.1.   Korisnik

Korisnik

| (8) | Društvo Ilva jedan je od najvećih europskih proizvođača čelika, koji se bavi proizvodnjom, obradom i prodajom proizvoda od ugljičnog čelika, među ostalim upravljanjem industrijskim postrojenjima od nacionalnog strateškog interesa kako je utvrđeno člankom 1. Odluke br. 207 od 3. prosinca 2012. s izmjenama pretvorene u Zakon br. 231 od 24. prosinca 2012. („Odluka br. 207/2012”). U vlasništvu je obitelji Riva od 1996., a prethodno je njime upravljala talijanska država posredstvom društva Istituto per la Ricostruzione Industriale („IRI”). Do 2016. društvo Ilva zapošljavalo je ukupno oko 14 000 ljudi, od čega je oko 11 000 zaposlenika bilo zaposleno u njegovu glavnom proizvodnom pogonu u Tarantu (regija Apulija). Društvo Ilva ima i druge proizvodne pogone u Italiji te poslovne lokacije u Francuskoj, Tunisu i Grčkoj. |
| --- | --- |

(8)

Društvo Ilva jedan je od najvećih europskih proizvođača čelika, koji se bavi proizvodnjom, obradom i prodajom proizvoda od ugljičnog čelika, među ostalim upravljanjem industrijskim postrojenjima od nacionalnog strateškog interesa kako je utvrđeno člankom 1. Odluke br. 207 od 3. prosinca 2012. s izmjenama pretvorene u Zakon br. 231 od 24. prosinca 2012. („Odluka br. 207/2012”). U vlasništvu je obitelji Riva od 1996., a prethodno je njime upravljala talijanska država posredstvom društva Istituto per la Ricostruzione Industriale („IRI”). Do 2016. društvo Ilva zapošljavalo je ukupno oko 14 000 ljudi, od čega je oko 11 000 zaposlenika bilo zaposleno u njegovu glavnom proizvodnom pogonu u Tarantu (regija Apulija). Društvo Ilva ima i druge proizvodne pogone u Italiji te poslovne lokacije u Francuskoj, Tunisu i Grčkoj.

Istituto per la Ricostruzione Industriale

| (9) | Društvo Ilva proizvodi proizvode od ugljičnog čelika navedene na popisu proizvoda, u kojemu je sektor čelika definiran kako je navedeno u točkama od (a) do (e) Priloga IV. Smjernicama za regionalne državne potpore za 2014.–2020 (3). |
| --- | --- |

(9)

Društvo Ilva proizvodi proizvode od ugljičnog čelika navedene na popisu proizvoda, u kojemu je sektor čelika definiran kako je navedeno u točkama od (a) do (e) Priloga IV. Smjernicama za regionalne državne potpore za 2014.–2020 (3).

3

| (10) | Godišnji proizvodni kapacitet pogona društva Ilva u Tarantu iznosi [...] (*1) tona i čini 9,8 % ukupnog kapaciteta proizvodnje ugljičnog čelika u Uniji (4). Pod vodstvom sadašnje izvanredne uprave i u skladu s okolišnim ograničenjima društvo Ilva radi s [...] svojeg nominalnog kapaciteta (rade tri peći od pet). U 2016. proizvelo je 5,8 milijuna tona ugljičnog čelika (5), što je iznosilo oko 65 % talijanske proizvodnje ugljičnog čelika i oko 7 % njegove proizvodnje u Uniji. Ilva svoje proizvode prodaje prvenstveno u Italiji ([...]), a zatim u ostalim europskim ([...]) i trećim zemljama ([...]) (6). |
| --- | --- |

(10)

Godišnji proizvodni kapacitet pogona društva Ilva u Tarantu iznosi [...] (*1) tona i čini 9,8 % ukupnog kapaciteta proizvodnje ugljičnog čelika u Uniji (4). Pod vodstvom sadašnje izvanredne uprave i u skladu s okolišnim ograničenjima društvo Ilva radi s [...] svojeg nominalnog kapaciteta (rade tri peći od pet). U 2016. proizvelo je 5,8 milijuna tona ugljičnog čelika (5), što je iznosilo oko 65 % talijanske proizvodnje ugljičnog čelika i oko 7 % njegove proizvodnje u Uniji. Ilva svoje proizvode prodaje prvenstveno u Italiji ([...]), a zatim u ostalim europskim ([...]) i trećim zemljama ([...]) (6).

*1

4

5

6

| (11) | Područje grada Taranto u kojemu se nalazi glavni proizvodni pogon društva Ilva izrazito je zagađeno. Ispitivanja su pokazala visoku razinu zagađenja zraka, tla te površinskih i podzemnih voda na lokaciji pogona društva Ilva i u obližnjim naseljenim područjima grada Taranta koje ima ozbiljne posljedice na zdravlje ljudi i okoliš (7). Društvo Ilva, njegovi glavni dioničari i bivša uprava u Italiji su optuženi za navodnu ekološku katastrofu (8). Ilva je isto tako predmet postupka zbog povrede koji je Komisija pokrenula protiv Italije (9). Nakon dvije službene obavijesti (10) Komisija je 16. listopada 2014. poslala Italiji svoje obrazloženo mišljenje („obrazloženo mišljenje”) zbog kršenja Direktive 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) i Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12), u kojima su utvrđena pravila prema kojima države članice dodjeljuju okolišne dozvole industrijskim postrojenjima. |
| --- | --- |

(11)

Područje grada Taranto u kojemu se nalazi glavni proizvodni pogon društva Ilva izrazito je zagađeno. Ispitivanja su pokazala visoku razinu zagađenja zraka, tla te površinskih i podzemnih voda na lokaciji pogona društva Ilva i u obližnjim naseljenim područjima grada Taranta koje ima ozbiljne posljedice na zdravlje ljudi i okoliš (7). Društvo Ilva, njegovi glavni dioničari i bivša uprava u Italiji su optuženi za navodnu ekološku katastrofu (8). Ilva je isto tako predmet postupka zbog povrede koji je Komisija pokrenula protiv Italije (9). Nakon dvije službene obavijesti (10) Komisija je 16. listopada 2014. poslala Italiji svoje obrazloženo mišljenje („obrazloženo mišljenje”) zbog kršenja Direktive 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) i Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12), u kojima su utvrđena pravila prema kojima države članice dodjeljuju okolišne dozvole industrijskim postrojenjima.

7

8

9

10

11

12

| (12) | U jeku tog problema s okolišem bivša uprava društva Ilva morala je odstupiti s upravljačke pozicije te ju je u lipnju 2013. zamijenio izvanredni upravitelj kojega je imenovala vlada (13). Zadatak izvanrednog upravitelja bio je osigurati nastavak industrijske aktivnosti i upotrijebiti resurse društva kako bi se podmirili troškovi štete za zdravlje i okoliš prouzročeni prethodnim kršenjima okolišne dozvole društva Ilva. U tom je kontekstu Vijeće ministara 14. ožujka 2014. odobrilo „plan zaštite okoliša” namijenjen sprečavanju zagađenja i modernizaciji pogona u skladu s okolišnom dozvolom (14). Prema tom planu ukupan iznos ulaganja potrebnih kako bi se pogon u Tarantu uskladio sa zahtjevima okolišne dozvole u 2014. iznosio je [...] EUR. |
| --- | --- |

(12)

U jeku tog problema s okolišem bivša uprava društva Ilva morala je odstupiti s upravljačke pozicije te ju je u lipnju 2013. zamijenio izvanredni upravitelj kojega je imenovala vlada (13). Zadatak izvanrednog upravitelja bio je osigurati nastavak industrijske aktivnosti i upotrijebiti resurse društva kako bi se podmirili troškovi štete za zdravlje i okoliš prouzročeni prethodnim kršenjima okolišne dozvole društva Ilva. U tom je kontekstu Vijeće ministara 14. ožujka 2014. odobrilo „plan zaštite okoliša” namijenjen sprečavanju zagađenja i modernizaciji pogona u skladu s okolišnom dozvolom (14). Prema tom planu ukupan iznos ulaganja potrebnih kako bi se pogon u Tarantu uskladio sa zahtjevima okolišne dozvole u 2014. iznosio je [...] EUR.

13

14

| (13) | Uzimajući u obzir sve lošiju financijsku situaciju društva Ilva, talijanska vlada donijela je 5. siječnja 2015. Odluku br. 1/2015 kojom je uvela ad hoc postupak u slučaju nesolventnosti za društvo Ilva. Taj ad hoc postupak temeljio se na tzv. zakonu Marzano, posebnom zakonu za slučaj nesolventnosti prema kojemu se postavlja izvanredna uprava velikih poduzetnika u poteškoćama koji se bave ključnim javnim uslugama. Kao posljedica toga Sud u Milanu proglasio je društvo Ilva nesolventnim 30. siječnja 2015. (15). Ukupan dug naveden u izjavi o nesolventnosti iznosio je 2,9 milijardi EUR. Vlada je imenovala tri izvanredna upravitelja za upravljanje društvom. Odluka br. 1/2015 s izmjenama pretvorena je u Zakon br. 20/2015 od 3. ožujka 2015. (16). |
| --- | --- |

(13)

Uzimajući u obzir sve lošiju financijsku situaciju društva Ilva, talijanska vlada donijela je 5. siječnja 2015. Odluku br. 1/2015 kojom je uvela ad hoc postupak u slučaju nesolventnosti za društvo Ilva. Taj ad hoc postupak temeljio se na tzv. zakonu Marzano, posebnom zakonu za slučaj nesolventnosti prema kojemu se postavlja izvanredna uprava velikih poduzetnika u poteškoćama koji se bave ključnim javnim uslugama. Kao posljedica toga Sud u Milanu proglasio je društvo Ilva nesolventnim 30. siječnja 2015. (15). Ukupan dug naveden u izjavi o nesolventnosti iznosio je 2,9 milijardi EUR. Vlada je imenovala tri izvanredna upravitelja za upravljanje društvom. Odluka br. 1/2015 s izmjenama pretvorena je u Zakon br. 20/2015 od 3. ožujka 2015. (16).

ad hoc

ad hoc

Marzano

15

16

| (14) | Talijanska tijela obavijestila su 4. prosinca 2015. Komisiju o tome da je tog dana donesena Odluka br. 191/2015 pod nazivom „Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva”. Odluka je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 13/2016 od 1. veljače 2016. (17). U članku 1. Odluke predviđena je prodaja imovine društva Ilva u okviru transparentnog i nediskriminirajućeg javnog postupka do 30. lipnja 2016. kako bi se osigurao diskontinuitet s prethodnim društvom. Izvanredni upravitelji društva Ilva objavili su 5. siječnja 2016. poziv za iskaz interesa povezan s prijenosom poduzećâ u vlasništvu društva Ilva i drugih trgovačkih društava iz iste grupe. U preliminarnu fazu dubinske analize primljeno je 25 zainteresiranih strana, nakon čega su formirani konzorciji ulagatelja radi podnošenja službenih ponuda do 30. lipnja 2016. Dva ponuditelja primljena su 30. lipnja 2016. u završnu fazu natječajnog postupka: i. konzorcij pod vodstvom društva ArcelorMittal, koje posluje u sektoru čelika na globalnoj razini, čiji su članovi i talijanski proizvođač čelika Marcegaglia te banka Intesa Sanpaolo („konzorcij AM”) te ii. tzv. konzorcij AcciaItalia („konzorcij AcciaItalia”), koji među ostalima čine talijanski proizvođač čelika Arvedi, indijsko poduzeće koje posluje u sektoru čelika Jindal Steel te investicijska banka Cassa Depositi e Prestiti u vlasništvu države („CDP”). |
| --- | --- |

(14)

Talijanska tijela obavijestila su 4. prosinca 2015. Komisiju o tome da je tog dana donesena Odluka br. 191/2015 pod nazivom „Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva”. Odluka je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 13/2016 od 1. veljače 2016. (17). U članku 1. Odluke predviđena je prodaja imovine društva Ilva u okviru transparentnog i nediskriminirajućeg javnog postupka do 30. lipnja 2016. kako bi se osigurao diskontinuitet s prethodnim društvom. Izvanredni upravitelji društva Ilva objavili su 5. siječnja 2016. poziv za iskaz interesa povezan s prijenosom poduzećâ u vlasništvu društva Ilva i drugih trgovačkih društava iz iste grupe. U preliminarnu fazu dubinske analize primljeno je 25 zainteresiranih strana, nakon čega su formirani konzorciji ulagatelja radi podnošenja službenih ponuda do 30. lipnja 2016. Dva ponuditelja primljena su 30. lipnja 2016. u završnu fazu natječajnog postupka: i. konzorcij pod vodstvom društva ArcelorMittal, koje posluje u sektoru čelika na globalnoj razini, čiji su članovi i talijanski proizvođač čelika Marcegaglia te banka Intesa Sanpaolo („konzorcij AM”) te ii. tzv. konzorcij AcciaItalia („konzorcij AcciaItalia”), koji među ostalima čine talijanski proizvođač čelika Arvedi, indijsko poduzeće koje posluje u sektoru čelika Jindal Steel te investicijska banka Cassa Depositi e Prestiti u vlasništvu države („CDP”).

Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva

17

| (15) | U postupku prodaje došlo je do kašnjenja. U konačnici su upravitelji društva Ilva 26. svibnja 2017. preporučili da se imovina društva Ilva dodijeli konzorciju AM, koji je ponudio iznos od 1,8 milijardi EUR (18). Tu je preporuku prihvatilo Ministarstvo gospodarskog razvoja, koje je 5. lipnja 2017. donijelo konačnu odluku u korist konzorcija AM (19). Transakcija još uvijek nije zaključena jer se čeka Komisijino odobrenje spajanja. U tom je pogledu 21. rujna 2017. konzorcij AM o transakciji obavijestio Komisiju, koja je 8. studenoga 2017. odlučila pokrenuti detaljnu istragu (20). |
| --- | --- |

(15)

U postupku prodaje došlo je do kašnjenja. U konačnici su upravitelji društva Ilva 26. svibnja 2017. preporučili da se imovina društva Ilva dodijeli konzorciju AM, koji je ponudio iznos od 1,8 milijardi EUR (18). Tu je preporuku prihvatilo Ministarstvo gospodarskog razvoja, koje je 5. lipnja 2017. donijelo konačnu odluku u korist konzorcija AM (19). Transakcija još uvijek nije zaključena jer se čeka Komisijino odobrenje spajanja. U tom je pogledu 21. rujna 2017. konzorcij AM o transakciji obavijestio Komisiju, koja je 8. studenoga 2017. odlučila pokrenuti detaljnu istragu (20).

18

19

20

2.2.   Mjere koje se ocjenjuju

Mjere koje se ocjenjuju

| (16) | Talijanska tijela donijela su i izmijenila razne mjere kako bi poduprla društvo Ilva. Ova Odluka odnosi se na pet mjera koje su predmet odluke o pokretanju postupka i odluke o proširenju:






  (a) | mjera br. 1: prijenos imovine zaplijenjene u kaznenom postupku protiv prethodnih vlasnika društva Ilva, |
| --- | --- | --- |

(16)

Talijanska tijela donijela su i izmijenila razne mjere kako bi poduprla društvo Ilva. Ova Odluka odnosi se na pet mjera koje su predmet odluke o pokretanju postupka i odluke o proširenju:

(a)

mjera br. 1: prijenos imovine zaplijenjene u kaznenom postupku protiv prethodnih vlasnika društva Ilva,

| (b) | mjera br. 2: zakon o zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka primijenjen na privatni zajam od 250 milijuna EUR, |
| --- | --- |

(b)

mjera br. 2: zakon o zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka primijenjen na privatni zajam od 250 milijuna EUR,

| (c) | mjera br. 3: državno jamstvo za zajam od 400 milijuna EUR, |
| --- | --- |

(c)

mjera br. 3: državno jamstvo za zajam od 400 milijuna EUR,

| (d) | mjera br. 4: sporazum o nagodbi s društvom Fintecna, |
| --- | --- |

(d)

mjera br. 4: sporazum o nagodbi s društvom Fintecna,

| (e) | mjera br. 5: državni zajam od 300 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(e)

mjera br. 5: državni zajam od 300 milijuna EUR.

2.2.1.   Mjera br. 1: prijenos imovine zaplijenjene u kaznenom postupku protiv prethodnih vlasnika društva Ilva

Mjera br. 1: prijenos imovine zaplijenjene u kaznenom postupku protiv prethodnih vlasnika društva Ilva

| (17) | Neki članovi obitelji Riva prethodno uključeni u upravljanje društvom Ilva optuženi su pred talijanskim sudovima za razna kaznena djela prijevare. U svibnju 2013. nacionalni sud zaplijenio (sequestro preventivo) je [...] EUR likvidne imovine u vlasništvu obitelji Riva („imovina obitelji Riva”) do završetka kaznenog postupka protiv njih. |
| --- | --- |

(17)

Neki članovi obitelji Riva prethodno uključeni u upravljanje društvom Ilva optuženi su pred talijanskim sudovima za razna kaznena djela prijevare. U svibnju 2013. nacionalni sud zaplijenio (sequestro preventivo) je [...] EUR likvidne imovine u vlasništvu obitelji Riva („imovina obitelji Riva”) do završetka kaznenog postupka protiv njih.

sequestro preventivo

| (18) | U skladu s talijanskim zakonom o općem kaznenom postupku imovina zaplijenjena u kontekstu kaznenih postupaka mora se prenijeti u tzv. pravosudni fond (Fondo Unico di Giustizia), fond talijanskog Ministarstva pravosuđa koji ima ulogu „skrbnika” (custode ex lege) do završetka kaznenog postupka. Upravljanje fondom osigurava društvo Equitalia Giustizia S.p.A. („Equitalia”) (21). U skladu s ulagačkim mandatom društva Equitalia likvidna imovina koju drži Fondo Unico di Giustizia smije se deponirati isključivo na tekuće račune s odgovarajućom razinom stabilnosti i pouzdanosti ili uložiti u talijanske državne obveznice (22). Tijekom sudskog postupka zaplijenjena imovina i dalje pripada izvornim vlasnicima, no oni njome ne mogu raspolagati. |
| --- | --- |

(18)

U skladu s talijanskim zakonom o općem kaznenom postupku imovina zaplijenjena u kontekstu kaznenih postupaka mora se prenijeti u tzv. pravosudni fond (Fondo Unico di Giustizia), fond talijanskog Ministarstva pravosuđa koji ima ulogu „skrbnika” (custode ex lege) do završetka kaznenog postupka. Upravljanje fondom osigurava društvo Equitalia Giustizia S.p.A. („Equitalia”) (21). U skladu s ulagačkim mandatom društva Equitalia likvidna imovina koju drži Fondo Unico di Giustizia smije se deponirati isključivo na tekuće račune s odgovarajućom razinom stabilnosti i pouzdanosti ili uložiti u talijanske državne obveznice (22). Tijekom sudskog postupka zaplijenjena imovina i dalje pripada izvornim vlasnicima, no oni njome ne mogu raspolagati.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

21

Fondo Unico di Giustizia

22

| (19) | U slučaju imovine obitelji Riva člankom 3. stavkom 1. Odluke br. 1/2015 uvedena je ad hoc odredba prema kojoj se ta imovina mogla prenijeti na društvo Ilva prije dovršetka kaznenog postupka (23). U skladu s tom odredbom prijenos se morao odvijati pod određenim uvjetima. Ilva bi prvo morala izdati obveznice u vrijednosti imovine obitelji Riva. Fondo Unico di Giustizia bi zatim upotrijebio imovinu obitelji Riva koja je u njegovu skrbništvu kako bi upisao te obveznice. Kao rezultat toga obveznice društva Ilva zamijenile bi imovinu obitelji Riva na računima fonda Fondo Unico di Giustizia kao kolateral u kontekstu kaznenog postupka koji je u tijeku. U istoj Odluci određeno je da se novac koji je društvo Ilva primilo u tom prijenosu mora namijeniti za provedbu njegova plana zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(19)

U slučaju imovine obitelji Riva člankom 3. stavkom 1. Odluke br. 1/2015 uvedena je ad hoc odredba prema kojoj se ta imovina mogla prenijeti na društvo Ilva prije dovršetka kaznenog postupka (23). U skladu s tom odredbom prijenos se morao odvijati pod određenim uvjetima. Ilva bi prvo morala izdati obveznice u vrijednosti imovine obitelji Riva. Fondo Unico di Giustizia bi zatim upotrijebio imovinu obitelji Riva koja je u njegovu skrbništvu kako bi upisao te obveznice. Kao rezultat toga obveznice društva Ilva zamijenile bi imovinu obitelji Riva na računima fonda Fondo Unico di Giustizia kao kolateral u kontekstu kaznenog postupka koji je u tijeku. U istoj Odluci određeno je da se novac koji je društvo Ilva primilo u tom prijenosu mora namijeniti za provedbu njegova plana zaštite okoliša.

ad hoc

23

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

| (20) | Sudskom odlukom (Decreto di Trasferimento) nacionalni sud naredio je 11. svibnja 2015. prijenos imovine obitelji Riva. No do prijenosa u Fondo Unico di Giustizia nije moglo doći jer je obitelj Riva svoju imovinu držala na bankovnim računima koji se nalaze izvan Italije (24), a strani sudovi koji imaju nadležnost nad tim računima sustavno su odbijali prijenos imovine u Italiju (25). |
| --- | --- |

(20)

Sudskom odlukom (Decreto di Trasferimento) nacionalni sud naredio je 11. svibnja 2015. prijenos imovine obitelji Riva. No do prijenosa u Fondo Unico di Giustizia nije moglo doći jer je obitelj Riva svoju imovinu držala na bankovnim računima koji se nalaze izvan Italije (24), a strani sudovi koji imaju nadležnost nad tim računima sustavno su odbijali prijenos imovine u Italiju (25).

Decreto di Trasferimento

Fondo Unico di Giustizia

24

25

| (21) | Situacija je riješena kada su u prosincu 2016. obitelj Riva i društvo Ilva postigli sporazum o nagodbi u kojemu su predmetni članovi obitelji Riva pristali da imovina koju drže na računima u stranim bankama konačno bude dostupna društvu Ilva u pravnom obliku iz članka 3. stavka 1. Odluke br. 1/2015. [...]. Talijanska tijela navela su da su odštetni zahtjevi društva Ilva prema obitelji Riva mogli dosegnuti oko [...] EUR. Uz zaplijenjeni iznos od 1,1 milijarde EUR, koji je zakonom namijenjen za plan zaštite okoliša, obitelj Riva pristala je staviti društvu Ilva na raspolaganje i dodatan iznos od 145 milijuna EUR kako bi poduprla njegovo poslovanje. Kao rezultat sporazuma o nagodbi imovina obitelji Riva vraćena je u Italiju (26) i prenesena u Fondo Unico di Giustizia, koji je 13. i 22. lipnja 2017. upisao ukupno [...] EUR novoizdanih obveznica društva Ilva. |
| --- | --- |

(21)

Situacija je riješena kada su u prosincu 2016. obitelj Riva i društvo Ilva postigli sporazum o nagodbi u kojemu su predmetni članovi obitelji Riva pristali da imovina koju drže na računima u stranim bankama konačno bude dostupna društvu Ilva u pravnom obliku iz članka 3. stavka 1. Odluke br. 1/2015. [...]. Talijanska tijela navela su da su odštetni zahtjevi društva Ilva prema obitelji Riva mogli dosegnuti oko [...] EUR. Uz zaplijenjeni iznos od 1,1 milijarde EUR, koji je zakonom namijenjen za plan zaštite okoliša, obitelj Riva pristala je staviti društvu Ilva na raspolaganje i dodatan iznos od 145 milijuna EUR kako bi poduprla njegovo poslovanje. Kao rezultat sporazuma o nagodbi imovina obitelji Riva vraćena je u Italiju (26) i prenesena u Fondo Unico di Giustizia, koji je 13. i 22. lipnja 2017. upisao ukupno [...] EUR novoizdanih obveznica društva Ilva.

26

Fondo Unico di Giustizia

2.2.2.   Mjera br. 2: zakon o zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka

Mjera br. 2: zakon o zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka

| (22) | Prema navodima medija u svibnju 2014. društvo Ilva imalo je poteškoća s isplatom plaća i plaćanjem dobavljača (27). Novinari su izvještavali da su banke bile nesklone odobravanju zajma za premošćivanje namijenjenom pokrivanju poduzetnikove potrebe za likvidnošću (28). Isto tako, tijekom cijele 2014. talijanska tijela (posebno predstavnici Ministarstva gospodarskog razvoja i regionalnih vlasti regije Apulije) u punoj su mjeri sudjelovala na sastancima i u pregovorima s financijskim institucijama o odobravanju takvog zajma (29). |
| --- | --- |

(22)

Prema navodima medija u svibnju 2014. društvo Ilva imalo je poteškoća s isplatom plaća i plaćanjem dobavljača (27). Novinari su izvještavali da su banke bile nesklone odobravanju zajma za premošćivanje namijenjenom pokrivanju poduzetnikove potrebe za likvidnošću (28). Isto tako, tijekom cijele 2014. talijanska tijela (posebno predstavnici Ministarstva gospodarskog razvoja i regionalnih vlasti regije Apulije) u punoj su mjeri sudjelovala na sastancima i u pregovorima s financijskim institucijama o odobravanju takvog zajma (29).

27

28

29

| (23) | Italija je 11. kolovoza 2014. izmijenila članak 12. stavak 5. Odluke br. 101/2013 tako da se zajmovi odobreni poduzetnicima od strateškog nacionalnog interesa koji se nalaze pod izvanrednom upravom namijenjeni provedbi plana sanacije okoliša i zdravlja iznimno smatraju zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka (30). Zajmovi s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka imaju prednost pri naplati iz stečajne mase nesolventnog poduzetnika i prioritet nad drugim zajmovima i obvezama prema vjerovnicima poduzetnika. Situacija društva Ilva odgovarala je definiciji utvrđenoj u zakonu i stoga su se zajmovi odobreni društvu Ilva mogli smatrati zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka (31). |
| --- | --- |

(23)

Italija je 11. kolovoza 2014. izmijenila članak 12. stavak 5. Odluke br. 101/2013 tako da se zajmovi odobreni poduzetnicima od strateškog nacionalnog interesa koji se nalaze pod izvanrednom upravom namijenjeni provedbi plana sanacije okoliša i zdravlja iznimno smatraju zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka (30). Zajmovi s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka imaju prednost pri naplati iz stečajne mase nesolventnog poduzetnika i prioritet nad drugim zajmovima i obvezama prema vjerovnicima poduzetnika. Situacija društva Ilva odgovarala je definiciji utvrđenoj u zakonu i stoga su se zajmovi odobreni društvu Ilva mogli smatrati zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka (31).

30

31

| (24) | Mjesec dana nakon te izmjene zakona, 11. rujna 2014., tri privatne banke pristale su odobriti zajam društvu Ilva u iznosu od 250 milijuna EUR (32). Društvo Ilva na dan dospijeća zajma, 28. veljače 2015., taj zajam nije vratilo. |
| --- | --- |

(24)

Mjesec dana nakon te izmjene zakona, 11. rujna 2014., tri privatne banke pristale su odobriti zajam društvu Ilva u iznosu od 250 milijuna EUR (32). Društvo Ilva na dan dospijeća zajma, 28. veljače 2015., taj zajam nije vratilo.

32

2.2.3.   Mjera br. 3: državno jamstvo za zajam od 400 milijuna EUR

Mjera br. 3: državno jamstvo za zajam od 400 milijuna EUR

| (25) | Člankom 3. stavkom 1.b Odluke br. 1/2015 društvu Ilva omogućeno je da sa zainteresiranim bankama dogovori zajam s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka od 400 milijuna EUR osiguran državnim jamstvom. Zajam se trebao upotrijebiti za provedbu plana zaštite okoliša društva Ilva (33). |
| --- | --- |

(25)

Člankom 3. stavkom 1.b Odluke br. 1/2015 društvu Ilva omogućeno je da sa zainteresiranim bankama dogovori zajam s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka od 400 milijuna EUR osiguran državnim jamstvom. Zajam se trebao upotrijebiti za provedbu plana zaštite okoliša društva Ilva (33).

33

| (26) | Ministarstvo gospodarstva i financija svojom je odlukom 30. travnja 2015. izdalo državno jamstvo s premijom od 3,12 % godišnje. |
| --- | --- |

(26)

Ministarstvo gospodarstva i financija svojom je odlukom 30. travnja 2015. izdalo državno jamstvo s premijom od 3,12 % godišnje.

| (27) | Nakon izdavanja državnog jamstva tri financijske institucije pristale su 27. svibnja 2015. društvu Ilva odobriti zajam u iznosu od 400 milijuna EUR, raščlanjen na sljedeći način: 330 milijuna EUR od banke CDP, 50 milijuna EUR od banke Intesa Sanpaolo i 20 milijuna EUR od banke Banco Popolare. Intesa Sanpaolo i Banco Popolare iste su dvije privatne banke koje su bile uključene i u mjeru br. 2. |
| --- | --- |

(27)

Nakon izdavanja državnog jamstva tri financijske institucije pristale su 27. svibnja 2015. društvu Ilva odobriti zajam u iznosu od 400 milijuna EUR, raščlanjen na sljedeći način: 330 milijuna EUR od banke CDP, 50 milijuna EUR od banke Intesa Sanpaolo i 20 milijuna EUR od banke Banco Popolare. Intesa Sanpaolo i Banco Popolare iste su dvije privatne banke koje su bile uključene i u mjeru br. 2.

| (28) | Zajam od 400 milijuna EUR isplaćen je u četiri uzastopne rate od 100 milijuna EUR, i to 10. lipnja, 9. listopada, 10. prosinca i 28. prosinca 2015. Na njega se obračunava godišnja kamatna stopa vezana uz šestomjesečni Euribor + [...], koja se plaća po polugodištu, a rok dospijeća je [...] od isplate uz početnu odgodu plaćanja od [...]. |
| --- | --- |

(28)

Zajam od 400 milijuna EUR isplaćen je u četiri uzastopne rate od 100 milijuna EUR, i to 10. lipnja, 9. listopada, 10. prosinca i 28. prosinca 2015. Na njega se obračunava godišnja kamatna stopa vezana uz šestomjesečni Euribor + [...], koja se plaća po polugodištu, a rok dospijeća je [...] od isplate uz početnu odgodu plaćanja od [...].

2.2.4.   Mjera br. 4: sporazum o nagodbi s društvom Fintecna

Mjera br. 4: sporazum o nagodbi s društvom Fintecna

| (29) | U privatizaciji društva Ilva 1995. društvo u državnom vlasništvu IRI pristalo je u skladu s člankom 17.7. ugovora o privatizaciji jamčiti za buduća potraživanja zbog štete za okoliš do koje je došlo prije privatizacije u iznosu do [...] LIT plus kamate (tj. približno [...] EUR u to vrijeme i [...] EUR bez kamata ili [...] EUR s kamatama na dan 31. prosinca 2014.). Ugovorom o privatizaciji kao konačni rok za kvantifikaciju štete za okoliš utvrđen je 31. prosinca 1996. IRI je 16. travnja 1996. pokrenuo arbitražni postupak u pogledu prodajne cijene. Taj je postupak okončan 2000., no spor o odgovornosti za zaštitu okoliša nije riješen. Društvo Ilva pokrenulo je 6. svibnja 1996. usporedni arbitražni postupak o odgovornosti za zaštitu okoliša, koji nije okončan. |
| --- | --- |

(29)

U privatizaciji društva Ilva 1995. društvo u državnom vlasništvu IRI pristalo je u skladu s člankom 17.7. ugovora o privatizaciji jamčiti za buduća potraživanja zbog štete za okoliš do koje je došlo prije privatizacije u iznosu do [...] LIT plus kamate (tj. približno [...] EUR u to vrijeme i [...] EUR bez kamata ili [...] EUR s kamatama na dan 31. prosinca 2014.). Ugovorom o privatizaciji kao konačni rok za kvantifikaciju štete za okoliš utvrđen je 31. prosinca 1996. IRI je 16. travnja 1996. pokrenuo arbitražni postupak u pogledu prodajne cijene. Taj je postupak okončan 2000., no spor o odgovornosti za zaštitu okoliša nije riješen. Društvo Ilva pokrenulo je 6. svibnja 1996. usporedni arbitražni postupak o odgovornosti za zaštitu okoliša, koji nije okončan.

| (30) | Društvo Fintecna u vlasništvu države postalo je 2002. pravni sljednik društva IRI. Od 2012. Fintecna je u 100 %-tnom vlasništvu društva CDP, koje je u 100 %-tnom vlasništvu države. Financijske izvještaje i upravljanje imovinom društva Fintecna provjerava sudac kojega je imenovao talijanski Revizorski sud i koji prisustvuje sastancima upravnog i nadzornog tijela u skladu s člancima 7. i 12. Zakona br. 259/1958. |
| --- | --- |

(30)

Društvo Fintecna u vlasništvu države postalo je 2002. pravni sljednik društva IRI. Od 2012. Fintecna je u 100 %-tnom vlasništvu društva CDP, koje je u 100 %-tnom vlasništvu države. Financijske izvještaje i upravljanje imovinom društva Fintecna provjerava sudac kojega je imenovao talijanski Revizorski sud i koji prisustvuje sastancima upravnog i nadzornog tijela u skladu s člancima 7. i 12. Zakona br. 259/1958.

| (31) | U kontekstu prijelaza iz društva IRI u društvo Fintecna 2002. bivša uprava društva IRI odlučila je izdvojiti [...] EUR kao procijenjeni iznos štete za okoliš namijenjen društvu Ilva. |
| --- | --- |

(31)

U kontekstu prijelaza iz društva IRI u društvo Fintecna 2002. bivša uprava društva IRI odlučila je izdvojiti [...] EUR kao procijenjeni iznos štete za okoliš namijenjen društvu Ilva.

| (32) | Ilva i Fintecna potpisale su 12. lipnja 2008. zapisnik sa sastanka (verbale di incontro) u kojemu su se složile da se većina otvorenih problema povezanih s okolišem odnosi na pogon u Tarantu. U tom su se kontekstu stranke dogovorile da je podjela troškova između njih moguća tek nakon što se utvrdi njihov iznos. U međuvremenu je u nacrtu sporazuma od 3. prosinca 2008. Ministarstvo zaštite okoliša zajedno s drugim javnim tijelima planiralo nagodbu na temelju procijenjenih troškova sanacije štete za podzemne vode i okoliš. Ta kvantifikacija izričito nije uključivala štetu nastalu trećim stranama koja proizlazi iz onečišćenja zraka. |
| --- | --- |

(32)

Ilva i Fintecna potpisale su 12. lipnja 2008. zapisnik sa sastanka (verbale di incontro) u kojemu su se složile da se većina otvorenih problema povezanih s okolišem odnosi na pogon u Tarantu. U tom su se kontekstu stranke dogovorile da je podjela troškova između njih moguća tek nakon što se utvrdi njihov iznos. U međuvremenu je u nacrtu sporazuma od 3. prosinca 2008. Ministarstvo zaštite okoliša zajedno s drugim javnim tijelima planiralo nagodbu na temelju procijenjenih troškova sanacije štete za podzemne vode i okoliš. Ta kvantifikacija izričito nije uključivala štetu nastalu trećim stranama koja proizlazi iz onečišćenja zraka.

verbale di incontro

| (33) | Društvo Ilva poslalo je nekoliko obavijesti društvu Fintecna, od kojih su posljednje poslane 2. svibnja 2011. i 10. lipnja 2013. Društvo Fintecna osporavalo je bilo kakvu odgovornost, posebno za štetu nastalu trećim stranama povezanu s onečišćenjem zraka. |
| --- | --- |

(33)

Društvo Ilva poslalo je nekoliko obavijesti društvu Fintecna, od kojih su posljednje poslane 2. svibnja 2011. i 10. lipnja 2013. Društvo Fintecna osporavalo je bilo kakvu odgovornost, posebno za štetu nastalu trećim stranama povezanu s onečišćenjem zraka.

| (34) | Tijekom pripreme financijskih izvještaja za 2011. nadležne službe društva Fintecna procijenile su da iznos za štetu namijenjen društvu Ilva iznosi [...] EUR, prilagođeno na [...] EUR u 2014. |
| --- | --- |

(34)

Tijekom pripreme financijskih izvještaja za 2011. nadležne službe društva Fintecna procijenile su da iznos za štetu namijenjen društvu Ilva iznosi [...] EUR, prilagođeno na [...] EUR u 2014.

| (35) | Ministar zaštite okoliša donio je 19. prosinca 2013. ministarsku odluku (provvedimento) protiv društva Fintecna s nalogom da ukloni otpad koji se nalazi na lokaciji društva Ilva. Ministarska odluka osporena je pred Regionalnim upravnim sudom (Tribunale Amministrativo Regionale) regije Apulija te je iz postupovnih razloga poništena 14. studenoga 2014. No Sud je u biti zaključio da onečišćujuća aktivnost u svakom slučaju potječe iz razdoblja prije 1995. i da je stoga za nju odgovorno društvo Fintecna. |
| --- | --- |

(35)

Ministar zaštite okoliša donio je 19. prosinca 2013. ministarsku odluku (provvedimento) protiv društva Fintecna s nalogom da ukloni otpad koji se nalazi na lokaciji društva Ilva. Ministarska odluka osporena je pred Regionalnim upravnim sudom (Tribunale Amministrativo Regionale) regije Apulija te je iz postupovnih razloga poništena 14. studenoga 2014. No Sud je u biti zaključio da onečišćujuća aktivnost u svakom slučaju potječe iz razdoblja prije 1995. i da je stoga za nju odgovorno društvo Fintecna.

provvedimento

Tribunale Amministrativo Regionale

| (36) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Odluke br. 1/2015 izvanredni upravitelj društva Ilva ovlašten je riješiti spor s društvom Fintecna u pogledu štete za okoliš iz članka 17.7. ugovora o privatizaciji iz 1995. u roku od 60 dana od stupanja na snagu Zakona br. 1/2015. U istom je članku utvrđen iznos nagodbe u visini od 156 milijuna EUR i navedeno je da takvo rješenje mora biti konačno (34). |
| --- | --- |

(36)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Odluke br. 1/2015 izvanredni upravitelj društva Ilva ovlašten je riješiti spor s društvom Fintecna u pogledu štete za okoliš iz članka 17.7. ugovora o privatizaciji iz 1995. u roku od 60 dana od stupanja na snagu Zakona br. 1/2015. U istom je članku utvrđen iznos nagodbe u visini od 156 milijuna EUR i navedeno je da takvo rješenje mora biti konačno (34).

34

| (37) | Društvo Fintecna angažiralo je 12. siječnja 2015. neovisnog pravnog savjetnika kako bi pomogao u pregovorima povezanima sa sporazumom o nagodbi s društvom Ilva. Taj je stručnjak 3. ožujka 2015. donio pravno mišljenje u kojemu je potvrdio da je rješenje spora u iznosu od 156 milijuna EUR unutar maksimalne granice utvrđene u ugovoru o privatizaciji i niže od procjena koje je provelo društvo Fintecna. |
| --- | --- |

(37)

Društvo Fintecna angažiralo je 12. siječnja 2015. neovisnog pravnog savjetnika kako bi pomogao u pregovorima povezanima sa sporazumom o nagodbi s društvom Ilva. Taj je stručnjak 3. ožujka 2015. donio pravno mišljenje u kojemu je potvrdio da je rješenje spora u iznosu od 156 milijuna EUR unutar maksimalne granice utvrđene u ugovoru o privatizaciji i niže od procjena koje je provelo društvo Fintecna.

| (38) | Društvo Fintecna zatražilo je pravno mišljenje drugog savjetnika u pogledu i. eventualnih ranijih plaćanja društvu Ilva u kontekstu prethodne arbitraže i ii. datuma početka obračunavanja kamata na jamčeni iznos. To je mišljenje izdano 16. veljače 2015. U njemu se navodi i. da društvo Fintecna nije izvršilo nikakva plaćanja društvu Ilva u kontekstu prethodnih arbitražnih postupaka povezana s primjenom članka 17.7. ugovora o privatizaciji i ii. da se kamata obračunava od 1996. |
| --- | --- |

(38)

Društvo Fintecna zatražilo je pravno mišljenje drugog savjetnika u pogledu i. eventualnih ranijih plaćanja društvu Ilva u kontekstu prethodne arbitraže i ii. datuma početka obračunavanja kamata na jamčeni iznos. To je mišljenje izdano 16. veljače 2015. U njemu se navodi i. da društvo Fintecna nije izvršilo nikakva plaćanja društvu Ilva u kontekstu prethodnih arbitražnih postupaka povezana s primjenom članka 17.7. ugovora o privatizaciji i ii. da se kamata obračunava od 1996.

| (39) | Nakon što je 4. ožujka 2015. Odluka br. 1/2015 pretvorena u zakon, Upravni odbor društva Fintecna odlučio je riješiti spor uzimajući u obzir pravna mišljenja dvaju savjetnika. Upravni odbor istaknuo je da je nagodba konačna i u pogledu trećih strana (npr. u pogledu vjerovnika društva Ilva u slučaju stečaja i drugih mogućih potraživanja prema društvu Fintecna u pogledu zaštite okoliša) te da bi maksimalna izloženost koja proizlazi iz ugovora o privatizaciji iznosila [...] EUR bez kamata ili [...] EUR s kamatama. U svojoj je odluci Upravni odbor uzeo u obzir povoljno mišljenje CDP-a, dioničara društva Fintecna, u skladu s točkom 8.3.2. Pravilnika o upravljačkim aktivnostima u grupi CDP (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP). |
| --- | --- |

(39)

Nakon što je 4. ožujka 2015. Odluka br. 1/2015 pretvorena u zakon, Upravni odbor društva Fintecna odlučio je riješiti spor uzimajući u obzir pravna mišljenja dvaju savjetnika. Upravni odbor istaknuo je da je nagodba konačna i u pogledu trećih strana (npr. u pogledu vjerovnika društva Ilva u slučaju stečaja i drugih mogućih potraživanja prema društvu Fintecna u pogledu zaštite okoliša) te da bi maksimalna izloženost koja proizlazi iz ugovora o privatizaciji iznosila [...] EUR bez kamata ili [...] EUR s kamatama. U svojoj je odluci Upravni odbor uzeo u obzir povoljno mišljenje CDP-a, dioničara društva Fintecna, u skladu s točkom 8.3.2. Pravilnika o upravljačkim aktivnostima u grupi CDP (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP).

Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP

| (40) | Društvo Fintecna stoga je riješilo spor s društvom Ilva 5. ožujka 2015. te je 6. ožujka 2015. društvu Ilva preneseno 156 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(40)

Društvo Fintecna stoga je riješilo spor s društvom Ilva 5. ožujka 2015. te je 6. ožujka 2015. društvu Ilva preneseno 156 milijuna EUR.

| (41) | Prema zajedničkom priopćenju za tisak grupe CDP i društva Fintecna od 11. ožujka 2015. transakcija je provedena „kako bi se primijenio članak 3. stavak 5. Odluke br. 1 od 5. siječnja 2015., koja je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 20 od 4. ožujka 2015. (Odluka o društvu Ilva)” (35). |
| --- | --- |

(41)

Prema zajedničkom priopćenju za tisak grupe CDP i društva Fintecna od 11. ožujka 2015. transakcija je provedena „kako bi se primijenio članak 3. stavak 5. Odluke br. 1 od 5. siječnja 2015., koja je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 20 od 4. ožujka 2015. (Odluka o društvu Ilva)” (35).

35

2.2.5.   Mjera br. 5: državni zajam od 300 milijuna EUR

Mjera br. 5: državni zajam od 300 milijuna EUR

| (42) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., 4. prosinca 2015. talijanska tijela obavijestila su Komisiju o tome da je toga dana donesena Odluka br. 191/2015. Uz odredbe koje se odnose na prodaju imovine društva Ilva u skladu s člankom 1. stavkom 3. te Odluke, država je ministarskom odlukom ovlaštena društvu Ilva odobriti zajam u iznosu od 300 milijuna EUR uz godišnju kamatnu stopu vezanu uz šestomjesečni Euribor + 300 baznih bodova kako bi se poduprle hitne potrebe društva Ilva za likvidnošću. U skladu s Odlukom zajam bi trebao otplatiti stjecatelj imovine društva Ilva 60 dana nakon što nadležni nacionalni sud proglasi prestanak aktivnosti tog društva prema članku 73. Odluke br. 270/99 nakon konačne prodaje imovine društva. |
| --- | --- |

(42)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., 4. prosinca 2015. talijanska tijela obavijestila su Komisiju o tome da je toga dana donesena Odluka br. 191/2015. Uz odredbe koje se odnose na prodaju imovine društva Ilva u skladu s člankom 1. stavkom 3. te Odluke, država je ministarskom odlukom ovlaštena društvu Ilva odobriti zajam u iznosu od 300 milijuna EUR uz godišnju kamatnu stopu vezanu uz šestomjesečni Euribor + 300 baznih bodova kako bi se poduprle hitne potrebe društva Ilva za likvidnošću. U skladu s Odlukom zajam bi trebao otplatiti stjecatelj imovine društva Ilva 60 dana nakon što nadležni nacionalni sud proglasi prestanak aktivnosti tog društva prema članku 73. Odluke br. 270/99 nakon konačne prodaje imovine društva.

| (43) | Ministarska odluka kojom se odobrava zajam društvu Ilva donesena je 15. prosinca 2015., a iznos je isplaćen 23. prosinca 2015. U ministarskoj odluci navedeno je da se zajam odobrava izvanrednoj upravi društva Ilva. |
| --- | --- |

(43)

Ministarska odluka kojom se odobrava zajam društvu Ilva donesena je 15. prosinca 2015., a iznos je isplaćen 23. prosinca 2015. U ministarskoj odluci navedeno je da se zajam odobrava izvanrednoj upravi društva Ilva.

| (44) | Talijanska vlada donijela je 9. lipnja 2016. Odluku br. 98/2016 o izmjeni Odluke br. 191/2015. U skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (a) Odluke obveza otplate zajma u iznosu od 300 milijuna EUR prenesena je sa stjecatelja imovine društva Ilva na društvo Ilva. Odluka je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 151/2016 od 1. kolovoza 2016. (36). |
| --- | --- |

(44)

Talijanska vlada donijela je 9. lipnja 2016. Odluku br. 98/2016 o izmjeni Odluke br. 191/2015. U skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (a) Odluke obveza otplate zajma u iznosu od 300 milijuna EUR prenesena je sa stjecatelja imovine društva Ilva na društvo Ilva. Odluka je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 151/2016 od 1. kolovoza 2016. (36).

36

| (45) | Talijanska vlada donijela je 29. prosinca 2016. Odluku br. 243/2016 koja je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 18/2017 od 27. veljače 2017. (37). U skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (b) Odluke mandat izvanredne uprave društva Ilva produljen je nakon datuma dovršetka prijenosa imovine kako bi izvanredni upravitelji društva Ilva mogli utvrditi i provesti dodatne mjere sanacije područja koja nije preuzeo stjecatelj. Kao rezultat toga donošenje odluke o prestanku aktivnosti društva Ilva u skladu s člankom 73. Zakonodavne odluke br. 270/99 odgođeno je do potpunog dovršetka navedenih aktivnosti sanacije. No kako istodobno ne bi došlo do odgađanja konačne otplate zajma od 300 milijuna EUR, člankom 1. stavkom 1. točkom (a) Odluke izmijenjen je rok otplate zajma na 60 dana od konačne prodaje imovine društva Ilva te stoga otplata više nije ovisila o donošenju odluke o prestanku aktivnosti društva Ilva. |
| --- | --- |

(45)

Talijanska vlada donijela je 29. prosinca 2016. Odluku br. 243/2016 koja je s izmjenama pretvorena u Zakon br. 18/2017 od 27. veljače 2017. (37). U skladu s člankom 1. stavkom 1. točkom (b) Odluke mandat izvanredne uprave društva Ilva produljen je nakon datuma dovršetka prijenosa imovine kako bi izvanredni upravitelji društva Ilva mogli utvrditi i provesti dodatne mjere sanacije područja koja nije preuzeo stjecatelj. Kao rezultat toga donošenje odluke o prestanku aktivnosti društva Ilva u skladu s člankom 73. Zakonodavne odluke br. 270/99 odgođeno je do potpunog dovršetka navedenih aktivnosti sanacije. No kako istodobno ne bi došlo do odgađanja konačne otplate zajma od 300 milijuna EUR, člankom 1. stavkom 1. točkom (a) Odluke izmijenjen je rok otplate zajma na 60 dana od konačne prodaje imovine društva Ilva te stoga otplata više nije ovisila o donošenju odluke o prestanku aktivnosti društva Ilva.

37

2.3.   Razlozi za pokretanje službenog istražnog postupka

Razlozi za pokretanje službenog istražnog postupka

| (46) | Nakon prethodnog istražnog postupka iz uvodne izjave 1. Komisija je izrazila sumnje o usklađenosti mjera potpore s pravilima Unije o državnim potporama. Komisijino privremeno stajalište bilo je da mjere predstavljaju državnu potporu i da nije bilo osnove prema kojoj bi se ta potpora mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(46)

Nakon prethodnog istražnog postupka iz uvodne izjave 1. Komisija je izrazila sumnje o usklađenosti mjera potpore s pravilima Unije o državnim potporama. Komisijino privremeno stajalište bilo je da mjere predstavljaju državnu potporu i da nije bilo osnove prema kojoj bi se ta potpora mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

2.3.1.   Svrstavanje u državnu potporu

Svrstavanje u državnu potporu

| (47) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je privremeno smatrala da bi sve mjere koje su predmet detaljne istrage potencijalno mogle narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama zbog prisustva konkurenata na tržištima čelika na kojima društvo Ilva posluje i razinâ trgovine proizvodima od čelika unutar Unije, kojoj društvo Ilva pridonosi. |
| --- | --- |

(47)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je privremeno smatrala da bi sve mjere koje su predmet detaljne istrage potencijalno mogle narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama zbog prisustva konkurenata na tržištima čelika na kojima društvo Ilva posluje i razinâ trgovine proizvodima od čelika unutar Unije, kojoj društvo Ilva pridonosi.

| (48) | Komisijina privremena ocjena drugih kriterija državne potpore (pripisivost državi, državna sredstva, selektivnost, gospodarska prednost) sažeto je navedena za svaku mjeru u odjeljcima od 2.3.1.1. do 2.3.1.5 . |
| --- | --- |

(48)

Komisijina privremena ocjena drugih kriterija državne potpore (pripisivost državi, državna sredstva, selektivnost, gospodarska prednost) sažeto je navedena za svaku mjeru u odjeljcima od 2.3.1.1. do 2.3.1.5 .

2.3.1.1.   Mjera br. 1

Mjera br. 1

| (49) | Kad je riječ o pripisivosti mjere br. 1 državi, Komisija je u odluci o pokretanju postupka privremeno zaključila da je odluka o prijenosu imovine obitelji Riva na društvo Ilva upisom obveznica pripisiva talijanskoj vladi, koja je tu odredbu unijela u Odluku br. 1/2015. Komisija je zauzela i privremeno stajalište da je Fondo Unico di Giustizia, koji provodi tu odluku (putem društva Equitalia), djelovao prema uputama pravosudnog tijela, koje je državno tijelo i stoga je obvezno primjenjivati načelo lojalne suradnje (38). |
| --- | --- |

(49)

Kad je riječ o pripisivosti mjere br. 1 državi, Komisija je u odluci o pokretanju postupka privremeno zaključila da je odluka o prijenosu imovine obitelji Riva na društvo Ilva upisom obveznica pripisiva talijanskoj vladi, koja je tu odredbu unijela u Odluku br. 1/2015. Komisija je zauzela i privremeno stajalište da je Fondo Unico di Giustizia, koji provodi tu odluku (putem društva Equitalia), djelovao prema uputama pravosudnog tijela, koje je državno tijelo i stoga je obvezno primjenjivati načelo lojalne suradnje (38).

Fondo Unico di Giustizia

38

| (50) | Na temelju činjenica utvrđenih u trenutku odluke o pokretanju postupka Komisijino privremeno stajalište bilo je da mjera br. 1 uključuje državna sredstva jer se mora smatrati da je imovina obitelji Riva pod kontrolom države dok je Fondo Unico di Giustizia njezin skrbnik. Nadalje, Komisija nije mogla isključiti da bi se država (putem fonda Fondo Unico di Giustizia) odrekla mogućih prihoda ulaganjem imovine obitelji Riva u rizične obveznice društva Ilva bez odgovarajuće naknade umjesto da odabere pouzdan povrat u obliku bankovnih depozita ili državnih obveznica. |
| --- | --- |

(50)

Na temelju činjenica utvrđenih u trenutku odluke o pokretanju postupka Komisijino privremeno stajalište bilo je da mjera br. 1 uključuje državna sredstva jer se mora smatrati da je imovina obitelji Riva pod kontrolom države dok je Fondo Unico di Giustizia njezin skrbnik. Nadalje, Komisija nije mogla isključiti da bi se država (putem fonda Fondo Unico di Giustizia) odrekla mogućih prihoda ulaganjem imovine obitelji Riva u rizične obveznice društva Ilva bez odgovarajuće naknade umjesto da odabere pouzdan povrat u obliku bankovnih depozita ili državnih obveznica.

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

| (51) | U skladu s Komisijinom odlukom o pokretanju postupka dodjela selektivne gospodarske prednosti proizlazi iz činjenice da bi na temelju ad hoc odstupanja od uobičajenog kaznenog postupka imovina obitelji Riva bila stavljena na raspolaganje društvu Ilva prije dovršetka kaznenog postupka, što bi rezultiralo likvidnošću tog društva zahvaljujući obveznicama koje se izdaju po nepoznatoj i ne nužno tržišnoj vrijednosti. |
| --- | --- |

(51)

U skladu s Komisijinom odlukom o pokretanju postupka dodjela selektivne gospodarske prednosti proizlazi iz činjenice da bi na temelju ad hoc odstupanja od uobičajenog kaznenog postupka imovina obitelji Riva bila stavljena na raspolaganje društvu Ilva prije dovršetka kaznenog postupka, što bi rezultiralo likvidnošću tog društva zahvaljujući obveznicama koje se izdaju po nepoznatoj i ne nužno tržišnoj vrijednosti.

ad hoc

2.3.1.2.   Mjera br. 2

Mjera br. 2

| (52) | Usprkos činjenici da su zajam u vrijednosti od 250 milijuna EUR odobrile privatne banke, Komisija je privremeno smatrala da je ta mjera pripisiva državi zbog redoslijeda događaja, tj. izmjene Odluke br. 101/2013 i uključenosti države u pregovore društva Ilva s bankama koji su konačno doveli do odobravanja zajma. |
| --- | --- |

(52)

Usprkos činjenici da su zajam u vrijednosti od 250 milijuna EUR odobrile privatne banke, Komisija je privremeno smatrala da je ta mjera pripisiva državi zbog redoslijeda događaja, tj. izmjene Odluke br. 101/2013 i uključenosti države u pregovore društva Ilva s bankama koji su konačno doveli do odobravanja zajma.

| (53) | Komisijino je privremeno stajalište bilo da bi, kada bi država ili druga javna tijela bili među glavnim vjerovnicima društva Ilva, dodjelom višeg prioriteta naplate novoizdanom privatnom zajmu od 250 milijuna EUR mjera br. 2 bila de facto odricanje od javnih dugova (39). U tom bi slučaju mjera br. 2 uključivala državna sredstva. |
| --- | --- |

(53)

Komisijino je privremeno stajalište bilo da bi, kada bi država ili druga javna tijela bili među glavnim vjerovnicima društva Ilva, dodjelom višeg prioriteta naplate novoizdanom privatnom zajmu od 250 milijuna EUR mjera br. 2 bila de facto odricanje od javnih dugova (39). U tom bi slučaju mjera br. 2 uključivala državna sredstva.

de facto

39

| (54) | Komisija je smatrala da se, usprkos općenitom tekstu izmijenjenog zakona, u tom trenutku mjera primjenjivala samo na društvo Ilva i stoga je de facto bila selektivna. Mjerom je društvu Ilva omogućeno da ispuni svoje potrebe za likvidnošću te mu je dodijeljena prednost koju ne bi imalo u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga je Komisija privremeno smatrala da mjera donosi selektivnu gospodarsku prednost društvu Ilva. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je smatrala da se, usprkos općenitom tekstu izmijenjenog zakona, u tom trenutku mjera primjenjivala samo na društvo Ilva i stoga je de facto bila selektivna. Mjerom je društvu Ilva omogućeno da ispuni svoje potrebe za likvidnošću te mu je dodijeljena prednost koju ne bi imalo u uobičajenim tržišnim uvjetima. Stoga je Komisija privremeno smatrala da mjera donosi selektivnu gospodarsku prednost društvu Ilva.

de facto

2.3.1.3.   Mjera br. 3

Mjera br. 3

| (55) | Imajući u vidu da je državno jamstvo izdano putem ministarske odluke u skladu s odredbama vladine Odluke, Komisijino privremeno stajalište bilo je da je mjera br. 3 pripisiva državi. Rizik za državna sredstva proizlazi iz činjenice da se u slučaju aktivacije državno jamstvo plaća iz državnog proračuna. |
| --- | --- |

(55)

Imajući u vidu da je državno jamstvo izdano putem ministarske odluke u skladu s odredbama vladine Odluke, Komisijino privremeno stajalište bilo je da je mjera br. 3 pripisiva državi. Rizik za državna sredstva proizlazi iz činjenice da se u slučaju aktivacije državno jamstvo plaća iz državnog proračuna.

| (56) | Kad je riječ o postojanju selektivne gospodarske prednosti, Komisija je ispitala spojivost državnog jamstva s tržišnim natjecanjem. Prvo, nije bilo jasno bi li subjekt u tržišnom gospodarstvu uopće pristao dati bilo kakvo jamstvo društvu Ilva samo dva mjeseca nakon što ono nije ispunilo obveze iz prethodnog zajma. Drugo, čak i pod pretpostavkom da je društvo Ilva potencijalno moglo imati pristup vanjskim izvorima financiranja i/ili vanjskim jamstvima, Komisija je sumnjala da bi premija koju naplaćuje talijanska država primjereno nadoknadila kreditni rizik koji snosi država. |
| --- | --- |

(56)

Kad je riječ o postojanju selektivne gospodarske prednosti, Komisija je ispitala spojivost državnog jamstva s tržišnim natjecanjem. Prvo, nije bilo jasno bi li subjekt u tržišnom gospodarstvu uopće pristao dati bilo kakvo jamstvo društvu Ilva samo dva mjeseca nakon što ono nije ispunilo obveze iz prethodnog zajma. Drugo, čak i pod pretpostavkom da je društvo Ilva potencijalno moglo imati pristup vanjskim izvorima financiranja i/ili vanjskim jamstvima, Komisija je sumnjala da bi premija koju naplaćuje talijanska država primjereno nadoknadila kreditni rizik koji snosi država.

2.3.1.4.   Mjera br. 4

Mjera br. 4

| (57) | Na temelju relevantnog skupa pokazatelja iz sudske prakse Suda Unije (40) Komisija je privremeno smatrala da je mjera br. 4 koju je primijenilo društvo Fintecna pripisiva talijanskoj državi. Kad je riječ o podrijetlu uključenih sredstava, Komisija je navela da se društvo Fintecna smatra javnim poduzećem. Stoga se njegova sredstva smatraju državnim sredstvima. |
| --- | --- |

(57)

Na temelju relevantnog skupa pokazatelja iz sudske prakse Suda Unije (40) Komisija je privremeno smatrala da je mjera br. 4 koju je primijenilo društvo Fintecna pripisiva talijanskoj državi. Kad je riječ o podrijetlu uključenih sredstava, Komisija je navela da se društvo Fintecna smatra javnim poduzećem. Stoga se njegova sredstva smatraju državnim sredstvima.

40

| (58) | Kad je riječ o postojanju selektivne gospodarske prednosti, iako se u obzir uzima činjenica da je u načelu ograničeno državno jamstvo za štetu za okoliš koje je dogovoreno kada je društvo bilo u vlasništvu države i prije nego što je društvo Ilva privatizirano i prodano obitelji Riva bilo uobičajena tržišna praksa, Komisija je ispitala iznos i vrijeme sporazuma o nagodbi te razmatrala bi li se subjekt u tržišnom gospodarstvu ponašao slično u usporedivoj situaciji. |
| --- | --- |

(58)

Kad je riječ o postojanju selektivne gospodarske prednosti, iako se u obzir uzima činjenica da je u načelu ograničeno državno jamstvo za štetu za okoliš koje je dogovoreno kada je društvo bilo u vlasništvu države i prije nego što je društvo Ilva privatizirano i prodano obitelji Riva bilo uobičajena tržišna praksa, Komisija je ispitala iznos i vrijeme sporazuma o nagodbi te razmatrala bi li se subjekt u tržišnom gospodarstvu ponašao slično u usporedivoj situaciji.

2.3.1.5.   Mjera br. 5

Mjera br. 5

| (59) | Budući da se mjera sastoji od zajma koji su odobrili Ministarstvo gospodarskog razvoja i Ministarstvo gospodarstva i financija iz proračunskih sredstava talijanske države, Komisija je privremeno smatrala da je ona pripisiva državi i uključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(59)

Budući da se mjera sastoji od zajma koji su odobrili Ministarstvo gospodarskog razvoja i Ministarstvo gospodarstva i financija iz proračunskih sredstava talijanske države, Komisija je privremeno smatrala da je ona pripisiva državi i uključuje državna sredstva.

| (60) | Kad je riječ o postojanju selektivne gospodarske prednosti, Komisija je razmatrala bi li privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu pristao posuditi 300 milijuna EUR društvu Ilva uz iste uvjete kao Italija i bi li ih uopće pristao posuditi kada se u obzir uzmu financijske poteškoće društva Ilva. |
| --- | --- |

(60)

Kad je riječ o postojanju selektivne gospodarske prednosti, Komisija je razmatrala bi li privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu pristao posuditi 300 milijuna EUR društvu Ilva uz iste uvjete kao Italija i bi li ih uopće pristao posuditi kada se u obzir uzmu financijske poteškoće društva Ilva.

2.3.2.   Spojivost osnove

Spojivost osnove

| (61) | Budući da Komisija nije utvrdila postojanje osnove prema kojoj bi državna potpora u korist društva Ilva bila spojiva s unutarnjim tržištem, pozvala je Italiju da dokaže bilo koju takvu osnovu i obavijesti Komisiju o relevantnoj pravnoj osnovi ako postoji. |
| --- | --- |

(61)

Budući da Komisija nije utvrdila postojanje osnove prema kojoj bi državna potpora u korist društva Ilva bila spojiva s unutarnjim tržištem, pozvala je Italiju da dokaže bilo koju takvu osnovu i obavijesti Komisiju o relevantnoj pravnoj osnovi ako postoji.

2.3.3.   O mogućem gospodarskom kontinuitetu između društva Ilva i novog poduzetnika koji stječe njegovu imovinu

O mogućem gospodarskom kontinuitetu između društva Ilva i novog poduzetnika koji stječe njegovu imovinu

| (62) | U uvodnoj izjavi 107. odluke o pokretanju postupka Komisija je podsjetila da se u slučaju gospodarskog kontinuiteta između primatelja potpore koju Komisija proglasi nespojivom s unutarnjim tržištem i njegova stjecatelja od stjecatelja može tražiti povrat potpore. |
| --- | --- |

(62)

U uvodnoj izjavi 107. odluke o pokretanju postupka Komisija je podsjetila da se u slučaju gospodarskog kontinuiteta između primatelja potpore koju Komisija proglasi nespojivom s unutarnjim tržištem i njegova stjecatelja od stjecatelja može tražiti povrat potpore.

| (63) | Konačan opseg prodaje još uvijek se može promijeniti zbog preispitivanja spajanja iz prethodne uvodne izjave 15. koje je još u tijeku. Italija i Peacelink predali su svoja opažanja o pitanju gospodarskog (dis)kontinuiteta između sadašnjeg društva Ilva i kupca imovine društva Ilva, no u ovom bi trenutku bilo preuranjeno da Komisija zauzme konačno stajalište te se to pitanje stoga neće dodatno ocjenjivati u ovoj odluci. |
| --- | --- |

(63)

Konačan opseg prodaje još uvijek se može promijeniti zbog preispitivanja spajanja iz prethodne uvodne izjave 15. koje je još u tijeku. Italija i Peacelink predali su svoja opažanja o pitanju gospodarskog (dis)kontinuiteta između sadašnjeg društva Ilva i kupca imovine društva Ilva, no u ovom bi trenutku bilo preuranjeno da Komisija zauzme konačno stajalište te se to pitanje stoga neće dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.

2.3.4.   Nema primjedbi na hitne intervencije u pogledu zaštite okoliša i zdravlja

Nema primjedbi na hitne intervencije u pogledu zaštite okoliša i zdravlja

| (64) | U uvodnoj izjavi 114. odluke o pokretanju postupka Komisija je pojasnila da se neće protiviti bilo kojem neposrednom djelovanju koje talijanska tijela mogu smatrati nužnim kako bi se zaštitilo zdravlje građana zbog službeno prepoznate hitne situacije u pogledu okoliša i zdravlja u području grada Taranto koja je navedena u uvodnoj izjavi 11. Stoga je službeni postupak pokrenut ne dovodeći u pitanje bilo kakvu javnu potporu troškovima koji su potrebni za sanaciju lokacije društva Ilva i okolnih područja u opsegu u kojemu su takvi radovi hitni i neophodni kako bi se riješilo postojeće onečišćenje i zaštitilo javno zdravlje u gradu Tarantu dok se ne utvrdi onečišćivač u skladu sa standardima predviđenima važećim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

(64)

U uvodnoj izjavi 114. odluke o pokretanju postupka Komisija je pojasnila da se neće protiviti bilo kojem neposrednom djelovanju koje talijanska tijela mogu smatrati nužnim kako bi se zaštitilo zdravlje građana zbog službeno prepoznate hitne situacije u pogledu okoliša i zdravlja u području grada Taranto koja je navedena u uvodnoj izjavi 11. Stoga je službeni postupak pokrenut ne dovodeći u pitanje bilo kakvu javnu potporu troškovima koji su potrebni za sanaciju lokacije društva Ilva i okolnih područja u opsegu u kojemu su takvi radovi hitni i neophodni kako bi se riješilo postojeće onečišćenje i zaštitilo javno zdravlje u gradu Tarantu dok se ne utvrdi onečišćivač u skladu sa standardima predviđenima važećim zakonodavstvom.

| (65) | U tom je pogledu Komisija u uvodnoj izjavi 115. odluke o pokretanju postupka navela da su talijanska tijela poduzela potrebne korake za utvrđivanje onečišćivača. Komisija je smatrala da talijanska država opravdano djeluje kako bi osigurala da postojeće onečišćenje ne šteti zdravlju građana i okolišu u području grada Taranto do ishoda sudskog postupka. Komisija je pojasnila da bi, u slučaju da se u okviru sudskog postupka koji je u tijeku utvrdi identitet onečišćivača, u skladu s primjenjivim pravilima kojima se uspostavlja ili primjenjuje načelo „onečišćivač plaća” on trebao s kamatama nadoknaditi iznose koje je država potrošila na sanaciju. |
| --- | --- |

(65)

U tom je pogledu Komisija u uvodnoj izjavi 115. odluke o pokretanju postupka navela da su talijanska tijela poduzela potrebne korake za utvrđivanje onečišćivača. Komisija je smatrala da talijanska država opravdano djeluje kako bi osigurala da postojeće onečišćenje ne šteti zdravlju građana i okolišu u području grada Taranto do ishoda sudskog postupka. Komisija je pojasnila da bi, u slučaju da se u okviru sudskog postupka koji je u tijeku utvrdi identitet onečišćivača, u skladu s primjenjivim pravilima kojima se uspostavlja ili primjenjuje načelo „onečišćivač plaća” on trebao s kamatama nadoknaditi iznose koje je država potrošila na sanaciju.

| (66) | Budući da talijanska pravosudna tijela poduzimaju odgovarajuće korake kako bi utvrdila onečišćivača i financijsku odgovornost koja proizlazi iz njegovih radnji, ovom se odlukom ne dovode u pitanje financijske posljedice povezane s raspodjelom već nastalih troškova otklanjanja postojećeg onečišćenja između države ili drugih javnih ili privatnih subjekata te onečišćivača u skladu s načelom „onečišćivač plaća” iz članka 191. stavka 2. UFEU-a. Kad je riječ o budućim troškovima sanacije, Komisija napominje da je 1,1 milijarda EUR koju su uplatili trenutačni dioničari društva Ilva zakonom namijenjena za plan zaštite okoliša (uvodna izjava 21.), uz eventualna dodatna ulaganja budućeg vlasnika ili upravitelja u poboljšanje okolišne učinkovitosti pogona u Tarantu (vidjeti uvodne izjave 15. i 63.). |
| --- | --- |

(66)

Budući da talijanska pravosudna tijela poduzimaju odgovarajuće korake kako bi utvrdila onečišćivača i financijsku odgovornost koja proizlazi iz njegovih radnji, ovom se odlukom ne dovode u pitanje financijske posljedice povezane s raspodjelom već nastalih troškova otklanjanja postojećeg onečišćenja između države ili drugih javnih ili privatnih subjekata te onečišćivača u skladu s načelom „onečišćivač plaća” iz članka 191. stavka 2. UFEU-a. Kad je riječ o budućim troškovima sanacije, Komisija napominje da je 1,1 milijarda EUR koju su uplatili trenutačni dioničari društva Ilva zakonom namijenjena za plan zaštite okoliša (uvodna izjava 21.), uz eventualna dodatna ulaganja budućeg vlasnika ili upravitelja u poboljšanje okolišne učinkovitosti pogona u Tarantu (vidjeti uvodne izjave 15. i 63.).

3.   PRIMJEDBE ITALIJE

PRIMJEDBE ITALIJE

3.1.   Opće primjedbe o svrsi mjera

Opće primjedbe o svrsi mjera

| (67) | Prema mišljenju Italije mjere koje je donijela talijanska vlada bile su potrebne kako bi se očuvali javni interesi i nisu obuhvaćene područjem primjene članka 107. UFEU-a. Italija navodi da se uvodne izjave 114. i 115. odluke o pokretanju postupka odnose na situacije opisane u Direktivi 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (41) i članku 250. talijanskog Zakona o zaštiti okoliša (42) prema kojima javna uprava mora započeti s potrebnim radovima kako bi se otklonila šteta u okolišu dok se ne utvrdi onečišćivač. U skladu s tim zakonskim odredbama Odlukom br. 1/2015 i Odlukom predsjednika Vijeća ministara (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) od 14. ožujka 2014., kojom se donosi plan zaštite okoliša, izvanrednim upraviteljima društva Ilva dodjeljuju se ovlasti javne prirode prema kojima djeluju u ime države u slučaju sanacije okoliša društva Ilva. |
| --- | --- |

(67)

Prema mišljenju Italije mjere koje je donijela talijanska vlada bile su potrebne kako bi se očuvali javni interesi i nisu obuhvaćene područjem primjene članka 107. UFEU-a. Italija navodi da se uvodne izjave 114. i 115. odluke o pokretanju postupka odnose na situacije opisane u Direktivi 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (41) i članku 250. talijanskog Zakona o zaštiti okoliša (42) prema kojima javna uprava mora započeti s potrebnim radovima kako bi se otklonila šteta u okolišu dok se ne utvrdi onečišćivač. U skladu s tim zakonskim odredbama Odlukom br. 1/2015 i Odlukom predsjednika Vijeća ministara (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) od 14. ožujka 2014., kojom se donosi plan zaštite okoliša, izvanrednim upraviteljima društva Ilva dodjeljuju se ovlasti javne prirode prema kojima djeluju u ime države u slučaju sanacije okoliša društva Ilva.

41

42

Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri

| (68) | S obzirom na sve navedeno radovi u okolišu u vrijednosti od [...] EUR trebali bi se smatrati dopustivima u skladu s uvodnim izjavama 114. i 115. odluke o pokretanju postupka. Ti radovi uključuju:






  (a) | radove sanacije (sanacija voda i zagađenih područja, gospodarenje otpadom, uklanjanje azbesta) i radove navedene u obrazloženom mišljenju Komisije (43). Ukupna vrijednost te kategorije iznosi [...] EUR. |
| --- | --- | --- |

(68)

S obzirom na sve navedeno radovi u okolišu u vrijednosti od [...] EUR trebali bi se smatrati dopustivima u skladu s uvodnim izjavama 114. i 115. odluke o pokretanju postupka. Ti radovi uključuju:

(a)

radove sanacije (sanacija voda i zagađenih područja, gospodarenje otpadom, uklanjanje azbesta) i radove navedene u obrazloženom mišljenju Komisije (43). Ukupna vrijednost te kategorije iznosi [...] EUR.

43

| (b) | dodatne radove koje Komisija zahtijeva u svojem obrazloženom mišljenju radi prestanka kršenjâ Direktive 2008/1/EZ i Direktive 2010/75/EU do 7. siječnja 2014. Ukupna vrijednost te kategorije iznosi [...] EUR. |
| --- | --- |

(b)

dodatne radove koje Komisija zahtijeva u svojem obrazloženom mišljenju radi prestanka kršenjâ Direktive 2008/1/EZ i Direktive 2010/75/EU do 7. siječnja 2014. Ukupna vrijednost te kategorije iznosi [...] EUR.

| (69) | Talijanska tijela napominju da ukupna vrijednost tih dopustivih radova premašuje zbirnu vrijednost mjera br. 2, 3 i 4. |
| --- | --- |

(69)

Talijanska tijela napominju da ukupna vrijednost tih dopustivih radova premašuje zbirnu vrijednost mjera br. 2, 3 i 4.

| (70) | Talijanska tijela naglašavaju i da je Komisijin postupak u pogledu državne potpore neodvojivo povezan s njezinim usporednim postupkom zbog povrede. U Komisijinu obrazloženom mišljenju uzima se u obzir da bi se zbog poteškoća društva Ilva s nalaženjem financijskih sredstava mogla odgoditi provedba radova potrebnih kako bi se ispunile odredbe njegove okolišne dozvole za Taranto. U tom su kontekstu talijanska tijela odlučila dodijeliti javna sredstva izvanrednim upraviteljima društva Ilva kako bi ispunili obveze navedene u obrazloženom mišljenju i kako bi se obavili potrebni radovi. Prema mišljenju talijanskih tijela iz uvodnih izjava 114. i 115. odluke o pokretanju postupka može se zaključiti da se Komisija neće protiviti toj vrsti mjera. |
| --- | --- |

(70)

Talijanska tijela naglašavaju i da je Komisijin postupak u pogledu državne potpore neodvojivo povezan s njezinim usporednim postupkom zbog povrede. U Komisijinu obrazloženom mišljenju uzima se u obzir da bi se zbog poteškoća društva Ilva s nalaženjem financijskih sredstava mogla odgoditi provedba radova potrebnih kako bi se ispunile odredbe njegove okolišne dozvole za Taranto. U tom su kontekstu talijanska tijela odlučila dodijeliti javna sredstva izvanrednim upraviteljima društva Ilva kako bi ispunili obveze navedene u obrazloženom mišljenju i kako bi se obavili potrebni radovi. Prema mišljenju talijanskih tijela iz uvodnih izjava 114. i 115. odluke o pokretanju postupka može se zaključiti da se Komisija neće protiviti toj vrsti mjera.

| (71) | Konačno, Italija ističe socioekonomsku važnost pogona u Tarantu, koji izravno i neizravno zapošljava oko 24 % ukupnog zaposlenog stanovništva u pokrajini Taranto, regiji u kojoj se nezaposlenost povećala s 15,5 % u 2013. na 18,5 % u 2014. |
| --- | --- |

(71)

Konačno, Italija ističe socioekonomsku važnost pogona u Tarantu, koji izravno i neizravno zapošljava oko 24 % ukupnog zaposlenog stanovništva u pokrajini Taranto, regiji u kojoj se nezaposlenost povećala s 15,5 % u 2013. na 18,5 % u 2014.

3.2.   Mjera br. 1

Mjera br. 1

3.2.1.   Državna sredstva

Državna sredstva

| (72) | Prema navodima talijanskih tijela mjera br. 1 ne uključuje državna sredstva. Talijanska tijela navela su prvi skup argumenata prije nego što je sklopljen sporazum o nagodbi između obitelji Riva i društva Ilva iz prethodno navedene uvodne izjave 21. Ti su argumenti navedeni u uvodnim izjavama 73.–77. Nakon sporazuma o nagodbi talijanska su tijela nadopunila svoja opažanja dodatnim argumentima kako bi dokazala da nije bilo upotrebe državnih sredstava (vidjeti uvodnu izjavu 78.). |
| --- | --- |

(72)

Prema navodima talijanskih tijela mjera br. 1 ne uključuje državna sredstva. Talijanska tijela navela su prvi skup argumenata prije nego što je sklopljen sporazum o nagodbi između obitelji Riva i društva Ilva iz prethodno navedene uvodne izjave 21. Ti su argumenti navedeni u uvodnim izjavama 73.–77. Nakon sporazuma o nagodbi talijanska su tijela nadopunila svoja opažanja dodatnim argumentima kako bi dokazala da nije bilo upotrebe državnih sredstava (vidjeti uvodnu izjavu 78.).

| (73) | Prvo, talijanska tijela smatraju da je sudska praksa koja se citira u odluci o pokretanju postupka, točnije presuda u predmetu Doux Elevage (44), razvijena u potpuno drugačijim okolnostima. U tom pogledu Italija citira točke 208. i 209. presude Općeg suda od 24. rujna 2015. u predmetu T-674/11 kako bi naglasila da se sredstva privatnih strana mogu smatrati državnim sredstvima samo u slučaju: i. da su ta sredstva državi stavili na raspolaganje njihovi vlasnici ili ii. da su ih se vlasnici odrekli, pri čemu država preuzima upravljanje nad njima na temelju svojih suverenih ovlasti (45). Ne može se smatrati da su sredstva pod javnom kontrolom i da stoga čine državna sredstva u prethodno navedenom smislu samo na temelju toga što država zakonskom mjerom zahtijeva od treće strane da vlastita sredstva upotrebljava na određeni način. |
| --- | --- |

(73)

Prvo, talijanska tijela smatraju da je sudska praksa koja se citira u odluci o pokretanju postupka, točnije presuda u predmetu Doux Elevage (44), razvijena u potpuno drugačijim okolnostima. U tom pogledu Italija citira točke 208. i 209. presude Općeg suda od 24. rujna 2015. u predmetu T-674/11 kako bi naglasila da se sredstva privatnih strana mogu smatrati državnim sredstvima samo u slučaju: i. da su ta sredstva državi stavili na raspolaganje njihovi vlasnici ili ii. da su ih se vlasnici odrekli, pri čemu država preuzima upravljanje nad njima na temelju svojih suverenih ovlasti (45). Ne može se smatrati da su sredstva pod javnom kontrolom i da stoga čine državna sredstva u prethodno navedenom smislu samo na temelju toga što država zakonskom mjerom zahtijeva od treće strane da vlastita sredstva upotrebljava na određeni način.

Doux Elevage

44

45

| (74) | Italija smatra da ti uvjeti nisu ispunjeni u slučaju mjere br. 1 jer je 1,1 milijarda EUR pripadala glavnim dioničarima i bivšoj upravi društva Ilva. Drugim riječima, tim se zakonom samo zahtijeva određeni način upotrebe imovine u vlasništvu glavnih dioničara i bivše uprave društva Ilva, a ne države. |
| --- | --- |

(74)

Italija smatra da ti uvjeti nisu ispunjeni u slučaju mjere br. 1 jer je 1,1 milijarda EUR pripadala glavnim dioničarima i bivšoj upravi društva Ilva. Drugim riječima, tim se zakonom samo zahtijeva određeni način upotrebe imovine u vlasništvu glavnih dioničara i bivše uprave društva Ilva, a ne države.

| (75) | Prema mišljenju talijanskih tijela ta se mjera ne smatra eksproprijacijom u korist države. Radi se samo o provedbi općeg pravnog načela iz članka 2497. Građanskog zakonika kojim se predviđa odgovornost matičnog društva prema dioničarima i vjerovnicima njegovih društava kćeri u slučaju nepravilnosti u postupanju („responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding”), kako je navedeno u sudskoj odluci od 28. listopada 2014. donesenoj po tom pitanju. |
| --- | --- |

(75)

Prema mišljenju talijanskih tijela ta se mjera ne smatra eksproprijacijom u korist države. Radi se samo o provedbi općeg pravnog načela iz članka 2497. Građanskog zakonika kojim se predviđa odgovornost matičnog društva prema dioničarima i vjerovnicima njegovih društava kćeri u slučaju nepravilnosti u postupanju („responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding”), kako je navedeno u sudskoj odluci od 28. listopada 2014. donesenoj po tom pitanju.

responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding

| (76) | Nadalje, Fondo Unico di Giustizia samo je skrbnik (custode ex lege) koji je obvezan poštovati primjenjive zakonske odredbe (npr. Ministarsku odluku od 30. srpnja 2009.) i upute pravosudnoga tijela. Fond ne može slobodno raspolagati tim sredstvima. Predmetni iznos upotrijebit će se isključivo za otklanjanje prouzročene štete u okolišu u skladu s načelom „onečišćivač plaća”. |
| --- | --- |

(76)

Nadalje, Fondo Unico di Giustizia samo je skrbnik (custode ex lege) koji je obvezan poštovati primjenjive zakonske odredbe (npr. Ministarsku odluku od 30. srpnja 2009.) i upute pravosudnoga tijela. Fond ne može slobodno raspolagati tim sredstvima. Predmetni iznos upotrijebit će se isključivo za otklanjanje prouzročene štete u okolišu u skladu s načelom „onečišćivač plaća”.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

| (77) | Osim toga, prvotni vlasnici zaplijenjene imovine neće izgubiti prava vlasništva jer u slučaju oslobađajuće presude dobivaju obveznice i povezano pravo da unovče pripadajuću vrijednost uz kamate. |
| --- | --- |

(77)

Osim toga, prvotni vlasnici zaplijenjene imovine neće izgubiti prava vlasništva jer u slučaju oslobađajuće presude dobivaju obveznice i povezano pravo da unovče pripadajuću vrijednost uz kamate.

| (78) | Nakon potpisivanja sporazuma o nagodbi iz uvodne izjave 21. talijanska tijela iznijela su sljedeće dodatne argumente. U okviru sporazuma o nagodbi članovi obitelji Riva službeno su dali svoj pristanak da se zaplijenjeni iznosi (koje su još uvijek držali u Švicarskoj) konačno stave na raspolaganje društvu Ilva, među ostalim u slučaju oslobađajuće presude. Kao rezultat toga obitelj Riva dobrovoljno je i trajno prenijela iznose na društvo Ilva, pri čemu oni nisu bili pod kontrolom društva Fondo Unico di Giustizia. |
| --- | --- |

(78)

Nakon potpisivanja sporazuma o nagodbi iz uvodne izjave 21. talijanska tijela iznijela su sljedeće dodatne argumente. U okviru sporazuma o nagodbi članovi obitelji Riva službeno su dali svoj pristanak da se zaplijenjeni iznosi (koje su još uvijek držali u Švicarskoj) konačno stave na raspolaganje društvu Ilva, među ostalim u slučaju oslobađajuće presude. Kao rezultat toga obitelj Riva dobrovoljno je i trajno prenijela iznose na društvo Ilva, pri čemu oni nisu bili pod kontrolom društva Fondo Unico di Giustizia.

Fondo Unico di Giustizia

3.2.2.   Učinak na državni proračun

Učinak na državni proračun

| (79) | Prema mišljenju Italije, da bi se utvrdilo postojanje državne potpore, nužno je utvrditi dovoljno izravnu vezu između prednosti koja je dana korisniku s jedne strane i smanjenja državnog proračuna ili dovoljno konkretnog gospodarskog rizika za opterećenje proračuna s druge (46). U tom je pogledu Komisijin argument da je moguće da se država ulaganjem zaplijenjenih iznosa u obveznice društva Ilva umjesto u državne obveznice odriče mogućih prihoda naveden u odluci o pokretanju samo hipotetski i neutemeljen. |
| --- | --- |

(79)

Prema mišljenju Italije, da bi se utvrdilo postojanje državne potpore, nužno je utvrditi dovoljno izravnu vezu između prednosti koja je dana korisniku s jedne strane i smanjenja državnog proračuna ili dovoljno konkretnog gospodarskog rizika za opterećenje proračuna s druge (46). U tom je pogledu Komisijin argument da je moguće da se država ulaganjem zaplijenjenih iznosa u obveznice društva Ilva umjesto u državne obveznice odriče mogućih prihoda naveden u odluci o pokretanju samo hipotetski i neutemeljen.

46

| (80) | Prvo, nema razloga vjerovati da bi se u alternativnom scenariju zaplijenjeni iznosi uložili u državne obveznice i da se ne bi položili na bankovni račun u vlasništvu društva Fondo Unico di Giustizia. |
| --- | --- |

(80)

Prvo, nema razloga vjerovati da bi se u alternativnom scenariju zaplijenjeni iznosi uložili u državne obveznice i da se ne bi položili na bankovni račun u vlasništvu društva Fondo Unico di Giustizia.

Fondo Unico di Giustizia

| (81) | Drugo, Komisija nije dokazala dovoljno izravnu vezu između odluke da se zaplijenjeni iznosi ne ulože u državne obveznice i mogućeg negativnog učinka na državni proračun. |
| --- | --- |

(81)

Drugo, Komisija nije dokazala dovoljno izravnu vezu između odluke da se zaplijenjeni iznosi ne ulože u državne obveznice i mogućeg negativnog učinka na državni proračun.

| (82) | Stoga talijanska tijela zaključuju da mjera br. 1 nema nikakav negativni utjecaj na državni proračun. Upravo suprotno, na njega može pozitivno utjecati. |
| --- | --- |

(82)

Stoga talijanska tijela zaključuju da mjera br. 1 nema nikakav negativni utjecaj na državni proračun. Upravo suprotno, na njega može pozitivno utjecati.

3.2.3.   Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (83) | Italija tvrdi i da društvu Ilva nije dodijeljena selektivna prednost. |
| --- | --- |

(83)

Italija tvrdi i da društvu Ilva nije dodijeljena selektivna prednost.

| (84) | Namjera je položiti predmetne iznose na poseban račun i namijeniti ih za plan zaštite okoliša te radove propisane u obrazloženom mišljenju. Stoga je mjera usklađena s načelom „onečišćivač plaća” jer se njome postiže ravnoteža ustavnih interesa u pogledu zaštite zdravlja, zaposlenosti i okoliša. Njome se zapravo želi: i. pomoći izvanrednoj upravi društva Ilva tako da joj se na raspolaganje stave sredstva potrebna za izvršavanje radova koje je upravo Komisija nametnula Italiji u obrazloženom mišljenju i ii. sačuvati zakonska prava pojedinaca nad kojima se provodi kaznena istraga. |
| --- | --- |

(84)

Namjera je položiti predmetne iznose na poseban račun i namijeniti ih za plan zaštite okoliša te radove propisane u obrazloženom mišljenju. Stoga je mjera usklađena s načelom „onečišćivač plaća” jer se njome postiže ravnoteža ustavnih interesa u pogledu zaštite zdravlja, zaposlenosti i okoliša. Njome se zapravo želi: i. pomoći izvanrednoj upravi društva Ilva tako da joj se na raspolaganje stave sredstva potrebna za izvršavanje radova koje je upravo Komisija nametnula Italiji u obrazloženom mišljenju i ii. sačuvati zakonska prava pojedinaca nad kojima se provodi kaznena istraga.

| (85) | Općenito govoreći, u kontekstu njezine posebne prirode ne može se smatrati da se predmetnom mjerom dodjeljuje selektivna prednost iz najmanje dva razloga. Prvo, države članice mogu slobodno odlučivati kako će upravljati situacijom do zaključenja kaznenog postupka (res controversa) jer je to pitanje izvan područja ispitivanja Komisije prema pravilima o državnim potporama. Drugo, privremeno predviđanje ishoda kaznenog postupka koji je u tijeku opće je načelo kojim se vodi velik broj europskih pravnih sustava i kao takvo ne može se smatrati dodjeljivanjem selektivne prednosti poduzetniku koji ima koristi od tog predviđanja. |
| --- | --- |

(85)

Općenito govoreći, u kontekstu njezine posebne prirode ne može se smatrati da se predmetnom mjerom dodjeljuje selektivna prednost iz najmanje dva razloga. Prvo, države članice mogu slobodno odlučivati kako će upravljati situacijom do zaključenja kaznenog postupka (res controversa) jer je to pitanje izvan područja ispitivanja Komisije prema pravilima o državnim potporama. Drugo, privremeno predviđanje ishoda kaznenog postupka koji je u tijeku opće je načelo kojim se vodi velik broj europskih pravnih sustava i kao takvo ne može se smatrati dodjeljivanjem selektivne prednosti poduzetniku koji ima koristi od tog predviđanja.

res controversa

| (86) | Konačno, kad je riječ o financijskim uvjetima obveznica koje je izdalo društvo Ilva, talijanska tijela pojašnjavaju da bi se obveznice izdale po srednjoj kamatnoj stopi primjenjivoj na račune u ime društva Fondo Unico di Giustizia, primjerice [...] u 2015. Tijela naglašavaju i da nije neuobičajeno da poduzetnici koji su u poteškoćama ili u postupku izvanredne uprave izdaju obveznice kako bi namirili svoje financijske potrebe. |
| --- | --- |

(86)

Konačno, kad je riječ o financijskim uvjetima obveznica koje je izdalo društvo Ilva, talijanska tijela pojašnjavaju da bi se obveznice izdale po srednjoj kamatnoj stopi primjenjivoj na račune u ime društva Fondo Unico di Giustizia, primjerice [...] u 2015. Tijela naglašavaju i da nije neuobičajeno da poduzetnici koji su u poteškoćama ili u postupku izvanredne uprave izdaju obveznice kako bi namirili svoje financijske potrebe.

Fondo Unico di Giustizia

3.3.   Mjera br. 2

Mjera br. 2

3.3.1.   Selektivnost

Selektivnost

| (87) | Prema mišljenju Italije predmetnom zakonskom odredbom samo se provodi opće pravno načelo koje omogućuje davanje statusa zajma s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka ako je to potrebno da bi se očuvala vrijednost poduzetnika i upravljanje njegovom imovinom. Gubitak nametnut nekim vjerovnicima kompenzira se očuvanjem imovine tog poduzetnika. Nijedan drugi poduzetnik još nije imao koristi od te odredbe jer je ona uvedena tek nedavno. |
| --- | --- |

(87)

Prema mišljenju Italije predmetnom zakonskom odredbom samo se provodi opće pravno načelo koje omogućuje davanje statusa zajma s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka ako je to potrebno da bi se očuvala vrijednost poduzetnika i upravljanje njegovom imovinom. Gubitak nametnut nekim vjerovnicima kompenzira se očuvanjem imovine tog poduzetnika. Nijedan drugi poduzetnik još nije imao koristi od te odredbe jer je ona uvedena tek nedavno.

3.3.2.   Državna sredstva i učinak na državni proračun

Državna sredstva i učinak na državni proračun

| (88) | Prema mišljenju Italije mjera br. 2 ne uključuje državna sredstva. Predmetnom zakonskom odredbom nadležnom tijelu nisu dodijeljene „ovlasti kojima bi odlučivalo o upravljanju sredstvima ili na to utjecalo” (47). U tom slučaju talijanska tijela nisu bila uključena u odnos između financijskih institucija i društva Ilva. |
| --- | --- |

(88)

Prema mišljenju Italije mjera br. 2 ne uključuje državna sredstva. Predmetnom zakonskom odredbom nadležnom tijelu nisu dodijeljene „ovlasti kojima bi odlučivalo o upravljanju sredstvima ili na to utjecalo” (47). U tom slučaju talijanska tijela nisu bila uključena u odnos između financijskih institucija i društva Ilva.

ovlasti kojima bi odlučivalo o upravljanju sredstvima ili na to utjecalo

47

| (89) | Osim toga, mjera ne utječe negativno na državni proračun ni u pogledu državnih zajmova odobrenih društvu Ilva. |
| --- | --- |

(89)

Osim toga, mjera ne utječe negativno na državni proračun ni u pogledu državnih zajmova odobrenih društvu Ilva.

| (90) | Osim fiskalnih mjera Komisija mora dokazati dovoljno izravnu vezu između prednosti dane korisniku i konkretnog gospodarskog rizika povezanog s opterećenjem državnog proračuna (48). |
| --- | --- |

(90)

Osim fiskalnih mjera Komisija mora dokazati dovoljno izravnu vezu između prednosti dane korisniku i konkretnog gospodarskog rizika povezanog s opterećenjem državnog proračuna (48).

48

| (91) | U tom slučaju ne postoji ta veza. Prvo, država se ne odriče sredstava ni iz kojeg izvora (porezi, doprinosi ili drugo) koja bi društvo Ilva trebalo platiti državi. Drugo, mjerom se državi ne umanjuje mogućnost naplate njezinih zajmova i državni se zajmovi ne stavljaju u nepovoljniji položaj u odnosu na druge zajmove. Upravo suprotno, zaštitivši imovinu društva Ilva mjera je pozitivno utjecala na sve vjerovnike, uključujući državu, koji će namiriti svoja potraživanja iz te imovine. |
| --- | --- |

(91)

U tom slučaju ne postoji ta veza. Prvo, država se ne odriče sredstava ni iz kojeg izvora (porezi, doprinosi ili drugo) koja bi društvo Ilva trebalo platiti državi. Drugo, mjerom se državi ne umanjuje mogućnost naplate njezinih zajmova i državni se zajmovi ne stavljaju u nepovoljniji položaj u odnosu na druge zajmove. Upravo suprotno, zaštitivši imovinu društva Ilva mjera je pozitivno utjecala na sve vjerovnike, uključujući državu, koji će namiriti svoja potraživanja iz te imovine.

| (92) | Nadalje, u presudi u predmetu Piaggio Sud je smatrao da mogući učinak na javne vjerovnike nije ključni aspekt, već pokazatelj kojim se među ostalim utvrđuje postojanje selektivne prednosti financirane državnim sredstvima (49). U presudi se zahtijeva i da Komisija dokaže da su država ili javni subjekti među glavnim vjerovnicima poduzetnika u poteškoćama, što prema mišljenju Italije ovdje nije slučaj. Konačno, Italija ističe da se spornom mjerom u ovom slučaju samo provodi opće načelo talijanskog prava ugrađeno u članak 111. Zakona o nesolventnosti („Legge Fallimentare”, Regio decreto br. 267 od 16. ožujka 1942.), koje je prisutno i u drugim njegovim odredbama kao što su članci 182.c i 182.d, i prema kojemu redovni suci određenim zajmovima mogu dodijeliti najviši prioritet naplate tijekom stječajnog postupka, posebno ako su ti zajmovi neophodni za nastavak aktivnosti društva i ako je to u boljem interesu vjerovnikâ. |
| --- | --- |

(92)

Nadalje, u presudi u predmetu Piaggio Sud je smatrao da mogući učinak na javne vjerovnike nije ključni aspekt, već pokazatelj kojim se među ostalim utvrđuje postojanje selektivne prednosti financirane državnim sredstvima (49). U presudi se zahtijeva i da Komisija dokaže da su država ili javni subjekti među glavnim vjerovnicima poduzetnika u poteškoćama, što prema mišljenju Italije ovdje nije slučaj. Konačno, Italija ističe da se spornom mjerom u ovom slučaju samo provodi opće načelo talijanskog prava ugrađeno u članak 111. Zakona o nesolventnosti („Legge Fallimentare”, Regio decreto br. 267 od 16. ožujka 1942.), koje je prisutno i u drugim njegovim odredbama kao što su članci 182.c i 182.d, i prema kojemu redovni suci određenim zajmovima mogu dodijeliti najviši prioritet naplate tijekom stječajnog postupka, posebno ako su ti zajmovi neophodni za nastavak aktivnosti društva i ako je to u boljem interesu vjerovnikâ.

Piaggio

49

Legge Fallimentare

Regio decreto

3.3.3.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (93) | Talijanska tijela smatraju da su uvjeti zajma uobičajeni tržišni uvjeti za zajam koji se odobrava s niskim kolateralom. Zajam koji su odobrile financijske institucije ima kamatnu stopu vezanu uz tromjesečni Euribor + [...] baznih bodova godišnje. Zajam traje od 11. rujna 2014. do 28. veljače 2015. Ugovor sadržava sve uobičajene uvjete. Budući da je u međuvremenu društvo Ilva stavljeno u postupak izvanredne uprave tijekom kojega vjerovnici ne mogu ostvarivati svoja prava, zajam nije vraćen po dospijeću. Tijekom izvanredne uprave svi dugovi vraćaju se u skladu s primjenjivim pravilima. |
| --- | --- |

(93)

Talijanska tijela smatraju da su uvjeti zajma uobičajeni tržišni uvjeti za zajam koji se odobrava s niskim kolateralom. Zajam koji su odobrile financijske institucije ima kamatnu stopu vezanu uz tromjesečni Euribor + [...] baznih bodova godišnje. Zajam traje od 11. rujna 2014. do 28. veljače 2015. Ugovor sadržava sve uobičajene uvjete. Budući da je u međuvremenu društvo Ilva stavljeno u postupak izvanredne uprave tijekom kojega vjerovnici ne mogu ostvarivati svoja prava, zajam nije vraćen po dospijeću. Tijekom izvanredne uprave svi dugovi vraćaju se u skladu s primjenjivim pravilima.

| (94) | Kad je riječ o pitanju je li zajam odobren zahvaljujući dodjeli najvišeg prioriteta naplate tijekom stečajnog postupka, talijanska tijela tvrde da će se prioritet naplate moći utvrditi tek nakon što nadležni nacionalni sud provjeri ispunjava li zajam sve potrebne uvjete iz članka 12. stavka 5. Odluke br. 101/2013 nakon postupka za utvrđivanje popisa vjerovnika (accertamento del passivo). Stoga je u vrijeme odobravanja zajma njegova kvalifikacija kao zajma s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka bila samo hipotetska. |
| --- | --- |

(94)

Kad je riječ o pitanju je li zajam odobren zahvaljujući dodjeli najvišeg prioriteta naplate tijekom stečajnog postupka, talijanska tijela tvrde da će se prioritet naplate moći utvrditi tek nakon što nadležni nacionalni sud provjeri ispunjava li zajam sve potrebne uvjete iz članka 12. stavka 5. Odluke br. 101/2013 nakon postupka za utvrđivanje popisa vjerovnika (accertamento del passivo). Stoga je u vrijeme odobravanja zajma njegova kvalifikacija kao zajma s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka bila samo hipotetska.

accertamento del passivo

3.4.   Mjera br. 3

Mjera br. 3

| (95) | Talijanska tijela prvo napominju da je zajam za koji je dano jamstvo zakonom predviđen isključivo za ulaganja u okviru plana zaštite okoliša. Stoga se njime namjeravaju riješiti problemi koje je Komisija navela u obrazloženom mišljenju. |
| --- | --- |

(95)

Talijanska tijela prvo napominju da je zajam za koji je dano jamstvo zakonom predviđen isključivo za ulaganja u okviru plana zaštite okoliša. Stoga se njime namjeravaju riješiti problemi koje je Komisija navela u obrazloženom mišljenju.

3.4.1.   Državna sredstva i gospodarska prednost

Državna sredstva i gospodarska prednost

| (96) | Prema mišljenju talijanskih tijela činjenica da se državnim jamstvima ugrožavaju državna sredstva u slučaju njihove aktivacije ne podrazumijeva upotrebu državnih sredstava. Suprotno tomu, utjecaj na državna sredstva ostvaruje se samo ako se mogući gubitak države ne nadoknadi na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(96)

Prema mišljenju talijanskih tijela činjenica da se državnim jamstvima ugrožavaju državna sredstva u slučaju njihove aktivacije ne podrazumijeva upotrebu državnih sredstava. Suprotno tomu, utjecaj na državna sredstva ostvaruje se samo ako se mogući gubitak države ne nadoknadi na odgovarajući način.

| (97) | U tom pogledu talijanska tijela smatraju da je jamstvena premija od 3,12 % tržišno orijentirana iz više razloga. |
| --- | --- |

(97)

U tom pogledu talijanska tijela smatraju da je jamstvena premija od 3,12 % tržišno orijentirana iz više razloga.

| (98) | Prvo, talijanska su tijela naručila stručnu studiju (dalje u tekstu „mišljenje [...]”) kako bi se utvrdila ta premija. Mišljenje [...] temelji se na metodologiji utvrđenoj u skladu s točkom 3.2. (d) Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava („Obavijest o jamstvima”) (50):






  (a) | Kreditni rizik zajmoprimca analiziran je po modelu koji omogućuje dodjeljivanje kreditnih bodova na temelju dostupnih informacija; |
| --- | --- | --- |

(98)

Prvo, talijanska su tijela naručila stručnu studiju (dalje u tekstu „mišljenje [...]”) kako bi se utvrdila ta premija. Mišljenje [...] temelji se na metodologiji utvrđenoj u skladu s točkom 3.2. (d) Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava („Obavijest o jamstvima”) (50):

50

(a)

Kreditni rizik zajmoprimca analiziran je po modelu koji omogućuje dodjeljivanje kreditnih bodova na temelju dostupnih informacija;

| (b) | Uzimajući u obzir te kreditne bodove, provedena je analiza referentnih vrijednosti kako bi se odabrao razuman raspon tržišnih vrijednosti jamstvene premije na temelju različitih metodologija korištenih u međunarodnoj praksi; |
| --- | --- |

(b)

Uzimajući u obzir te kreditne bodove, provedena je analiza referentnih vrijednosti kako bi se odabrao razuman raspon tržišnih vrijednosti jamstvene premije na temelju različitih metodologija korištenih u međunarodnoj praksi;

| (c) | Uz to, dobiveni rezultati potvrđeni su dodatnim kriterijima evaluacije; |
| --- | --- |

(c)

Uz to, dobiveni rezultati potvrđeni su dodatnim kriterijima evaluacije;

| (d) | Rezultat je bio šestomjesečni Euribor + raspon od 2,5 % do 3,12 %; |
| --- | --- |

(d)

Rezultat je bio šestomjesečni Euribor + raspon od 2,5 % do 3,12 %;

| (e) | Odabran je najviši postotak. |
| --- | --- |

(e)

Odabran je najviši postotak.

| (99) | Drugo, jamstvena premija i kamatna stopa za zajam koje je platilo društvo Ilva u cijelosti su obuhvaćene rasponom navedenim u uvodnoj izjavi 90. odluke o pokretanju postupka (tj. da bi marža za zajam tehnički nesolventnom društvu s rejtingom nižim od CCC trebala biti između 400 i 1 000 baznih bodova). U tom bi pogledu pri procjeni povezanog kreditnog rizika trebalo uzeti u obzir najviši prioritet naplate zajma za koji je dano jamstvo tijekom stečajnog postupka. |
| --- | --- |

(99)

Drugo, jamstvena premija i kamatna stopa za zajam koje je platilo društvo Ilva u cijelosti su obuhvaćene rasponom navedenim u uvodnoj izjavi 90. odluke o pokretanju postupka (tj. da bi marža za zajam tehnički nesolventnom društvu s rejtingom nižim od CCC trebala biti između 400 i 1 000 baznih bodova). U tom bi pogledu pri procjeni povezanog kreditnog rizika trebalo uzeti u obzir najviši prioritet naplate zajma za koji je dano jamstvo tijekom stečajnog postupka.

| (100) | Treće, rizik koji je država preuzela treba usporediti s ukupnom ciljanom profitabilnosti države. U tom bi pogledu trebalo istaknuti da je mjera bila namijenjena za rashode potrebne kako bi se ispunile obveze talijanske države u pogledu zaštite okoliša koje proizlaze iz Komisijina obrazloženog mišljenja. Stoga bi se načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu trebalo ocjenjivati globalno, uzimajući u obzir sva razmatranja relevantna za državu, uključujući činjenicu da bi konačno opterećenje državnih sredstava bilo manje kada bi se ulaganja u zaštitu okoliša provela u okviru mjere br. 3 (51). |
| --- | --- |

(100)

Treće, rizik koji je država preuzela treba usporediti s ukupnom ciljanom profitabilnosti države. U tom bi pogledu trebalo istaknuti da je mjera bila namijenjena za rashode potrebne kako bi se ispunile obveze talijanske države u pogledu zaštite okoliša koje proizlaze iz Komisijina obrazloženog mišljenja. Stoga bi se načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu trebalo ocjenjivati globalno, uzimajući u obzir sva razmatranja relevantna za državu, uključujući činjenicu da bi konačno opterećenje državnih sredstava bilo manje kada bi se ulaganja u zaštitu okoliša provela u okviru mjere br. 3 (51).

51

| (101) | Ukratko, Italija smatra: i. da je jamstvo dano u skladu s tržišnim uvjetima i ii. da je rizik koji je preuzela država kao jamac gospodarski opravdan i u skladu s cjelokupnom ciljanom profitabilnosti države. |
| --- | --- |

(101)

Ukratko, Italija smatra: i. da je jamstvo dano u skladu s tržišnim uvjetima i ii. da je rizik koji je preuzela država kao jamac gospodarski opravdan i u skladu s cjelokupnom ciljanom profitabilnosti države.

| (102) | Konačno, Italija ističe da nije neuobičajeno da kreditne institucije koje su već izložene trgovačkom društvu u stečajnom postupku pruže takvom društvu dodatno prijelazno financiranje s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka, čak i u slučajevima kada takvo financiranje nije osigurano državnim jamstvom. Stoga ponašanje banaka Intesa Sanpaolo i Banco Popolare u pogledu mjere br. 3 nije neuobičajeno. Te banke, kao i druge banke koje su već izložene društvu Ilva, držale su otvorenima kreditne linije u korist društva Ilva unatoč tome što za te kreditne linije nije bilo državnih jamstava. |
| --- | --- |

(102)

Konačno, Italija ističe da nije neuobičajeno da kreditne institucije koje su već izložene trgovačkom društvu u stečajnom postupku pruže takvom društvu dodatno prijelazno financiranje s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka, čak i u slučajevima kada takvo financiranje nije osigurano državnim jamstvom. Stoga ponašanje banaka Intesa Sanpaolo i Banco Popolare u pogledu mjere br. 3 nije neuobičajeno. Te banke, kao i druge banke koje su već izložene društvu Ilva, držale su otvorenima kreditne linije u korist društva Ilva unatoč tome što za te kreditne linije nije bilo državnih jamstava.

3.5.   Mjera br. 4

Mjera br. 4

| (103) | Talijanska tijela naglašavaju da zakonska odredba iz članka 3. stavka 5. Odluke br. 1/2015 nije obvezivala poduzetnike na postizanje dogovora, već je bila samo postupovna, omogućivši izvanrednim upraviteljima društva Ilva upotrebu sredstava iz nagodbe u kontekstu postupka izvanredne uprave. Nagodbu su slobodno i dobrovoljno sklopila društva Ilva i Fintecna. |
| --- | --- |

(103)

Talijanska tijela naglašavaju da zakonska odredba iz članka 3. stavka 5. Odluke br. 1/2015 nije obvezivala poduzetnike na postizanje dogovora, već je bila samo postupovna, omogućivši izvanrednim upraviteljima društva Ilva upotrebu sredstava iz nagodbe u kontekstu postupka izvanredne uprave. Nagodbu su slobodno i dobrovoljno sklopila društva Ilva i Fintecna.

3.5.1.   Načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu

Načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu

| (104) | Talijanska tijela ponavljaju da prema njihovu mišljenju Fintecna, društvo u državnom vlasništvu, općenito djeluje kao svaki drugi subjekt u tržišnom gospodarstvu (52). To je potvrđeno i samom odlukom o pokretanju postupka u kojoj se, kako smatraju talijanska tijela, navodi da je ugovorna klauzula iz 1996. bila obveza koju bi bio preuzeo privatni prodavatelj te da je iznos koji je platilo društvo Fintecna bio u skladu s razumnom odlukom privatnog ulagača (53). |
| --- | --- |

(104)

Talijanska tijela ponavljaju da prema njihovu mišljenju Fintecna, društvo u državnom vlasništvu, općenito djeluje kao svaki drugi subjekt u tržišnom gospodarstvu (52). To je potvrđeno i samom odlukom o pokretanju postupka u kojoj se, kako smatraju talijanska tijela, navodi da je ugovorna klauzula iz 1996. bila obveza koju bi bio preuzeo privatni prodavatelj te da je iznos koji je platilo društvo Fintecna bio u skladu s razumnom odlukom privatnog ulagača (53).

52

53

| (105) | No u odluci o pokretanju postupka postavljeno je pitanje bi li privatni subjekt čekao napredniju fazu restrukturiranja društva Ilva prije ispunjenja svoje obveze. Talijanska tijela smatraju da je transakcija samo ispunjenje ugovorne obveze u pogledu štete za okoliš. Stoga se financijskim opterećenjem društva Fintecna ne dodjeljuje posebna prednost predmetnim poduzetnicima, kako je navedeno u presudama Suda u predmetima Sloman Neptun (54) i Ecotrade (55). |
| --- | --- |

(105)

No u odluci o pokretanju postupka postavljeno je pitanje bi li privatni subjekt čekao napredniju fazu restrukturiranja društva Ilva prije ispunjenja svoje obveze. Talijanska tijela smatraju da je transakcija samo ispunjenje ugovorne obveze u pogledu štete za okoliš. Stoga se financijskim opterećenjem društva Fintecna ne dodjeljuje posebna prednost predmetnim poduzetnicima, kako je navedeno u presudama Suda u predmetima Sloman Neptun (54) i Ecotrade (55).

Sloman Neptun

54

Ecotrade

55

| (106) | Talijanska tijela navode da je konačna odluka društva Fintecna o sklapanju nagodbe donesena 4. ožujka 2015. nakon detaljnog preliminarnog postupka i razmatranja mišljenjâ i izvješćâ stručnjakâ. Društvo Fintecna sklapanjem nagodbe spriječilo je pravnu odgovornost prema kojoj bi troškovi za štetu u budućnosti mogli biti još veći. Alternativno ponašanje spomenuto u uvodnoj izjavi 96. odluke o otvaranju postupka (tj. neplaćanje ili kasnije plaćanje zbog promjena na razini uprave društva Ilva) bio bi oportunistički i rizičan stav koji ne bi bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu prema definiciji Suda (56). |
| --- | --- |

(106)

Talijanska tijela navode da je konačna odluka društva Fintecna o sklapanju nagodbe donesena 4. ožujka 2015. nakon detaljnog preliminarnog postupka i razmatranja mišljenjâ i izvješćâ stručnjakâ. Društvo Fintecna sklapanjem nagodbe spriječilo je pravnu odgovornost prema kojoj bi troškovi za štetu u budućnosti mogli biti još veći. Alternativno ponašanje spomenuto u uvodnoj izjavi 96. odluke o otvaranju postupka (tj. neplaćanje ili kasnije plaćanje zbog promjena na razini uprave društva Ilva) bio bi oportunistički i rizičan stav koji ne bi bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu prema definiciji Suda (56).

56

3.6.   Mjera br. 5

Mjera br. 5

3.6.1.   Selektivna gospodarska prednost

Selektivna gospodarska prednost

| (107) | Talijanska tijela smatraju da su uvjeti zajma uobičajeni tržišni uvjeti. Na zajam koji je odobrila država obračunava se godišnja kamatna stopa vezana uz šestomjesečni Euribor + 300 baznih bodova. Radni dan prije odobrenja zajma šestomjesečni Euribor iznosio je -0,04 %. Stoga je kamatna stopa utvrđena na 2,96 %. |
| --- | --- |

(107)

Talijanska tijela smatraju da su uvjeti zajma uobičajeni tržišni uvjeti. Na zajam koji je odobrila država obračunava se godišnja kamatna stopa vezana uz šestomjesečni Euribor + 300 baznih bodova. Radni dan prije odobrenja zajma šestomjesečni Euribor iznosio je -0,04 %. Stoga je kamatna stopa utvrđena na 2,96 %.

| (108) | Italija navodi da je ta stopa u skladu s mišljenjem [...] pripremljenim u svrhu odobrenja mjere br. 3 (vidjeti uvodnu izjavu 98.). U mišljenju [...] navodi se da bi kamatna stopa u rasponu od 2,50 % do 3,12 % bila u skladu s tržištem. Budući da u situaciji društva Ilva nije došlo do značajnih promjena u razdoblju od odobrenja mjere br. 3 do odobrenja mjere br. 5 (travanj 2015. odnosno prosinac 2015.), talijanska tijela smatraju da se mišljenje [...] može upotrijebiti za procjenu usklađenosti mjere br. 5 s tržištem. |
| --- | --- |

(108)

Italija navodi da je ta stopa u skladu s mišljenjem [...] pripremljenim u svrhu odobrenja mjere br. 3 (vidjeti uvodnu izjavu 98.). U mišljenju [...] navodi se da bi kamatna stopa u rasponu od 2,50 % do 3,12 % bila u skladu s tržištem. Budući da u situaciji društva Ilva nije došlo do značajnih promjena u razdoblju od odobrenja mjere br. 3 do odobrenja mjere br. 5 (travanj 2015. odnosno prosinac 2015.), talijanska tijela smatraju da se mišljenje [...] može upotrijebiti za procjenu usklađenosti mjere br. 5 s tržištem.

| (109) | Osim toga, Italija naglašava da zajam ima najviši prioritet naplate tijekom stečajnog postupka, što je važna dodatna činjenica koju bi Komisija trebala uzeti u obzir pri procjeni povezanog kreditnog rizika. |
| --- | --- |

(109)

Osim toga, Italija naglašava da zajam ima najviši prioritet naplate tijekom stečajnog postupka, što je važna dodatna činjenica koju bi Komisija trebala uzeti u obzir pri procjeni povezanog kreditnog rizika.

| (110) | Nadalje, Italija navodi da mjera br. 5 olakšava postupak prodaje društva Ilva i u međuvremenu jamči njegovo funkcioniranje na način sukladan sa zahtjevima u pogledu zaštite okoliša, zdravlja i zaposlenosti. |
| --- | --- |

(110)

Nadalje, Italija navodi da mjera br. 5 olakšava postupak prodaje društva Ilva i u međuvremenu jamči njegovo funkcioniranje na način sukladan sa zahtjevima u pogledu zaštite okoliša, zdravlja i zaposlenosti.

| (111) | Konačno, Italija navodi da je 9. lipnja 2016. Odlukom br. 98/2016 obveza otplate zajma prenesena sa stjecatelja imovine društva Ilva na sâmo društvo Ilva. Nadalje, zbog promjena u postupku prodaje te kako bi se izbjegla odgoda konačne otplate zajma nakon konačne prodaje imovine društva Ilva, člankom 1. stavkom 1. točkom (a) Odluke br. 243/2016 promijenjen je rok otplate zajma na 60 dana od konačne prodaje imovine društva Ilva, čime se on odvaja od odluke o prestanku aktivnosti društva Ilva. |
| --- | --- |

(111)

Konačno, Italija navodi da je 9. lipnja 2016. Odlukom br. 98/2016 obveza otplate zajma prenesena sa stjecatelja imovine društva Ilva na sâmo društvo Ilva. Nadalje, zbog promjena u postupku prodaje te kako bi se izbjegla odgoda konačne otplate zajma nakon konačne prodaje imovine društva Ilva, člankom 1. stavkom 1. točkom (a) Odluke br. 243/2016 promijenjen je rok otplate zajma na 60 dana od konačne prodaje imovine društva Ilva, čime se on odvaja od odluke o prestanku aktivnosti društva Ilva.

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

4.1.   Primjedbe društva Ilva

Primjedbe društva Ilva

| (112) | Društvo Ilva obavijestilo je Komisiju da se u potpunosti slaže s opažanjima koja su dostavila talijanska tijela i koja su sažeto navedena u odjeljku 3. ove Odluke. |
| --- | --- |

(112)

Društvo Ilva obavijestilo je Komisiju da se u potpunosti slaže s opažanjima koja su dostavila talijanska tijela i koja su sažeto navedena u odjeljku 3. ove Odluke.

4.2.   Primjedbe organizacije Peacelink

Primjedbe organizacije Peacelink

| (113) | Peacelink je talijanska nevladina organizacija koja građanima nastoji pružati transparentne informacije o raznim temama, kao što su vojni sukobi ili sporovi povezani s okolišem. |
| --- | --- |

(113)

Peacelink je talijanska nevladina organizacija koja građanima nastoji pružati transparentne informacije o raznim temama, kao što su vojni sukobi ili sporovi povezani s okolišem.

| (114) | Organizacija Peacelink smatra da su sumnje koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka u potpunosti opravdane. Kad je riječ o mjeri br. 1., organizacija navodi da bi prijevremeno plaćanje sudski zaplijenjenih iznosa dovelo do toga da država mora snositi rizik ishoda sudskog postupka. Nijedan privatni subjekt ne bi preuzeo takav rizik. Kad je riječ o mjeri br. 2., Peacelink smatra da bez intervencije države nijedan tržišni subjekt ne bi odobrio zajam društvu Ilva. Štoviše, intervencija uključuje rizik za državna sredstva jer utječe na redoslijed otplate javnih zajmova. Kad je riječ o mjeri br. 3., Peacelink smatra da nijedan tržišni vjerovnik ne bi odobrio zajam pod uvjetima pod kojima je odobren društvu Ilva. I kad je riječ o mjeri br. 4., Peacelink smatra da se radi o državnoj potpori jer je društvo Fintecna na nagodbu pristalo samo zbog odredbi Odluke br. 1/2015. Štoviše, zbog činjenice da je u javnom vlasništvu, javlja se sumnja može li se Fintecna ponašati kao privatni subjekt. |
| --- | --- |

(114)

Organizacija Peacelink smatra da su sumnje koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka u potpunosti opravdane. Kad je riječ o mjeri br. 1., organizacija navodi da bi prijevremeno plaćanje sudski zaplijenjenih iznosa dovelo do toga da država mora snositi rizik ishoda sudskog postupka. Nijedan privatni subjekt ne bi preuzeo takav rizik. Kad je riječ o mjeri br. 2., Peacelink smatra da bez intervencije države nijedan tržišni subjekt ne bi odobrio zajam društvu Ilva. Štoviše, intervencija uključuje rizik za državna sredstva jer utječe na redoslijed otplate javnih zajmova. Kad je riječ o mjeri br. 3., Peacelink smatra da nijedan tržišni vjerovnik ne bi odobrio zajam pod uvjetima pod kojima je odobren društvu Ilva. I kad je riječ o mjeri br. 4., Peacelink smatra da se radi o državnoj potpori jer je društvo Fintecna na nagodbu pristalo samo zbog odredbi Odluke br. 1/2015. Štoviše, zbog činjenice da je u javnom vlasništvu, javlja se sumnja može li se Fintecna ponašati kao privatni subjekt.

| (115) | Peacelink je zatražio od Komisije i da proširi opseg svoje detaljne istrage javne potpore pružene u skladu s Odlukom br. 191/2015 u obliku zajmova u iznosu od 300 milijuna EUR i 800 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(115)

Peacelink je zatražio od Komisije i da proširi opseg svoje detaljne istrage javne potpore pružene u skladu s Odlukom br. 191/2015 u obliku zajmova u iznosu od 300 milijuna EUR i 800 milijuna EUR.

| (116) | Konačno, Peacelink je naveo opažanja koja se odnose na ekološki aspekt društva Ilva, no ona nisu relevantna za ovaj postupak državne potpore. |
| --- | --- |

(116)

Konačno, Peacelink je naveo opažanja koja se odnose na ekološki aspekt društva Ilva, no ona nisu relevantna za ovaj postupak državne potpore.

4.3.   Primjedbe udruženja WV Stahl

Primjedbe udruženja WV Stahl

| (117) | WV Stahl njemačko je udruženje proizvođača čelika. Sjedište mu je u Düsseldorfu. |
| --- | --- |

(117)

WV Stahl njemačko je udruženje proizvođača čelika. Sjedište mu je u Düsseldorfu.

| (118) | WV Stahl slaže se sa sumnjama koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka. Kad je riječ u mjeri br. 1., udruženje WV Stahl smatra da bi prijevremeno plaćanje sudski zaplijenjenih iznosa društvu Ilva priskrbilo gospodarsku prednost. Kad je riječ o mjeri br. 2., udruženje smatra da je najviši prioritet naplate tijekom stječajnog postupka oblik jamstva i da je stoga sredstvo nezakonite potpore. Postojanje državne potpore s obzirom na mjeru br. 3. prema mišljenju je udruženja očito. Kad je riječ o mjeri br. 4., WV Stahl objašnjava da privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi prihvatio takvu nagodbu. |
| --- | --- |

(118)

WV Stahl slaže se sa sumnjama koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka. Kad je riječ u mjeri br. 1., udruženje WV Stahl smatra da bi prijevremeno plaćanje sudski zaplijenjenih iznosa društvu Ilva priskrbilo gospodarsku prednost. Kad je riječ o mjeri br. 2., udruženje smatra da je najviši prioritet naplate tijekom stječajnog postupka oblik jamstva i da je stoga sredstvo nezakonite potpore. Postojanje državne potpore s obzirom na mjeru br. 3. prema mišljenju je udruženja očito. Kad je riječ o mjeri br. 4., WV Stahl objašnjava da privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi prihvatio takvu nagodbu.

| (119) | Udruženje WV Stahl upozorilo je Komisiju na potencijalnu dodjelu dodatne državne potpore u obliku dvaju zajmova od 300 milijuna EUR odnosno 800 milijuna EUR. Zatražilo je od Komisije da osigura da se društvu Ilva više ne dodjeljuje javna potpora. Posebno tvrdi da svi državni rashodi za mjere koje su hitno potrebne za rješavanje problema postojećeg zagađenja i osiguravanje javnog zdravlja u Tarantu moraju ostati sukladni načelu „onečišćivač plaća” i ne smiju biti paravan za modernizaciju čeličana društva Ilva. |
| --- | --- |

(119)

Udruženje WV Stahl upozorilo je Komisiju na potencijalnu dodjelu dodatne državne potpore u obliku dvaju zajmova od 300 milijuna EUR odnosno 800 milijuna EUR. Zatražilo je od Komisije da osigura da se društvu Ilva više ne dodjeljuje javna potpora. Posebno tvrdi da svi državni rashodi za mjere koje su hitno potrebne za rješavanje problema postojećeg zagađenja i osiguravanje javnog zdravlja u Tarantu moraju ostati sukladni načelu „onečišćivač plaća” i ne smiju biti paravan za modernizaciju čeličana društva Ilva.

| (120) | Konačno, udruženje WV Stahl od Komisije traži da osigura brz povrat svake potpore za koju se detaljnom istragom utvrdi da je nespojiva. Kad je riječ o državnoj potpori u obliku zajmova, iznos potpore treba odrediti na temelju razlike između kamatne stope koju naplaćuje država i one koja bi se trebala smatrati tržišnom kamatnom stopom u trenutku odobravanja potpore. |
| --- | --- |

(120)

Konačno, udruženje WV Stahl od Komisije traži da osigura brz povrat svake potpore za koju se detaljnom istragom utvrdi da je nespojiva. Kad je riječ o državnoj potpori u obliku zajmova, iznos potpore treba odrediti na temelju razlike između kamatne stope koju naplaćuje država i one koja bi se trebala smatrati tržišnom kamatnom stopom u trenutku odobravanja potpore.

4.4.   Primjedbe društva Riva Fire SpA

Primjedbe društva Riva Fire SpA

| (121) | Društvo Riva Fire SpA („Riva Fire”) upravljalo je društvom Ilva od 1995., kada ga je kupilo od društva IRI, do 4. lipnja 2013., kada je upravljanje čeličanama društva Ilva preneseno na upravitelja kojega je Vlada imenovala u skladu s Odlukom br. 61/2013. |
| --- | --- |

(121)

Društvo Riva Fire SpA („Riva Fire”) upravljalo je društvom Ilva od 1995., kada ga je kupilo od društva IRI, do 4. lipnja 2013., kada je upravljanje čeličanama društva Ilva preneseno na upravitelja kojega je Vlada imenovala u skladu s Odlukom br. 61/2013.

| (122) | Svojim opažanjima društvo Riva Fire želi navesti, prema svojem mišljenju, istinitu verziju povijesti toga društva do trenutka kada je nad društvom Ilva pokrenut postupak u slučaju nesolventnosti u skladu s Odlukom br. 1/2015. Društvo Riva Fire osobito tvrdi da je nepropisno smijenjeno iz uprave društva Ilva nizom mjera proizišlih iz talijanske sudske i izvršne vlasti bez mogućnosti obrane vlastitih stajališta u valjanom postupku u kojemu se saslušavaju obje strane i u kojemu mu je zajamčeno pravo na obranu. |
| --- | --- |

(122)

Svojim opažanjima društvo Riva Fire želi navesti, prema svojem mišljenju, istinitu verziju povijesti toga društva do trenutka kada je nad društvom Ilva pokrenut postupak u slučaju nesolventnosti u skladu s Odlukom br. 1/2015. Društvo Riva Fire osobito tvrdi da je nepropisno smijenjeno iz uprave društva Ilva nizom mjera proizišlih iz talijanske sudske i izvršne vlasti bez mogućnosti obrane vlastitih stajališta u valjanom postupku u kojemu se saslušavaju obje strane i u kojemu mu je zajamčeno pravo na obranu.

| (123) | Društvo Riva Fire ne komentira posebno pojedine mjere koje su predmet odluke o pokretanju ili proširenju postupka. |
| --- | --- |

(123)

Društvo Riva Fire ne komentira posebno pojedine mjere koje su predmet odluke o pokretanju ili proširenju postupka.

| (124) | No ističe ono što u izlaganju činjenica talijanskih tijela smatra proturječnim. Prema navodima društva Riva Fire talijanska su tijela u kontekstu Komisijina istražnog postupka državne potpore s jedne strane tvrdila da javna sredstva odobrena društvu Ilva nisu činila državnu potporu jer su se nužno morala iskoristiti za sanaciju okoliša, dok su s druge strane u kontekstu Komisijina postupka zbog kršenja obveza u području zaštite okoliša tvrdila da postrojenje društva Ilva u Tarantu nije rizik za okoliš i zdravlje ljudi. |
| --- | --- |

(124)

No ističe ono što u izlaganju činjenica talijanskih tijela smatra proturječnim. Prema navodima društva Riva Fire talijanska su tijela u kontekstu Komisijina istražnog postupka državne potpore s jedne strane tvrdila da javna sredstva odobrena društvu Ilva nisu činila državnu potporu jer su se nužno morala iskoristiti za sanaciju okoliša, dok su s druge strane u kontekstu Komisijina postupka zbog kršenja obveza u području zaštite okoliša tvrdila da postrojenje društva Ilva u Tarantu nije rizik za okoliš i zdravlje ljudi.

4.5.   Primjedbe Italije na primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe Italije na primjedbe zainteresiranih strana

| (125) | Komisija je opažanja društava Riva Fire, Peacelink, WV Stahl i Ilva proslijedila talijanskim tijelima. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je opažanja društava Riva Fire, Peacelink, WV Stahl i Ilva proslijedila talijanskim tijelima.

| (126) | Ona ta opažanja smatraju općenitima ili irelevantnima za predmetni postupak. Tvrde da su se u svojim primjedbama na odluke o pokretanju i proširenju postupka već osvrnula na općenite argumente iznesene u okviru tih opažanja. |
| --- | --- |

(126)

Ona ta opažanja smatraju općenitima ili irelevantnima za predmetni postupak. Tvrde da su se u svojim primjedbama na odluke o pokretanju i proširenju postupka već osvrnula na općenite argumente iznesene u okviru tih opažanja.

| (127) | Štoviše, talijanska tijela smatraju da je stajalište društva Riva Fire o navodnim proturječnostima navedenima u uvodnoj izjavi 124. neutemeljeno. Talijanska tijela jasno su prepoznala hitnost stanja za zdravlje i okoliš na području Taranta. Navod koji je društvo Riva Fire izdvojilo o navodnom nepostojanju rizika za okoliš i zdravlje u Tarantu izdvojen je iz konteksta i ni na koji način ne odražava službeno stajalište talijanskih tijela. |
| --- | --- |

(127)

Štoviše, talijanska tijela smatraju da je stajalište društva Riva Fire o navodnim proturječnostima navedenima u uvodnoj izjavi 124. neutemeljeno. Talijanska tijela jasno su prepoznala hitnost stanja za zdravlje i okoliš na području Taranta. Navod koji je društvo Riva Fire izdvojilo o navodnom nepostojanju rizika za okoliš i zdravlje u Tarantu izdvojen je iz konteksta i ni na koji način ne odražava službeno stajalište talijanskih tijela.

5.   OCJENA POTPORE

OCJENA POTPORE

5.1.   Navodna proturječnost između postupka kontrole državnih potpora i postupka zbog povrede zakonodavstva Unije o okolišu

Navodna proturječnost između postupka kontrole državnih potpora i postupka zbog povrede zakonodavstva Unije o okolišu

| (128) | Talijanska tijela općenito tvrde da su različite intervencije države u korist društva Ilva prije svega bile usmjerene na zabrinutosti koje je Komisija izrazila u svojem obrazloženom mišljenju. U svojim opažanjima u pogledu odluke o pokretanju postupka Riva Fire napominje da postoji proturječnost između navoda talijanskih tijela u postupku zbog povrede i postupku kontrole državnih potpora (vidjeti uvodnu izjavu 124. i protuargument Italije u uvodnoj izjavi 127.). Prema mišljenju Italije Komisija bi proturječila sama sebi kad bi, s jedne strane, od Italije zahtijevala brzu provedbu radova potrebnih kako bi pogon u Tarantu bio u skladu s mjerodavnim pravilima o zaštiti okoliša i, s druge strane, spriječila talijanska tijela da financiraju te radove. |
| --- | --- |

(128)

Talijanska tijela općenito tvrde da su različite intervencije države u korist društva Ilva prije svega bile usmjerene na zabrinutosti koje je Komisija izrazila u svojem obrazloženom mišljenju. U svojim opažanjima u pogledu odluke o pokretanju postupka Riva Fire napominje da postoji proturječnost između navoda talijanskih tijela u postupku zbog povrede i postupku kontrole državnih potpora (vidjeti uvodnu izjavu 124. i protuargument Italije u uvodnoj izjavi 127.). Prema mišljenju Italije Komisija bi proturječila sama sebi kad bi, s jedne strane, od Italije zahtijevala brzu provedbu radova potrebnih kako bi pogon u Tarantu bio u skladu s mjerodavnim pravilima o zaštiti okoliša i, s druge strane, spriječila talijanska tijela da financiraju te radove.

| (129) | Komisija odbija taj argument. U načelu prestanak kršenja određenog skupa pravila ne opravdava kršenje drugog skupa pravila. U predmetnom slučaju usklađenost društva Ilva s mjerodavnim pravilima Unije o okolišu ne bi se trebala osigurati kršenjem pravila Unije o državnoj potpori i pružanjem javne potpore koja nije dostupna konkurentima društva Ilva, koji isto tako moraju poštovati pravila Unije o okolišu, a da pritom ne ostvaruju koristi od slične nezakonite državne potpore. |
| --- | --- |

(129)

Komisija odbija taj argument. U načelu prestanak kršenja određenog skupa pravila ne opravdava kršenje drugog skupa pravila. U predmetnom slučaju usklađenost društva Ilva s mjerodavnim pravilima Unije o okolišu ne bi se trebala osigurati kršenjem pravila Unije o državnoj potpori i pružanjem javne potpore koja nije dostupna konkurentima društva Ilva, koji isto tako moraju poštovati pravila Unije o okolišu, a da pritom ne ostvaruju koristi od slične nezakonite državne potpore.

| (130) | Talijanska tijela, zatim, tvrde da mjere javne potpore namijenjene provedbi plana zaštite okoliša nisu obuhvaćene područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a jer je njihova svrha otklanjanje štete u okolišu do utvrđivanja onečišćivača u skladu s Direktivom 2004/35/EZ i člankom 250. talijanskog Zakonika o zaštiti okoliša te s uvodnim izjavama 114. i 115. Komisijine odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(130)

Talijanska tijela, zatim, tvrde da mjere javne potpore namijenjene provedbi plana zaštite okoliša nisu obuhvaćene područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a jer je njihova svrha otklanjanje štete u okolišu do utvrđivanja onečišćivača u skladu s Direktivom 2004/35/EZ i člankom 250. talijanskog Zakonika o zaštiti okoliša te s uvodnim izjavama 114. i 115. Komisijine odluke o pokretanju postupka.

| (131) | Komisija smatra da je obrazloženje talijanskih tijela manjkavo zbog sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(131)

Komisija smatra da je obrazloženje talijanskih tijela manjkavo zbog sljedećih razloga.

| (132) | Komisija najprije podsjeća da su samo mjere br. 1 i 3 prema zakonu namijenjene provedbi plana zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(132)

Komisija najprije podsjeća da su samo mjere br. 1 i 3 prema zakonu namijenjene provedbi plana zaštite okoliša.

| (133) | Najvažnije je da je relevantan jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok ili cilj intervencije države (57). S obzirom na to da je bitan jedino učinak mjere na poduzetnika, okolišna ili druga svrha mjere kao takva nije relevantna. Nije relevantno ni je li prednost obvezna za poduzetnika u smislu da je on ne može izbjeći ili odbiti (58). |
| --- | --- |

(133)

Najvažnije je da je relevantan jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok ili cilj intervencije države (57). S obzirom na to da je bitan jedino učinak mjere na poduzetnika, okolišna ili druga svrha mjere kao takva nije relevantna. Nije relevantno ni je li prednost obvezna za poduzetnika u smislu da je on ne može izbjeći ili odbiti (58).

57

58

| (134) | Stoga javne intervencije provedene u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 2004/35/EZ nisu obuhvaćene područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Članak 107. stavak 1. UFEU-a jednako se primjenjuje na oba različita scenarija: i. kad onečišćivač još nije utvrđen i ii. kad je onečišćivač utvrđen, ali nije poduzeo potrebne mjere otklanjanja. U oba scenarija mjere sanacije koje poduzima država postaju državna potpora ako država olakšava teret koji obično snosi korisnik kao što je Ilva i ne pokušava od utvrđenog onečišćivača vratiti sredstva koja je uložila u sanaciju. |
| --- | --- |

(134)

Stoga javne intervencije provedene u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 2004/35/EZ nisu obuhvaćene područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a. Članak 107. stavak 1. UFEU-a jednako se primjenjuje na oba različita scenarija: i. kad onečišćivač još nije utvrđen i ii. kad je onečišćivač utvrđen, ali nije poduzeo potrebne mjere otklanjanja. U oba scenarija mjere sanacije koje poduzima država postaju državna potpora ako država olakšava teret koji obično snosi korisnik kao što je Ilva i ne pokušava od utvrđenog onečišćivača vratiti sredstva koja je uložila u sanaciju.

| (135) | U predmetnom slučaju u odluci o pokretanju postupka državi se dopušta da privremeno pokrije samo hitne mjere sanacije do trenutka utvrđivanja onečišćivača i pod uvjetom da Italija od onečišćivača zahtijeva povrat troškova (59). Stoga se u odluci o pokretanju postupka ne daje apsolutno i bezuvjetno dopuštenje za upotrebu državnih sredstava kako bi se ispunili zahtjevi istaknuti u obrazloženom mišljenju i/ili planu zaštite okoliša društva Ilva. |
| --- | --- |

(135)

U predmetnom slučaju u odluci o pokretanju postupka državi se dopušta da privremeno pokrije samo hitne mjere sanacije do trenutka utvrđivanja onečišćivača i pod uvjetom da Italija od onečišćivača zahtijeva povrat troškova (59). Stoga se u odluci o pokretanju postupka ne daje apsolutno i bezuvjetno dopuštenje za upotrebu državnih sredstava kako bi se ispunili zahtjevi istaknuti u obrazloženom mišljenju i/ili planu zaštite okoliša društva Ilva.

59

| (136) | U tom pogledu Komisija, na primjer, napominje da plan zaštite okoliša, na koji Italija upućuje, uključuje niz mjera koje se ne mogu svrstati kao „hitne mjere sanacije”, nego kao modernizacije kojima je cilj poboljšati rezultate društva Ilva u skladu s okolišnim standardima koji se primjenjuju na proizvodnju čelika, kako je utvrđeno u okolišnoj dozvoli društva Ilva. |
| --- | --- |

(136)

U tom pogledu Komisija, na primjer, napominje da plan zaštite okoliša, na koji Italija upućuje, uključuje niz mjera koje se ne mogu svrstati kao „hitne mjere sanacije”, nego kao modernizacije kojima je cilj poboljšati rezultate društva Ilva u skladu s okolišnim standardima koji se primjenjuju na proizvodnju čelika, kako je utvrđeno u okolišnoj dozvoli društva Ilva.

| (137) | Najvažnije je da se, s obzirom na to da su bitni samo učinci državnih mjera (a ne njihovi uzroci ili ciljevi), ne može zaključiti da bi mjere koje čine državnu potporu prestale biti potpora samo zato što bi se upotrijebile za plan zaštite okoliša društva Ilva. To se ne dopušta (i nije se moglo dopustiti) u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(137)

Najvažnije je da se, s obzirom na to da su bitni samo učinci državnih mjera (a ne njihovi uzroci ili ciljevi), ne može zaključiti da bi mjere koje čine državnu potporu prestale biti potpora samo zato što bi se upotrijebile za plan zaštite okoliša društva Ilva. To se ne dopušta (i nije se moglo dopustiti) u odluci o pokretanju postupka.

| (138) | Zaključno, Italija se ne može oslanjati na zahtjeve istaknute u obrazloženom mišljenju i tekst uvodnih izjava 114. i 115. Komisijine odluke o pokretanju postupka kako se državna sredstva uložena u trenutačno poslovanje društva Ilva i troškove zaštite okoliša ne bi smatrala državnom potporom. |
| --- | --- |

(138)

Zaključno, Italija se ne može oslanjati na zahtjeve istaknute u obrazloženom mišljenju i tekst uvodnih izjava 114. i 115. Komisijine odluke o pokretanju postupka kako se državna sredstva uložena u trenutačno poslovanje društva Ilva i troškove zaštite okoliša ne bi smatrala državnom potporom.

5.2.   Postojanje potpore

Postojanje potpore

| (139) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(139)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (140) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a utvrđeni su kumulativni kriteriji. Stoga, kako bi se odredilo čini li predmetna mjera potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, svi sljedeći kriteriji moraju biti ispunjeni:






  (a) | korisnik je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, čime se podrazumijeva da obavlja gospodarsku djelatnost; |
| --- | --- | --- |

(140)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a utvrđeni su kumulativni kriteriji. Stoga, kako bi se odredilo čini li predmetna mjera potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, svi sljedeći kriteriji moraju biti ispunjeni:

(a)

korisnik je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, čime se podrazumijeva da obavlja gospodarsku djelatnost;

| (b) | mjera se financira iz državnih sredstava i može se pripisati državi; |
| --- | --- |

(b)

mjera se financira iz državnih sredstava i može se pripisati državi;

| (c) | mjerom se dodjeljuje gospodarska prednost; |
| --- | --- |

(c)

mjerom se dodjeljuje gospodarska prednost;

| (d) | ta je prednost selektivna; |
| --- | --- |

(d)

ta je prednost selektivna;

| (e) | mjerom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i ona može utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(e)

mjerom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i ona može utjecati na trgovinu među državama članicama.

| (141) | Kad je riječ o ispunjivanju uvjeta da korisnik mora biti poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Sud je dosljedno definirao poduzetnike kao subjekte koji obavljaju gospodarsku djelatnost bez obzira na njihov pravni status i način na koji ih se financira (60), dok je djelatnost koja se sastoji od pružanja robe i usluga na tržištu gospodarska djelatnost (61). Komisija napominje da Ilva proizvodi i prodaje čelik na tržištu Unije i u drugim zemljama, što se može smatrati gospodarskom djelatnosti. Stoga Komisija zaključuje da je Ilva poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a bez obzira na vlasništvo ili status pod izvanrednom upravom u skladu s talijanskim pravom. |
| --- | --- |

(141)

Kad je riječ o ispunjivanju uvjeta da korisnik mora biti poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Sud je dosljedno definirao poduzetnike kao subjekte koji obavljaju gospodarsku djelatnost bez obzira na njihov pravni status i način na koji ih se financira (60), dok je djelatnost koja se sastoji od pružanja robe i usluga na tržištu gospodarska djelatnost (61). Komisija napominje da Ilva proizvodi i prodaje čelik na tržištu Unije i u drugim zemljama, što se može smatrati gospodarskom djelatnosti. Stoga Komisija zaključuje da je Ilva poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a bez obzira na vlasništvo ili status pod izvanrednom upravom u skladu s talijanskim pravom.

60

61

| (142) | Komisija mora analizirati narušava li se predmetnim mjerama ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i mogu li one utjecati na trgovinu među državama članicama. Pretpostavlja se da se, kada potpora koju dodijeli država članica ojačava položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge konkurentne poduzetnike u trgovini unutar Unije, mora smatrati da su potonji zahvaćeni potporom (62). Stoga je dovoljno da se primatelj potpore natječe s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje (63). Na tržištima ugljičnog čelika na kojima posluje Ilva postoji znatno tržišno natjecanje i trgovina unutar Unije (64) te Ilva svoje proizvode prodaje u Italiji i drugim državama članicama. Kao rezultat toga sve mjere koje se ocjenjuju narušavaju ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje i mogu utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(142)

Komisija mora analizirati narušava li se predmetnim mjerama ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i mogu li one utjecati na trgovinu među državama članicama. Pretpostavlja se da se, kada potpora koju dodijeli država članica ojačava položaj jednog poduzetnika u odnosu na druge konkurentne poduzetnike u trgovini unutar Unije, mora smatrati da su potonji zahvaćeni potporom (62). Stoga je dovoljno da se primatelj potpore natječe s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje (63). Na tržištima ugljičnog čelika na kojima posluje Ilva postoji znatno tržišno natjecanje i trgovina unutar Unije (64) te Ilva svoje proizvode prodaje u Italiji i drugim državama članicama. Kao rezultat toga sve mjere koje se ocjenjuju narušavaju ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje i mogu utjecati na trgovinu među državama članicama.

62

63

64

| (143) | Za ostale kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a i prethodno navedene u uvodnoj izjavi 140. točkama (b), (c) i (d) Komisija će nastaviti ocjenjivati svaku mjeru pojedinačno. |
| --- | --- |

(143)

Za ostale kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a i prethodno navedene u uvodnoj izjavi 140. točkama (b), (c) i (d) Komisija će nastaviti ocjenjivati svaku mjeru pojedinačno.

5.2.1.   Mjera br. 1

Mjera br. 1

| (144) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 21., 24. svibnja 2017. obitelj Riva i društvo Ilva postigli su sporazum o nagodbi kojim je riješen spor između izvanredne uprave društva Ilva i članova obitelji Riva. |
| --- | --- |

(144)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 21., 24. svibnja 2017. obitelj Riva i društvo Ilva postigli su sporazum o nagodbi kojim je riješen spor između izvanredne uprave društva Ilva i članova obitelji Riva.

| (145) | Sporazum o nagodbi isključivo je sporazum između privatnih stranaka, odnosno određenih članova obitelji Riva koji djeluju u svojstvu dioničara društva Ilva i trenutačne izvanredne uprave društva Ilva. [...]. Društvo Ilva nije stranka u tom kaznenom postupku. Iznosi koji će se na temelju sporazuma o nagodbi prenijeti društvu Ilva uključuju: i. imovinu obitelji Riva na njezinim računima u stranim bankama koja će društvu Ilva konačno biti dostupna u pravnom obliku predviđenom člankom 3. stavkom 1. Odluke br. 1/2015, tj. u obliku obveznica koje će upisati Fondo Unico di Giustizia i koje se ne trebaju vratiti članovima obitelji Riva čak i u slučaju njihove oslobađajuće presude i ii. dodatni iznos od 145 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(145)

Sporazum o nagodbi isključivo je sporazum između privatnih stranaka, odnosno određenih članova obitelji Riva koji djeluju u svojstvu dioničara društva Ilva i trenutačne izvanredne uprave društva Ilva. [...]. Društvo Ilva nije stranka u tom kaznenom postupku. Iznosi koji će se na temelju sporazuma o nagodbi prenijeti društvu Ilva uključuju: i. imovinu obitelji Riva na njezinim računima u stranim bankama koja će društvu Ilva konačno biti dostupna u pravnom obliku predviđenom člankom 3. stavkom 1. Odluke br. 1/2015, tj. u obliku obveznica koje će upisati Fondo Unico di Giustizia i koje se ne trebaju vratiti članovima obitelji Riva čak i u slučaju njihove oslobađajuće presude i ii. dodatni iznos od 145 milijuna EUR.

Fondo Unico di Giustizia

| (146) | U usporedbi sa situacijom u vrijeme donošenja odluke o pokretanju postupka taj sporazum o nagodbi čini novu činjenicu koju treba uzeti u obzir u Komisijinoj konačnoj ocjeni mjere br. 1, posebno u pogledu moguće prednosti dodijeljene društvu Ilva i pripisivosti te mjere državi. |
| --- | --- |

(146)

U usporedbi sa situacijom u vrijeme donošenja odluke o pokretanju postupka taj sporazum o nagodbi čini novu činjenicu koju treba uzeti u obzir u Komisijinoj konačnoj ocjeni mjere br. 1, posebno u pogledu moguće prednosti dodijeljene društvu Ilva i pripisivosti te mjere državi.

| (147) | U tom se pogledu ne osporava da su talijanska tijela prvotno namjeravala imovinu obitelji Riva prenijeti društvu Ilva prije okončanja kaznenog postupka, kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka. Neovisno o tome, činjenica je da unatoč odredbama Odluke br. 1/2015 i kasnije odluke Decreto di Trasferimento nije bilo prijenosa imovine obitelji Riva zbog stalnog odbijanja švicarskog suda da izvrši nalog bez prethodne suglasnosti navodnih vlasnika imovine, odnosno članova obitelji Riva. Situacija se mogla riješiti samo kada su članovi obitelji Riva sami odlučili, na temelju isključivo privatnog sporazuma o nagodbi, prenijeti imovinu koja je pod njihovom kontrolom na društvo Ilva (65). Činjenica je i da područje primjene sporazuma o nagodbi ne odgovara u potpunosti cijeloj strukturi koju su talijanska tijela osmislila u Odluci 1/2015: kao prvo, iznosi preneseni na društvo Ilva de facto su viši od iznosa predviđenih tom Odlukom i, kao drugo, u zamjenu za prijenos tih iznosa obitelj Riva dobila je značajnu naknadu. |
| --- | --- |

(147)

U tom se pogledu ne osporava da su talijanska tijela prvotno namjeravala imovinu obitelji Riva prenijeti društvu Ilva prije okončanja kaznenog postupka, kako je objašnjeno u odluci o pokretanju postupka. Neovisno o tome, činjenica je da unatoč odredbama Odluke br. 1/2015 i kasnije odluke Decreto di Trasferimento nije bilo prijenosa imovine obitelji Riva zbog stalnog odbijanja švicarskog suda da izvrši nalog bez prethodne suglasnosti navodnih vlasnika imovine, odnosno članova obitelji Riva. Situacija se mogla riješiti samo kada su članovi obitelji Riva sami odlučili, na temelju isključivo privatnog sporazuma o nagodbi, prenijeti imovinu koja je pod njihovom kontrolom na društvo Ilva (65). Činjenica je i da područje primjene sporazuma o nagodbi ne odgovara u potpunosti cijeloj strukturi koju su talijanska tijela osmislila u Odluci 1/2015: kao prvo, iznosi preneseni na društvo Ilva de facto su viši od iznosa predviđenih tom Odlukom i, kao drugo, u zamjenu za prijenos tih iznosa obitelj Riva dobila je značajnu naknadu.

Decreto di Trasferimento

65

de facto

| (148) | Postojanje tog privatnog sporazuma o nagodbi i činjenica da je situacija riješena tek nakon sklapanja sporazuma dokaz su da je odluka o prijenosu imovine obitelji Riva na društvo Ilva na kraju bila i. dio šireg dogovora u kojemu su pomireni privatni interesi obitelji Riva i društva Ilva te ii. u rukama obitelji Riva i društva Ilva (a ne države). To je potrebno uzeti u obzir kako bi se odredilo vrijede li i dalje Komisijine početne sumnje da bi se društvu Ilva transakcijom dodijelila gospodarska prednost i da bi se ona mogla pripisati državi. |
| --- | --- |

(148)

Postojanje tog privatnog sporazuma o nagodbi i činjenica da je situacija riješena tek nakon sklapanja sporazuma dokaz su da je odluka o prijenosu imovine obitelji Riva na društvo Ilva na kraju bila i. dio šireg dogovora u kojemu su pomireni privatni interesi obitelji Riva i društva Ilva te ii. u rukama obitelji Riva i društva Ilva (a ne države). To je potrebno uzeti u obzir kako bi se odredilo vrijede li i dalje Komisijine početne sumnje da bi se društvu Ilva transakcijom dodijelila gospodarska prednost i da bi se ona mogla pripisati državi.

| (149) | U pogledu pripisivosti državi prijenosa imovine obitelji Riva društvu Ilva Komisija napominje da je taj prijenos izvršen kao dio šireg dogovora o kojemu su odluku donijeli obitelj Riva i društvo Ilva. Ponovno se ne osporava da su na početku talijanska tijela imovinu obitelji Riva namjeravala prenijeti na društvo Ilva prije okončanja kaznenog postupka. Neovisno o tome, konačnu odluku obitelj Riva donijela je na temelju sporazuma o nagodbi, pri čijoj je provedbi dopisom obitelji Riva stranim bankama da oslobode sredstva stvarno dopušten njihov prijenos na društvo Ilva. Stoga je osnova za prijenos imovine obitelji Riva na društvo Ilva privatni sporazum o nagodbi između obitelji Riva i društva Ilva, koji se ne može pripisati državi. |
| --- | --- |

(149)

U pogledu pripisivosti državi prijenosa imovine obitelji Riva društvu Ilva Komisija napominje da je taj prijenos izvršen kao dio šireg dogovora o kojemu su odluku donijeli obitelj Riva i društvo Ilva. Ponovno se ne osporava da su na početku talijanska tijela imovinu obitelji Riva namjeravala prenijeti na društvo Ilva prije okončanja kaznenog postupka. Neovisno o tome, konačnu odluku obitelj Riva donijela je na temelju sporazuma o nagodbi, pri čijoj je provedbi dopisom obitelji Riva stranim bankama da oslobode sredstva stvarno dopušten njihov prijenos na društvo Ilva. Stoga je osnova za prijenos imovine obitelji Riva na društvo Ilva privatni sporazum o nagodbi između obitelji Riva i društva Ilva, koji se ne može pripisati državi.

| (150) | Uz to, Komisija primjećuje da se čini da u pogledu postojanja gospodarske prednosti društvo Ilva sporazumom o nagodbi s obitelji Riva nije ostvarilo korist koju ne bi moglo ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima. Obitelj Riva imala je razlog za sudjelovanje u pregovorima o nagodbi jer je bila izložena riziku da će društvu Ilva dugovati do [...] EUR na temelju odštetnih zahtjeva ako nacionalni sud prihvati sva potraživanja društva Ilva. Sa svoje je strane društvo Ilva prilično hitno trebalo likvidna sredstva kako bi financiralo trenutačno poslovanje ili mjere sanacije definirane u planu zaštite okoliša. Stoga je društvo Ilva pristalo odreći se svih budućih potraživanja (koja su mogla iznositi do [...] EUR) u zamjenu za hitan prijenos približno 1,2 milijarde EUR, pri čemu je dio toga imovina obitelji Riva obuhvaćena Odlukom br. 1/2015. U tom se ponašanju odražava činjenica da bi razumni subjekti koji žele izbjeći gubitke mogli prednost dati rješavanju dugotrajnog spora mirnim putem umjesto pribjegavanju sudu ili arbitraži. U tom kontekstu ništa ne upućuje na to da sporazum o nagodbi koju su postigli društvo Ilva i obitelj Riva nije donesen u obostranom interesu privatnih stranaka. Stoga, s obzirom na to da je sporazum o nagodbi između društva Ilva i njegovih dioničara u cjelini sklopljen u uobičajenim tržišnim uvjetima i da se prema tome njime društvu Ilva ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost, ni prijenosom imovine obitelji Riva, koji je dio te ukupne nagodbe, ne dodjeljuje se nikakva gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(150)

Uz to, Komisija primjećuje da se čini da u pogledu postojanja gospodarske prednosti društvo Ilva sporazumom o nagodbi s obitelji Riva nije ostvarilo korist koju ne bi moglo ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima. Obitelj Riva imala je razlog za sudjelovanje u pregovorima o nagodbi jer je bila izložena riziku da će društvu Ilva dugovati do [...] EUR na temelju odštetnih zahtjeva ako nacionalni sud prihvati sva potraživanja društva Ilva. Sa svoje je strane društvo Ilva prilično hitno trebalo likvidna sredstva kako bi financiralo trenutačno poslovanje ili mjere sanacije definirane u planu zaštite okoliša. Stoga je društvo Ilva pristalo odreći se svih budućih potraživanja (koja su mogla iznositi do [...] EUR) u zamjenu za hitan prijenos približno 1,2 milijarde EUR, pri čemu je dio toga imovina obitelji Riva obuhvaćena Odlukom br. 1/2015. U tom se ponašanju odražava činjenica da bi razumni subjekti koji žele izbjeći gubitke mogli prednost dati rješavanju dugotrajnog spora mirnim putem umjesto pribjegavanju sudu ili arbitraži. U tom kontekstu ništa ne upućuje na to da sporazum o nagodbi koju su postigli društvo Ilva i obitelj Riva nije donesen u obostranom interesu privatnih stranaka. Stoga, s obzirom na to da je sporazum o nagodbi između društva Ilva i njegovih dioničara u cjelini sklopljen u uobičajenim tržišnim uvjetima i da se prema tome njime društvu Ilva ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost, ni prijenosom imovine obitelji Riva, koji je dio te ukupne nagodbe, ne dodjeljuje se nikakva gospodarska prednost.

| (151) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da se prijenosom imovine obitelji Riva društvu Ilva u pravnom obliku predviđenom Odlukom br. 1/2015 tom društvu ne dodjeljuje gospodarska prednost niti se on može pripisati talijanskoj državi. |
| --- | --- |

(151)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da se prijenosom imovine obitelji Riva društvu Ilva u pravnom obliku predviđenom Odlukom br. 1/2015 tom društvu ne dodjeljuje gospodarska prednost niti se on može pripisati talijanskoj državi.

5.2.1.1.   Zaključak o mjeri br. 1

Zaključak o mjeri br. 1

| (152) | Na temelju prethodnih činjenica Komisija zaključuje da se provedena mjera ne može pripisati državi. Budući da su kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a kumulativni, Komisija zaključuje da mjera br. 1 ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(152)

Na temelju prethodnih činjenica Komisija zaključuje da se provedena mjera ne može pripisati državi. Budući da su kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a kumulativni, Komisija zaključuje da mjera br. 1 ne čini državnu potporu.

5.2.2.   Mjera br. 2

Mjera br. 2

5.2.2.1.   Gospodarska prednost koja proizlazi iz državnih sredstava

Gospodarska prednost koja proizlazi iz državnih sredstava

| (153) | Kako bi ocijenila dodjeljuje li se mjerom br. 2 gospodarska prednost društvu Ilva, Komisija je najprije analizirala argumente Italije navedene u uvodnoj izjavi 87. koji se odnose na regulatornu prirodu te mjere. Prema mišljenju Italije predmetnom zakonskom odredbom samo se provodi opće pravno načelo koje omogućuje davanje statusa zajma s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka ako je to potrebno da bi se očuvala vrijednost poduzetnika i upravljanje njegovom imovinom. |
| --- | --- |

(153)

Kako bi ocijenila dodjeljuje li se mjerom br. 2 gospodarska prednost društvu Ilva, Komisija je najprije analizirala argumente Italije navedene u uvodnoj izjavi 87. koji se odnose na regulatornu prirodu te mjere. Prema mišljenju Italije predmetnom zakonskom odredbom samo se provodi opće pravno načelo koje omogućuje davanje statusa zajma s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka ako je to potrebno da bi se očuvala vrijednost poduzetnika i upravljanje njegovom imovinom.

| (154) | Donošenjem mjere br. 2 Italija je gotovo sva nesolventna društva od nacionalnog strateškog interesa, kao što je Ilva, uključila u sustav najvišeg prioriteta naplate tijekom stečajnog postupka, što je zajednička značajka postupaka u slučaju nesolventnosti. To je ključna značajka općeg pravnog okvira u području nesolventnosti koji se primjenjuje na sve nesolventne ili gotovo nesolventne poduzetnike koji posluju u Italiji (Legge Fallimentare utvrđen u Regio decreto br. 267 od 16. ožujka 1942. (vidjeti uvodnu izjavu 92.)). |
| --- | --- |

(154)

Donošenjem mjere br. 2 Italija je gotovo sva nesolventna društva od nacionalnog strateškog interesa, kao što je Ilva, uključila u sustav najvišeg prioriteta naplate tijekom stečajnog postupka, što je zajednička značajka postupaka u slučaju nesolventnosti. To je ključna značajka općeg pravnog okvira u području nesolventnosti koji se primjenjuje na sve nesolventne ili gotovo nesolventne poduzetnike koji posluju u Italiji (Legge Fallimentare utvrđen u Regio decreto br. 267 od 16. ožujka 1942. (vidjeti uvodnu izjavu 92.)).

Legge Fallimentare

Regio decreto

| (155) | Komisija smatra da ne postoje razlozi za primjenu kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu na mjeru br. 2 jer je Italija postupala kao javno regulatorno tijelo, a ne kao ulagač (66). Drugim riječima, donošenjem mjere br. 2 Italija je izvršila svoje regulatorne državne ovlasti kako bi očuvala vrijednost imovine poduzetnika suočenih s rizikom nesolventnosti te nije postupala kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. U okviru mjere br. 2 Italija je jednostrano ponovno odredila prioritet vjerovnika društva Ilva, što se ne može usporediti s radnjama koje mogu poduzeti privatne osobe. Samo država ima ovlast sva postojeća potraživanja (uključujući nadređeni dug) podrediti novijim potraživanjima, pri čemu ta ovlast nije dostupna privatnim vjerovnicima ili općenito privatnim osobama. Stoga se kriterij subjekta u tržišnom gospodarstvu ne može primijeniti na mjeru br. 2. |
| --- | --- |

(155)

Komisija smatra da ne postoje razlozi za primjenu kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu na mjeru br. 2 jer je Italija postupala kao javno regulatorno tijelo, a ne kao ulagač (66). Drugim riječima, donošenjem mjere br. 2 Italija je izvršila svoje regulatorne državne ovlasti kako bi očuvala vrijednost imovine poduzetnika suočenih s rizikom nesolventnosti te nije postupala kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. U okviru mjere br. 2 Italija je jednostrano ponovno odredila prioritet vjerovnika društva Ilva, što se ne može usporediti s radnjama koje mogu poduzeti privatne osobe. Samo država ima ovlast sva postojeća potraživanja (uključujući nadređeni dug) podrediti novijim potraživanjima, pri čemu ta ovlast nije dostupna privatnim vjerovnicima ili općenito privatnim osobama. Stoga se kriterij subjekta u tržišnom gospodarstvu ne može primijeniti na mjeru br. 2.

66

| (156) | Budući da se ne može primijeniti kriterij subjekta u tržišnom gospodarstvu, može se zaključiti da za postojanje prednosti u okviru mjere br. 2 nije odlučujuće ostvaruje li zahvaljujući toj mjeri država najveći mogući povrat ili bilježi najmanji mogući gubitak za državna sredstva. Neovisno o tome, Komisija još treba ocijeniti uključuje li mjera br. 2 drugi oblik prednosti koja proizlazi iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(156)

Budući da se ne može primijeniti kriterij subjekta u tržišnom gospodarstvu, može se zaključiti da za postojanje prednosti u okviru mjere br. 2 nije odlučujuće ostvaruje li zahvaljujući toj mjeri država najveći mogući povrat ili bilježi najmanji mogući gubitak za državna sredstva. Neovisno o tome, Komisija još treba ocijeniti uključuje li mjera br. 2 drugi oblik prednosti koja proizlazi iz državnih sredstava.

| (157) | U prethodno navedenim okolnostima moguća manja vjerojatnost da će država naplatiti dugove prema nekim javnim subjektima nakon što se za novi dug odobri najviši prioritet naplate tijekom stečajnog postupka samo je sporedan učinak predmetne regulatorne mjere. Glavna svrha i učinak izmjene predmetnog zakona nije bilo odricanje od duga društva Ilva prema državi, čime bi se pogodovalo tom društvu. Uz to, kako su napomenula talijanska tijela, najviši prioritet naplate zajmova tijekom stečajnog postupka može se dodijeliti i na temelju općeg zakona o nesolventnosti (uvodna izjava 92.) te postoje empirijski dokazi da se u Italiji sve više zajmova dodjeljuje nesolventnim društvima koja sklapaju sporazume o nagodbi pod nadzorom suda nakon što su od 2010. uvedene reforme kojima se postupno proširio opseg zajmova s najvišim prioritetom naplate (67). Kako je potvrdio Sud, negativan neizravan učinak na državne prihode koji proizlaze iz regulatornih mjera ne predstavlja prijenos državnih sredstava ako se radi o sastavnoj značajki mjere (68). Stoga, s obzirom na to da je mogući negativni učinak na državne zajmove društvu Ilva sastavna značajka sustava najvišeg prioriteta naplate u postupcima u slučaju nesolventnosti u Italiji, to ne može biti način dodjele određene prednosti društvu Ilva iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(157)

U prethodno navedenim okolnostima moguća manja vjerojatnost da će država naplatiti dugove prema nekim javnim subjektima nakon što se za novi dug odobri najviši prioritet naplate tijekom stečajnog postupka samo je sporedan učinak predmetne regulatorne mjere. Glavna svrha i učinak izmjene predmetnog zakona nije bilo odricanje od duga društva Ilva prema državi, čime bi se pogodovalo tom društvu. Uz to, kako su napomenula talijanska tijela, najviši prioritet naplate zajmova tijekom stečajnog postupka može se dodijeliti i na temelju općeg zakona o nesolventnosti (uvodna izjava 92.) te postoje empirijski dokazi da se u Italiji sve više zajmova dodjeljuje nesolventnim društvima koja sklapaju sporazume o nagodbi pod nadzorom suda nakon što su od 2010. uvedene reforme kojima se postupno proširio opseg zajmova s najvišim prioritetom naplate (67). Kako je potvrdio Sud, negativan neizravan učinak na državne prihode koji proizlaze iz regulatornih mjera ne predstavlja prijenos državnih sredstava ako se radi o sastavnoj značajki mjere (68). Stoga, s obzirom na to da je mogući negativni učinak na državne zajmove društvu Ilva sastavna značajka sustava najvišeg prioriteta naplate u postupcima u slučaju nesolventnosti u Italiji, to ne može biti način dodjele određene prednosti društvu Ilva iz državnih sredstava.

67

68

5.2.2.2.   Zaključak o mjeri br. 2

Zaključak o mjeri br. 2

| (158) | Komisija zaključuje da se mjerom 2. društvu Ilva ne dodjeljuje gospodarska prednost koja proizlazi iz državnih sredstava. Budući da su kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a kumulativni, Komisija zaključuje da mjera br. 2 ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(158)

Komisija zaključuje da se mjerom 2. društvu Ilva ne dodjeljuje gospodarska prednost koja proizlazi iz državnih sredstava. Budući da su kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a kumulativni, Komisija zaključuje da mjera br. 2 ne čini državnu potporu.

5.2.3.   Mjera br. 3

Mjera br. 3

5.2.3.1.   Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

| (159) | Kad je riječ o tome potječe li mjera od države, Komisija primjećuje da se mjera sastoji od jamstva za zajam koje je dalo Ministarstvo gospodarstva i financija. |
| --- | --- |

(159)

Kad je riječ o tome potječe li mjera od države, Komisija primjećuje da se mjera sastoji od jamstva za zajam koje je dalo Ministarstvo gospodarstva i financija.

| (160) | Budući da pojam države članice uključuje sve razine tijela javne vlasti, neovisno o tome je li riječ o nacionalnom, regionalnom ili lokalnom tijelu, Komisija zaključuje da se mjera može pripisati državi. |
| --- | --- |

(160)

Budući da pojam države članice uključuje sve razine tijela javne vlasti, neovisno o tome je li riječ o nacionalnom, regionalnom ili lokalnom tijelu, Komisija zaključuje da se mjera može pripisati državi.

| (161) | Državna jamstva dovode u rizik državna sredstva jer se aktiviranjem jamstva vrši plaćanje iz državnog proračuna. Upravo zbog tog razloga, i suprotno argumentu talijanskih tijela, čak i propisno nadoknađena državna jamstva uključuju državna sredstva. Uz to, kako je dodatno prikazano u nastavku, Komisija smatra i da se, s obzirom na to da je naknada za jamstvo koju je Italija naplatila niža od naknade po tržišnim uvjetima, talijanska država odrekla i da se i dalje odriče sredstava koja bi stekla uz višu naknadu za jamstva po tržišnim uvjetima. Pri ocjenjivanju uvjeta državnog jamstva, uključujući naknadu koja je za njega naplaćena, može se samo isključiti nalaz o gospodarskoj prednosti (ako uvjeti ne odgovaraju tržišnim uvjetima), no ne i nalaz o državnim sredstvima, koji nije sporan. Stoga Komisija zaključuje da mjera 3. uključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(161)

Državna jamstva dovode u rizik državna sredstva jer se aktiviranjem jamstva vrši plaćanje iz državnog proračuna. Upravo zbog tog razloga, i suprotno argumentu talijanskih tijela, čak i propisno nadoknađena državna jamstva uključuju državna sredstva. Uz to, kako je dodatno prikazano u nastavku, Komisija smatra i da se, s obzirom na to da je naknada za jamstvo koju je Italija naplatila niža od naknade po tržišnim uvjetima, talijanska država odrekla i da se i dalje odriče sredstava koja bi stekla uz višu naknadu za jamstva po tržišnim uvjetima. Pri ocjenjivanju uvjeta državnog jamstva, uključujući naknadu koja je za njega naplaćena, može se samo isključiti nalaz o gospodarskoj prednosti (ako uvjeti ne odgovaraju tržišnim uvjetima), no ne i nalaz o državnim sredstvima, koji nije sporan. Stoga Komisija zaključuje da mjera 3. uključuje državna sredstva.

5.2.3.2.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (162) | U skladu s ustaljenom sudskom praksom, kako bi se ocijenilo čini li državna mjera potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, potrebno je utvrditi je li među ostalim poduzetnik korisnik ostvario gospodarsku prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima (69). |
| --- | --- |

(162)

U skladu s ustaljenom sudskom praksom, kako bi se ocijenilo čini li državna mjera potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, potrebno je utvrditi je li među ostalim poduzetnik korisnik ostvario gospodarsku prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima (69).

69

| (163) | Gospodarska prednost postoji kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države u uvjetima koji se razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta (70). No intervencijom tijela javne vlasti korisniku se ne dodjeljuje nužno prednost te ona kao takva ne čini državnu potporu ako se izvršava u uobičajenim tržišnim uvjetima. Drugim riječima, državna potpora nije uključena ako tijelo javne vlasti postupa kao što bi to u sličnim okolnostima učinio razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(163)

Gospodarska prednost postoji kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države u uvjetima koji se razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta (70). No intervencijom tijela javne vlasti korisniku se ne dodjeljuje nužno prednost te ona kao takva ne čini državnu potporu ako se izvršava u uobičajenim tržišnim uvjetima. Drugim riječima, državna potpora nije uključena ako tijelo javne vlasti postupa kao što bi to u sličnim okolnostima učinio razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu.

70

| (164) | U tom pogledu talijanska tijela tvrde da je premija koju su talijanska tijela naplatila za državno jamstvo određena u skladu s preporukom stručnjaka [...] (71). Ta tijela smatraju da je, kao takva, naknada za rizik koji je preuzela država u skladu s naknadom koju bi zahtijevao razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu te da se tim jamstvom društvu Ilva ne dodjeljuje gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(164)

U tom pogledu talijanska tijela tvrde da je premija koju su talijanska tijela naplatila za državno jamstvo određena u skladu s preporukom stručnjaka [...] (71). Ta tijela smatraju da je, kao takva, naknada za rizik koji je preuzela država u skladu s naknadom koju bi zahtijevao razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu te da se tim jamstvom društvu Ilva ne dodjeljuje gospodarska prednost.

71

| (165) | No zainteresirane strane koje su dostavile primjedbe u pogledu mjere br. 3 smatraju da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi prihvatio te financijske uvjete. Konkretno, WV Stahl od Komisije zahtijeva da utvrdi primjenjivu tržišnu stopu i vrati iznos nespojive potpore u obliku razlike između te tržišne stope i stvarne stope koju su talijanska tijela naplatila društvu Ilva. |
| --- | --- |

(165)

No zainteresirane strane koje su dostavile primjedbe u pogledu mjere br. 3 smatraju da subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi prihvatio te financijske uvjete. Konkretno, WV Stahl od Komisije zahtijeva da utvrdi primjenjivu tržišnu stopu i vrati iznos nespojive potpore u obliku razlike između te tržišne stope i stvarne stope koju su talijanska tijela naplatila društvu Ilva.

| (166) | Komisija najprije želi istaknuti da se u vrijeme odobravanja predmetnog državnog jamstva nad društvom Ilva provodio postupak u slučaju nesolventnosti. Kao takvo, društvo se smatralo poduzetnikom u teškoćama u skladu s točkom 20. podtočkom (c) Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”) (72). |
| --- | --- |

(166)

Komisija najprije želi istaknuti da se u vrijeme odobravanja predmetnog državnog jamstva nad društvom Ilva provodio postupak u slučaju nesolventnosti. Kao takvo, društvo se smatralo poduzetnikom u teškoćama u skladu s točkom 20. podtočkom (c) Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama („Smjernice za sanaciju i restrukturiranje”) (72).

72

| (167) | U odjeljku 4.1. Obavijesti o jamstvima Komisija objašnjava da bi „za društva u teškoćama tržišni davatelj jamstva, ako postoji, u vrijeme davanja jamstva zaračunao visoku premiju s obzirom na očekivanu stopu neizvršavanja ugovornih obveza. Ako vjerojatnost da zajmoprimac neće moći otplatiti kredit postane posebno visoka, ova tržišna stopa možda neće postojati, a u izuzetnim okolnostima vrijednost jamstva može biti onolika koliki je i iznos koji je učinkovito pokriven tim jamstvom” (73). Taj je pristup usvojio i Sud koji je presudio da, kada država pruži društvu s teškoćama jamstvo za bankovni zajam, a da pritom „nema odgovarajuće protučinidbe”, jamstva se moraju smatrati potporama u iznosu osiguranog zajma (74). |
| --- | --- |

(167)

U odjeljku 4.1. Obavijesti o jamstvima Komisija objašnjava da bi „za društva u teškoćama tržišni davatelj jamstva, ako postoji, u vrijeme davanja jamstva zaračunao visoku premiju s obzirom na očekivanu stopu neizvršavanja ugovornih obveza. Ako vjerojatnost da zajmoprimac neće moći otplatiti kredit postane posebno visoka, ova tržišna stopa možda neće postojati, a u izuzetnim okolnostima vrijednost jamstva može biti onolika koliki je i iznos koji je učinkovito pokriven tim jamstvom” (73). Taj je pristup usvojio i Sud koji je presudio da, kada država pruži društvu s teškoćama jamstvo za bankovni zajam, a da pritom „nema odgovarajuće protučinidbe”, jamstva se moraju smatrati potporama u iznosu osiguranog zajma (74).

73

nema odgovarajuće protučinidbe

74

| (168) | U tom je kontekstu Komisija najprije ocijenila postoje li u ovom predmetu okolnosti u kojima je vjerojatnost da zajmoprimac neće moći otplatiti zajam toliko visoka da iznos zajma za koji je dano jamstvo u cijelosti čini potporu. Poduzetnik u teškoćama poduzetnik je koji se suočava s ozbiljnim ekonomskim i financijskim neprilikama i koji će bez intervencije države gotovo sigurno u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju prekinuti poslovanje. U tim je okolnostima vjerojatno da nijedan subjekt u tržišnom gospodarstvu tom poduzetniku ni po kojoj stopi ne bi dao zajam ili jamstvo tako da bi svaki zajam ili jamstvo države tom poduzetniku načelno trebao biti potpora koja odgovara ukupnom iznosu zajma (za koji je dano jamstvo). Neovisno o tome, tu središnju pretpostavku treba provjeriti s obzirom na činjenice u svakom predmetu, a ako se nad korisnikom provodi postupak u slučaju nesolventnosti, u odnosu na pravila o nesolventnosti koja se primjenjuju u relevantnoj državi članici. |
| --- | --- |

(168)

U tom je kontekstu Komisija najprije ocijenila postoje li u ovom predmetu okolnosti u kojima je vjerojatnost da zajmoprimac neće moći otplatiti zajam toliko visoka da iznos zajma za koji je dano jamstvo u cijelosti čini potporu. Poduzetnik u teškoćama poduzetnik je koji se suočava s ozbiljnim ekonomskim i financijskim neprilikama i koji će bez intervencije države gotovo sigurno u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju prekinuti poslovanje. U tim je okolnostima vjerojatno da nijedan subjekt u tržišnom gospodarstvu tom poduzetniku ni po kojoj stopi ne bi dao zajam ili jamstvo tako da bi svaki zajam ili jamstvo države tom poduzetniku načelno trebao biti potpora koja odgovara ukupnom iznosu zajma (za koji je dano jamstvo). Neovisno o tome, tu središnju pretpostavku treba provjeriti s obzirom na činjenice u svakom predmetu, a ako se nad korisnikom provodi postupak u slučaju nesolventnosti, u odnosu na pravila o nesolventnosti koja se primjenjuju u relevantnoj državi članici.

| (169) | U pogledu potonjeg Komisija napominje da se u talijanskom pravu u području nesolventnosti za velike poduzetnike prioritet naplate iz stečajne mase (pre-deduzione) daje svakom novom zajmu odobrenom tijekom postupka u slučaju nesolventnosti u odnosu na zajmove odobrene prije proglašenja nesolventnosti. Nadalje, za razliku od zajmova odobrenih prije proglašenja nesolventnosti za zajmove odobrene tijekom postupka u slučaju nesolventnosti kamata se i dalje obračunava. Svrha je tih odredbi potaknuti potencijalne vjerovnike da podrže poduzetnika tijekom postupka u slučaju nesolventnosti kako bi se ekonomska vrijednost njegove imovine očuvala do okončanja postupka (strateškog zaokreta, prodaje ili likvidacije). |
| --- | --- |

(169)

U pogledu potonjeg Komisija napominje da se u talijanskom pravu u području nesolventnosti za velike poduzetnike prioritet naplate iz stečajne mase (pre-deduzione) daje svakom novom zajmu odobrenom tijekom postupka u slučaju nesolventnosti u odnosu na zajmove odobrene prije proglašenja nesolventnosti. Nadalje, za razliku od zajmova odobrenih prije proglašenja nesolventnosti za zajmove odobrene tijekom postupka u slučaju nesolventnosti kamata se i dalje obračunava. Svrha je tih odredbi potaknuti potencijalne vjerovnike da podrže poduzetnika tijekom postupka u slučaju nesolventnosti kako bi se ekonomska vrijednost njegove imovine očuvala do okončanja postupka (strateškog zaokreta, prodaje ili likvidacije).

pre-deduzione

| (170) | Na temelju samog postojanja tih odredbi može se zaključiti da zajmodavci u nekim slučajevima pristaju pozajmiti novac poduzetnicima u postupku u slučaju nesolventnosti (tj. poduzetnicima u teškoćama). |
| --- | --- |

(170)

Na temelju samog postojanja tih odredbi može se zaključiti da zajmodavci u nekim slučajevima pristaju pozajmiti novac poduzetnicima u postupku u slučaju nesolventnosti (tj. poduzetnicima u teškoćama).

| (171) | Time se upućuje i na to da zajmodavac ili davatelj jamstva za poslovanje sa zajmoprimcem u teškoćama može imati nešto drukčije razloge u odnosu na situaciju uobičajenog poslovanja. S jedne strane, u obje će situacije zajmodavac ili davatelj jamstva ocijeniti vjerojatnost da zajmoprimac možda neće moći otplatiti zajam. S druge strane, naglasak se u prvom redu može staviti na vjerojatnost zajmoprimčeva neispunjavanja ugovornih obveza u situaciji uobičajenog poslovanja, dok bi se više pažnje moglo posvetiti gubitku zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (engl. loss-given-default, „LGD”) na osnovi zajma ili jamstva kad je riječ o zajmoprimcima koji u nekom trenutku vjerojatno neće ispuniti svoje obveze. |
| --- | --- |

(171)

Time se upućuje i na to da zajmodavac ili davatelj jamstva za poslovanje sa zajmoprimcem u teškoćama može imati nešto drukčije razloge u odnosu na situaciju uobičajenog poslovanja. S jedne strane, u obje će situacije zajmodavac ili davatelj jamstva ocijeniti vjerojatnost da zajmoprimac možda neće moći otplatiti zajam. S druge strane, naglasak se u prvom redu može staviti na vjerojatnost zajmoprimčeva neispunjavanja ugovornih obveza u situaciji uobičajenog poslovanja, dok bi se više pažnje moglo posvetiti gubitku zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (engl. loss-given-default, „LGD”) na osnovi zajma ili jamstva kad je riječ o zajmoprimcima koji u nekom trenutku vjerojatno neće ispuniti svoje obveze.

loss-given-default

| (172) | Osim ako postoji velika vjerojatnost da će se društvo nad kojim se provodi postupak u slučaju nesolventnosti samostalno uspješno restrukturirati ili da će ga novi ulagač kupiti zajedno s njegovim obvezama, za ta društva LGD na osnovi novog zajma uglavnom će ovisiti o očekivanoj likvidacijskoj vrijednosti društva, a zajmodavac će po tom zajmu imati prioritet naplate u skladu s primjenjivim pravilima o najvišem prioritetu naplate tijekom stečajnog postupka. U nekim slučajevima očekivana likvidacijska vrijednost može biti niska u usporedbi s iznosom dugova društva s najvišim prioritetom naplate. U tim slučajevima društvo može imati poteškoće u pristupu privatnom financiranju te će javno jamstvo vjerojatnije dovesti do prednosti koja odgovara cjelokupnom iznosu za koji je dano jamstvo. No u slučajevima u kojima je očekivana vrijednost stečajne mase visoka, privatni zajmodavci (ili davatelji jamstva) koji često posluju s rizičnim zajmovima mogu smatrati da je to poslovno opravdano. |
| --- | --- |

(172)

Osim ako postoji velika vjerojatnost da će se društvo nad kojim se provodi postupak u slučaju nesolventnosti samostalno uspješno restrukturirati ili da će ga novi ulagač kupiti zajedno s njegovim obvezama, za ta društva LGD na osnovi novog zajma uglavnom će ovisiti o očekivanoj likvidacijskoj vrijednosti društva, a zajmodavac će po tom zajmu imati prioritet naplate u skladu s primjenjivim pravilima o najvišem prioritetu naplate tijekom stečajnog postupka. U nekim slučajevima očekivana likvidacijska vrijednost može biti niska u usporedbi s iznosom dugova društva s najvišim prioritetom naplate. U tim slučajevima društvo može imati poteškoće u pristupu privatnom financiranju te će javno jamstvo vjerojatnije dovesti do prednosti koja odgovara cjelokupnom iznosu za koji je dano jamstvo. No u slučajevima u kojima je očekivana vrijednost stečajne mase visoka, privatni zajmodavci (ili davatelji jamstva) koji često posluju s rizičnim zajmovima mogu smatrati da je to poslovno opravdano.

| (173) | U slučaju društva Ilva uspješni ishod postupka prodaje pokazuje da je tržišna vrijednost imovine društva Ilva tijekom daljnjeg poslovanja ostala visoka unatoč ekonomskim poteškoćama društva. Njezina je imovina uistinu prodana po cijeni od 1,8 milijardi EUR. Taj iznos nije osobito iznenađujući s obzirom na konkurentne prednosti društva Ilva: lokacija u Tarantu najveća je integrirana lokacija za proizvodnju čelika u južnoj Europi, a lokacije društva Ilva strateški se nalaze na važnim uvoznim i izvoznim rutama i u blizini središta drugog najvećeg tržišta čelika u Europi (Italije). |
| --- | --- |

(173)

U slučaju društva Ilva uspješni ishod postupka prodaje pokazuje da je tržišna vrijednost imovine društva Ilva tijekom daljnjeg poslovanja ostala visoka unatoč ekonomskim poteškoćama društva. Njezina je imovina uistinu prodana po cijeni od 1,8 milijardi EUR. Taj iznos nije osobito iznenađujući s obzirom na konkurentne prednosti društva Ilva: lokacija u Tarantu najveća je integrirana lokacija za proizvodnju čelika u južnoj Europi, a lokacije društva Ilva strateški se nalaze na važnim uvoznim i izvoznim rutama i u blizini središta drugog najvećeg tržišta čelika u Europi (Italije).

| (174) | Nesrazmjer između tržišne vrijednosti imovine društva Ilva i njegovih loših gospodarskih rezultata može se objasniti s pomoću nekoliko čimbenika specifičnih za ovaj predmet, uključujući dva čimbenika u nastavku:






  (a) | proizvodnja društva Ilva administrativno je ograničena na 6 milijuna tona, znatno ispod njegova proizvodnog kapaciteta, zbog štete za okoliš koja bi nastala ako bi društvo proizvodilo punim kapacitetom uz trenutačnu opremu za zaštitu okoliša. Budući da su postrojenja za proizvodnju čelika kao što je pogon u Tarantu izrazito kapitalno intenzivna uz visoke fiksne troškove, moraju poslovati gotovo punim kapacitetom da bi bila profitabilna. Ograničenje proizvodnje nametnuto društvu Ilva zbog valjanih okolišnih razloga neizbježno je dovelo do pogoršanja njegove profitabilnosti. No uz odgovarajuća ulaganja u zaštitu okoliša Ilva se može vratiti na optimalne razine proizvodnje. Tim se potencijalom objašnjava zašto je imovina društva Ilva ostala vrijedna u očima potencijalnih ulagača koji su spremni na odgovarajuća ulaganja; |
| --- | --- | --- |

(174)

Nesrazmjer između tržišne vrijednosti imovine društva Ilva i njegovih loših gospodarskih rezultata može se objasniti s pomoću nekoliko čimbenika specifičnih za ovaj predmet, uključujući dva čimbenika u nastavku:

(a)

proizvodnja društva Ilva administrativno je ograničena na 6 milijuna tona, znatno ispod njegova proizvodnog kapaciteta, zbog štete za okoliš koja bi nastala ako bi društvo proizvodilo punim kapacitetom uz trenutačnu opremu za zaštitu okoliša. Budući da su postrojenja za proizvodnju čelika kao što je pogon u Tarantu izrazito kapitalno intenzivna uz visoke fiksne troškove, moraju poslovati gotovo punim kapacitetom da bi bila profitabilna. Ograničenje proizvodnje nametnuto društvu Ilva zbog valjanih okolišnih razloga neizbježno je dovelo do pogoršanja njegove profitabilnosti. No uz odgovarajuća ulaganja u zaštitu okoliša Ilva se može vratiti na optimalne razine proizvodnje. Tim se potencijalom objašnjava zašto je imovina društva Ilva ostala vrijedna u očima potencijalnih ulagača koji su spremni na odgovarajuća ulaganja;

| (b) | Ilva je pod izvanrednom upravom pet godina, najprije zbog okolišnih razloga, a zatim zbog svojih financijskih poteškoća. Budući da se imovinom društva Ilva nekoliko godina ne upravlja u uobičajenim tržišnim uvjetima, društvo se suočilo s financijskim poteškoćama, no to ne znači da se tom imovinom ne bi moglo profitabilno upravljati u uobičajenim tržišnim uvjetima i uz odgovarajuću razinu privatnih ulaganja. |
| --- | --- |

(b)

Ilva je pod izvanrednom upravom pet godina, najprije zbog okolišnih razloga, a zatim zbog svojih financijskih poteškoća. Budući da se imovinom društva Ilva nekoliko godina ne upravlja u uobičajenim tržišnim uvjetima, društvo se suočilo s financijskim poteškoćama, no to ne znači da se tom imovinom ne bi moglo profitabilno upravljati u uobičajenim tržišnim uvjetima i uz odgovarajuću razinu privatnih ulaganja.

| (175) | Razlozi financijskih poteškoća društva Ilva poznati su dulje vrijeme. Budući da nisu bili povezani s osnovnom vrijednosti imovine društva Ilva, nisu odvratili sudionike na tržištu od iskazivanja interesa za stjecanje imovine društva Ilva, ne samo tijekom nedavnog postupka prodaje, nego i znatno prije toga (75). |
| --- | --- |

(175)

Razlozi financijskih poteškoća društva Ilva poznati su dulje vrijeme. Budući da nisu bili povezani s osnovnom vrijednosti imovine društva Ilva, nisu odvratili sudionike na tržištu od iskazivanja interesa za stjecanje imovine društva Ilva, ne samo tijekom nedavnog postupka prodaje, nego i znatno prije toga (75).

75

| (176) | Iz toga proizlazi da još u vrijeme odobravanja državnog jamstva u travnju 2015. od prodaje ili likvidacije imovine društva Ilva mogla očekivati opravdano visoka cijena. Budući da u skladu s talijanskim zakonom o nesolventnosti za velike poduzetnike novi zajmovi imaju najviši prioritet naplate tijekom stečajnog postupka, prodajna cijena uključena u stečajnu masu najprije bi se upotrijebila za otplatu novih zajmova (ili jamstava za te zajmove, ako se aktiviraju). Na temelju informacija koje su dostavila talijanska tijela očekivalo se da će redoslijed otplate dugova društva Ilva u trenutku odobravanja mjere br. 3 biti sljedeći (76):

  Grafikon 1.


  Redoslijed otplate duga društva Ilva u travnju 2015.

  [...] |
| --- | --- |

(176)

Iz toga proizlazi da još u vrijeme odobravanja državnog jamstva u travnju 2015. od prodaje ili likvidacije imovine društva Ilva mogla očekivati opravdano visoka cijena. Budući da u skladu s talijanskim zakonom o nesolventnosti za velike poduzetnike novi zajmovi imaju najviši prioritet naplate tijekom stečajnog postupka, prodajna cijena uključena u stečajnu masu najprije bi se upotrijebila za otplatu novih zajmova (ili jamstava za te zajmove, ako se aktiviraju). Na temelju informacija koje su dostavila talijanska tijela očekivalo se da će redoslijed otplate dugova društva Ilva u trenutku odobravanja mjere br. 3 biti sljedeći (76):

76

Grafikon 1.

Grafikon 1.

Redoslijed otplate duga društva Ilva u travnju 2015.

Redoslijed otplate duga društva Ilva u travnju 2015.

[...]

| (177) | Uzimajući u obzir razliku između visine iznosa predmetnog zajma za koji je dano jamstvo (400 milijuna EUR) s jedne strane i visine iznosa drugih dugova istog ili višeg prioriteta otplate (približno [...] EUR) i vrijednosti stečajne mase društva Ilva (1,8 milijardi EUR ako se uzme u obzir najviša cijena ponuđena u nedavnom postupku prodaje) s druge strane, Komisija zaključuje da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu društvu Ilva odobrio zajam ili jamstvo po odgovarajućoj stopi tijekom razdoblja njezinih poteškoća. |
| --- | --- |

(177)

Uzimajući u obzir razliku između visine iznosa predmetnog zajma za koji je dano jamstvo (400 milijuna EUR) s jedne strane i visine iznosa drugih dugova istog ili višeg prioriteta otplate (približno [...] EUR) i vrijednosti stečajne mase društva Ilva (1,8 milijardi EUR ako se uzme u obzir najviša cijena ponuđena u nedavnom postupku prodaje) s druge strane, Komisija zaključuje da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu društvu Ilva odobrio zajam ili jamstvo po odgovarajućoj stopi tijekom razdoblja njezinih poteškoća.

| (178) | Taj je zaključak potkrijepljen činjenicom da je Ilva zadržala pristup privatnom financiranju tijekom postupka u slučaju nesolventnosti. U vrijeme odobravanja državnog jamstva (krajem travnja 2015.) Ilva je u privatnim bankama imala otvorene najmanje tri kreditne linije: [...] EUR u [...] (77), [...] EUR u [...] i [...] EUR u [...]. Ti su krediti bili faktoring linije koje imaju drukčiji profil rizičnosti od zajma od 400 milijuna EUR za koji je jamstvo dala talijanska država. Neovisno o tome, postojanje tih kreditnih linija dodatan je pokazatelj da društvo Ilva nije bilo u takvoj situaciji da nijedan vjerovnik nikad ne bi pristao financirati njezino poslovanje. |
| --- | --- |

(178)

Taj je zaključak potkrijepljen činjenicom da je Ilva zadržala pristup privatnom financiranju tijekom postupka u slučaju nesolventnosti. U vrijeme odobravanja državnog jamstva (krajem travnja 2015.) Ilva je u privatnim bankama imala otvorene najmanje tri kreditne linije: [...] EUR u [...] (77), [...] EUR u [...] i [...] EUR u [...]. Ti su krediti bili faktoring linije koje imaju drukčiji profil rizičnosti od zajma od 400 milijuna EUR za koji je jamstvo dala talijanska država. Neovisno o tome, postojanje tih kreditnih linija dodatan je pokazatelj da društvo Ilva nije bilo u takvoj situaciji da nijedan vjerovnik nikad ne bi pristao financirati njezino poslovanje.

77

| (179) | Iz prethodnih dokaza proizlazi da u ovom predmetu ne postoje okolnosti u kojima se može isključiti pristup korisnika privatnom financiranju te da bi se element potpore u svakom javnom zajmu ili jamstvu trebao smatrati državnom potporom u iznosu cjelokupnog zajma ili jamstva. |
| --- | --- |

(179)

Iz prethodnih dokaza proizlazi da u ovom predmetu ne postoje okolnosti u kojima se može isključiti pristup korisnika privatnom financiranju te da bi se element potpore u svakom javnom zajmu ili jamstvu trebao smatrati državnom potporom u iznosu cjelokupnog zajma ili jamstva.

| (180) | Komisija je zatim ocijenila uključuju li financijski uvjeti javnog jamstva danog društvu Ilva za 400 milijuna EUR primjerenu naknadu za rizik koji je preuzela država. U tom pogledu Komisija podsjeća na Obavijest o jamstvima: „za društva u teškoćama tržišni davatelj jamstva, ako postoji, u vrijeme davanja jamstva zaračunao bi visoku premiju s obzirom na očekivanu stopu neizvršavanja ugovornih obveza.” |
| --- | --- |

(180)

Komisija je zatim ocijenila uključuju li financijski uvjeti javnog jamstva danog društvu Ilva za 400 milijuna EUR primjerenu naknadu za rizik koji je preuzela država. U tom pogledu Komisija podsjeća na Obavijest o jamstvima: „za društva u teškoćama tržišni davatelj jamstva, ako postoji, u vrijeme davanja jamstva zaračunao bi visoku premiju s obzirom na očekivanu stopu neizvršavanja ugovornih obveza.”

| (181) | U ovom predmetu državno jamstvo odobreno je uz godišnju premiju od 3,12 %. Ta je premija određena na temelju mišljenja [...]. |
| --- | --- |

(181)

U ovom predmetu državno jamstvo odobreno je uz godišnju premiju od 3,12 %. Ta je premija određena na temelju mišljenja [...].

| (182) | Suprotno mišljenju talijanskih tijela Komisija smatra da se u mišljenju [...] ne procjenjuje primjereno naknada koju bi razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu zatražio u zamjenu za svoje jamstvo jer mišljenje [...] ne sadržava odgovarajuću procjenu vjerojatnosti aktiviranja jamstva i njegove otplate u slučaju aktiviranja. De facto, mišljenje [...] u cijelosti se oslanja na manjkavu pretpostavku da bi se zajam od 400 milijuna EUR odobren društvu Ilva prenio na novo društvo („NewCo”), koje će upravljati imovinom društva Ilva po boljim uvjetima. U mišljenju [...] detaljno se procjenjuje kreditna sposobnost tog hipotetskog društva NewCo i zaključuje da bi, na temelju procijenjene kreditne ocjene društva NewCo, talijanska država trebala primijeniti jamstvenu premiju u rasponu od 1,53 % do 3,12 %. No u vrijeme davanja jamstva nije bilo razloga pretpostavljati da će se zajam od 400 milijuna EUR automatski prenijeti na hipotetskog novog vlasnika imovine društva Ilva (78). U tom su kontekstu talijanska tijela trebala ocijeniti kreditnu sposobnost društva Ilva (a ne hipotetskog stjecatelja) i na temelju toga procijeniti LGD na osnovi zajma. |
| --- | --- |

(182)

Suprotno mišljenju talijanskih tijela Komisija smatra da se u mišljenju [...] ne procjenjuje primjereno naknada koju bi razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu zatražio u zamjenu za svoje jamstvo jer mišljenje [...] ne sadržava odgovarajuću procjenu vjerojatnosti aktiviranja jamstva i njegove otplate u slučaju aktiviranja. De facto, mišljenje [...] u cijelosti se oslanja na manjkavu pretpostavku da bi se zajam od 400 milijuna EUR odobren društvu Ilva prenio na novo društvo („NewCo”), koje će upravljati imovinom društva Ilva po boljim uvjetima. U mišljenju [...] detaljno se procjenjuje kreditna sposobnost tog hipotetskog društva NewCo i zaključuje da bi, na temelju procijenjene kreditne ocjene društva NewCo, talijanska država trebala primijeniti jamstvenu premiju u rasponu od 1,53 % do 3,12 %. No u vrijeme davanja jamstva nije bilo razloga pretpostavljati da će se zajam od 400 milijuna EUR automatski prenijeti na hipotetskog novog vlasnika imovine društva Ilva (78). U tom su kontekstu talijanska tijela trebala ocijeniti kreditnu sposobnost društva Ilva (a ne hipotetskog stjecatelja) i na temelju toga procijeniti LGD na osnovi zajma.

De facto

78

| (183) | Budući da se mišljenje [...] nije moglo upotrijebiti za ocjenu primjerenosti premije koju je talijanska država naplatila kao naknadu za rizik, Komisija je morala tražiti referentne stope primijenjene na subjekte u sličnoj financijskoj situaciji kao društvo Ilva. U skladu s ustaljenom i nedavnom praksom odlučivanja o društvima nad kojima se provodi postupak u slučaju nesolventnosti i koja su namijenjena prodaji (79), Komisija smatra da je bez dostupnog alternativnog kreditnog rejtinga i s obzirom na to da se smatra poduzetnikom u teškoćama, rejting društva Ilva u najboljem slučaju CCC (vidjeti i uvodnu izjavu 189.). Stoga je Komisija prikupila financijske podatke iz baze podataka S&P Capital IQ Platform (80) o kreditnoj marži na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza na ugovore o razmjeni („CDS”) te o prinosima na obveznice za društva s kreditnim rejtingom CCC+, D ili SD na datum odobravanja mjere br. 3. |
| --- | --- |

(183)

Budući da se mišljenje [...] nije moglo upotrijebiti za ocjenu primjerenosti premije koju je talijanska država naplatila kao naknadu za rizik, Komisija je morala tražiti referentne stope primijenjene na subjekte u sličnoj financijskoj situaciji kao društvo Ilva. U skladu s ustaljenom i nedavnom praksom odlučivanja o društvima nad kojima se provodi postupak u slučaju nesolventnosti i koja su namijenjena prodaji (79), Komisija smatra da je bez dostupnog alternativnog kreditnog rejtinga i s obzirom na to da se smatra poduzetnikom u teškoćama, rejting društva Ilva u najboljem slučaju CCC (vidjeti i uvodnu izjavu 189.). Stoga je Komisija prikupila financijske podatke iz baze podataka S&P Capital IQ Platform (80) o kreditnoj marži na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza na ugovore o razmjeni („CDS”) te o prinosima na obveznice za društva s kreditnim rejtingom CCC+, D ili SD na datum odobravanja mjere br. 3.

79

S&P Capital IQ Platform

80

| (184) | CDS je sporazum o financijskoj razmjeni kojim se prodavatelj CDS-a obvezuje na nadoknadu kupcu (obično vjerovniku referentnog zajma) u slučaju da dužnik ne ispunjava obveze u pogledu zajma. Drugim riječima, prodavatelj CDS-a osigurava kupca od neispunjenja obveza u pogledu nekog referentnog zajma. Taj je instrument kao takav vrlo važan kako bi se dobio pokazatelj premije za rizik/naknade za jamstvo koju bi subjekt u tržišnom gospodarstvu trebao za osiguranje od rizika neispunjenja obveza iz zajma. Podaci prikupljeni iz 11 analiza dostupnih u svibnju 2015. pokazuju da su se marže CDS-a za rokove dospijeća od deset godina kretale u rasponu od 6,3 % do 277,7 %, uz vrijednost medijana od 17,6 %. |
| --- | --- |

(184)

CDS je sporazum o financijskoj razmjeni kojim se prodavatelj CDS-a obvezuje na nadoknadu kupcu (obično vjerovniku referentnog zajma) u slučaju da dužnik ne ispunjava obveze u pogledu zajma. Drugim riječima, prodavatelj CDS-a osigurava kupca od neispunjenja obveza u pogledu nekog referentnog zajma. Taj je instrument kao takav vrlo važan kako bi se dobio pokazatelj premije za rizik/naknade za jamstvo koju bi subjekt u tržišnom gospodarstvu trebao za osiguranje od rizika neispunjenja obveza iz zajma. Podaci prikupljeni iz 11 analiza dostupnih u svibnju 2015. pokazuju da su se marže CDS-a za rokove dospijeća od deset godina kretale u rasponu od 6,3 % do 277,7 %, uz vrijednost medijana od 17,6 %.

| (185) | Prinosi na obveznice dobar su pokazatelj ukupnih troškova pozajmljivanja za društvo, odnosno kamatne stope i jamstvene premije koje su zajedno izražene u postotku. Podaci prikupljeni iz 8 analiza dostupnih u svibnju 2015. pokazuju stope od 5,3 % do 35,6 %, uz vrijednost medijana od 17,0 % za obveznice s rokom dospijeća od deset godina. Samo su dvije analize bile dostupne za obveznice s rokom dospijeća od 25 godina. U tim je analizama zabilježena stopa od 14,2 %. |
| --- | --- |

(185)

Prinosi na obveznice dobar su pokazatelj ukupnih troškova pozajmljivanja za društvo, odnosno kamatne stope i jamstvene premije koje su zajedno izražene u postotku. Podaci prikupljeni iz 8 analiza dostupnih u svibnju 2015. pokazuju stope od 5,3 % do 35,6 %, uz vrijednost medijana od 17,0 % za obveznice s rokom dospijeća od deset godina. Samo su dvije analize bile dostupne za obveznice s rokom dospijeća od 25 godina. U tim je analizama zabilježena stopa od 14,2 %.

| (186) | Kako je vidljivo iz analiziranih podataka, trošak financiranja društava s rejtingom CCC+, D ili SD na datum odobravanja mjere br. 3 bio je znatno viši od troška koji je društvo Ilva zabilježilo zahvaljujući državnom jamstvu. Društvo Ilva uspjelo je dobiti zajam uz ukupan trošak od [...] (kamatna stopa od [...] + jamstvena premija od 3,12 %), dok je iz tržišnih pokazatelja vidljiv ukupan trošak od gotovo 17 % tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(186)

Kako je vidljivo iz analiziranih podataka, trošak financiranja društava s rejtingom CCC+, D ili SD na datum odobravanja mjere br. 3 bio je znatno viši od troška koji je društvo Ilva zabilježilo zahvaljujući državnom jamstvu. Društvo Ilva uspjelo je dobiti zajam uz ukupan trošak od [...] (kamatna stopa od [...] + jamstvena premija od 3,12 %), dok je iz tržišnih pokazatelja vidljiv ukupan trošak od gotovo 17 % tijekom istog razdoblja.

| (187) | Tom provjerom vjerodostojnosti dokazuje se da se državnim jamstvom definiranim kao mjera br. 3 društvu Ilva dodjeljuje gospodarska prednost koju ono ne bi dobilo po tržišnim uvjetima. Taj je nalaz u skladu s mišljenjem konkurenata (vidjeti uvodnu izjavu 118.). Nakon što je utvrđeno postojanje gospodarske prednosti koja nije dostupna po tržišnim uvjetima, postavlja se pitanje njezine kvantifikacije. |
| --- | --- |

(187)

Tom provjerom vjerodostojnosti dokazuje se da se državnim jamstvom definiranim kao mjera br. 3 društvu Ilva dodjeljuje gospodarska prednost koju ono ne bi dobilo po tržišnim uvjetima. Taj je nalaz u skladu s mišljenjem konkurenata (vidjeti uvodnu izjavu 118.). Nakon što je utvrđeno postojanje gospodarske prednosti koja nije dostupna po tržišnim uvjetima, postavlja se pitanje njezine kvantifikacije.

| (188) | Kako je prethodno objašnjeno, Komisija je uspjela prikupiti neke pokazatelje tržišnih stopa jamstava za konkretno razdoblje. No ti su podaci dobiveni od subjekata koji se ne mogu u potpunosti usporediti s društvom Ilva i iz financijskih instrumenata koji se razlikuju od zajma i jamstva koje je ugovorilo društvo Ilva te stoga ne mogu poslužiti kao primjerena referentna vrijednost za utvrđivanje točne tržišne stope za predmetno jamstvo na potrebnoj razini točnosti. Isto tako, u istražnom postupku nisu utvrđene trenutačne razine kamatnih stopa za zajmove slične zajmovima odobrenima društvu Ilva, s državnim jamstvom ili bez njega, ili tržišne stope za potonje jamstvo. U tim se okolnostima u Obavijesti o jamstvima navodi da se potencijalna prednost povezana s davanjem jamstva (koja odgovara potencijalnom elementu potpore) treba izračunati kao razlika između određene tržišne kamatne stope koju bi korisnik snosio bez jamstva i kamatne stope ostvarene zahvaljujući državnom jamstvu nakon što se uzmu u obzir sve uplaćene premije. |
| --- | --- |

(188)

Kako je prethodno objašnjeno, Komisija je uspjela prikupiti neke pokazatelje tržišnih stopa jamstava za konkretno razdoblje. No ti su podaci dobiveni od subjekata koji se ne mogu u potpunosti usporediti s društvom Ilva i iz financijskih instrumenata koji se razlikuju od zajma i jamstva koje je ugovorilo društvo Ilva te stoga ne mogu poslužiti kao primjerena referentna vrijednost za utvrđivanje točne tržišne stope za predmetno jamstvo na potrebnoj razini točnosti. Isto tako, u istražnom postupku nisu utvrđene trenutačne razine kamatnih stopa za zajmove slične zajmovima odobrenima društvu Ilva, s državnim jamstvom ili bez njega, ili tržišne stope za potonje jamstvo. U tim se okolnostima u Obavijesti o jamstvima navodi da se potencijalna prednost povezana s davanjem jamstva (koja odgovara potencijalnom elementu potpore) treba izračunati kao razlika između određene tržišne kamatne stope koju bi korisnik snosio bez jamstva i kamatne stope ostvarene zahvaljujući državnom jamstvu nakon što se uzmu u obzir sve uplaćene premije.

| (189) | Komisija smatra da je razumno uzeti u obzir i Komunikaciju iz 2008. o referentnim i diskontnim stopama za potrebe utvrđivanja zamjenske kamatne stope u skladu s tržištem za predmetni zajam. U tom se pogledu čini da je kreditna sposobnost (rejting) društva Ilva najniža od pet mogućih rejtinga predviđenih u Komunikaciji iz 2008., odnosno „Loša/Financijske poteškoće (CCC i niže)”. Nadalje, uz zajam nije priloženo nikakvo osiguranje kojim bi se zajmodavcima (ili davatelju jamstva) pružilo dovoljno likvidno, potencijalno prenosivo i odmah izvršivo pravo nad imovinom društva Ilva u slučaju neispunjavanja obveza. Na temelju toga Komisija zauzima stajalište da se tržišna kamatna stopa na zajam i jamstvena premija koja čini mjeru br. 3 izračunavaju za zajam kao zbroj odgovarajuće referentne stope i 1 000 baznih bodova, kako je definirano u Komunikaciji iz 2008. |
| --- | --- |

(189)

Komisija smatra da je razumno uzeti u obzir i Komunikaciju iz 2008. o referentnim i diskontnim stopama za potrebe utvrđivanja zamjenske kamatne stope u skladu s tržištem za predmetni zajam. U tom se pogledu čini da je kreditna sposobnost (rejting) društva Ilva najniža od pet mogućih rejtinga predviđenih u Komunikaciji iz 2008., odnosno „Loša/Financijske poteškoće (CCC i niže)”. Nadalje, uz zajam nije priloženo nikakvo osiguranje kojim bi se zajmodavcima (ili davatelju jamstva) pružilo dovoljno likvidno, potencijalno prenosivo i odmah izvršivo pravo nad imovinom društva Ilva u slučaju neispunjavanja obveza. Na temelju toga Komisija zauzima stajalište da se tržišna kamatna stopa na zajam i jamstvena premija koja čini mjeru br. 3 izračunavaju za zajam kao zbroj odgovarajuće referentne stope i 1 000 baznih bodova, kako je definirano u Komunikaciji iz 2008.

| (190) | U pogledu odgovarajuće referentne stope u Komunikaciji iz 2008. preporučuje se primjena jednogodišnjih stopa na tržištu novca (tj. u slučaju Italije: jednogodišnje stope Euribora), pri čemu Komisija pridržava pravo na primjenu kraćih ili duljih rokova dospijeća prilagođenih određenim slučajevima. U ovom predmetu Komisija smatra da vrlo dug rok dospijeća zajma od 400 milijuna EUR koji je predmet državnog jamstva opravdava odabir referentne stope koja odgovara tom dugom roku dospijeća. Komisija je stoga odlučila primijeniti stopu na ugovor o razmjeni koja odgovara ponderiranom prosječnom trajanju zajma za koji je dano jamstvo. Budući da iz profila otplate zajma od 400 milijuna EUR proizlazi ponderirano prosječno trajanje od 14,86 godina, odgovarajuća referentna stopa trebala bi biti petnaestogodišnja stopa na ugovor o razmjeni. Stopa na ugovor o razmjeni za petnaestogodišnje rokove dospijeća 27. svibnja 2015., tj. u vrijeme kad su tri privatna zajmodavca odobrila 400 milijuna EUR, iznosila je 1,18 % (81). Na temelju toga tržišna kamatna stopa određena u skladu s Komunikacijom iz 2008. iznosi 1,18 % + 1 000 baznih bodova, tj. 11,18 %. |
| --- | --- |

(190)

U pogledu odgovarajuće referentne stope u Komunikaciji iz 2008. preporučuje se primjena jednogodišnjih stopa na tržištu novca (tj. u slučaju Italije: jednogodišnje stope Euribora), pri čemu Komisija pridržava pravo na primjenu kraćih ili duljih rokova dospijeća prilagođenih određenim slučajevima. U ovom predmetu Komisija smatra da vrlo dug rok dospijeća zajma od 400 milijuna EUR koji je predmet državnog jamstva opravdava odabir referentne stope koja odgovara tom dugom roku dospijeća. Komisija je stoga odlučila primijeniti stopu na ugovor o razmjeni koja odgovara ponderiranom prosječnom trajanju zajma za koji je dano jamstvo. Budući da iz profila otplate zajma od 400 milijuna EUR proizlazi ponderirano prosječno trajanje od 14,86 godina, odgovarajuća referentna stopa trebala bi biti petnaestogodišnja stopa na ugovor o razmjeni. Stopa na ugovor o razmjeni za petnaestogodišnje rokove dospijeća 27. svibnja 2015., tj. u vrijeme kad su tri privatna zajmodavca odobrila 400 milijuna EUR, iznosila je 1,18 % (81). Na temelju toga tržišna kamatna stopa određena u skladu s Komunikacijom iz 2008. iznosi 1,18 % + 1 000 baznih bodova, tj. 11,18 %.

81

| (191) | Iznos prednosti povezane s jamstvom koje je dala država mora se izračunati odvojeno za zajam u skladu sa sljedećom metodologijom: razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 190. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. ukupnog troška financiranja zajma za koji je dano jamstvo izračunanog kao zbroj kamatne stope koju su banke primijenile na glavnicu zajma i jamstvene premije koju je primijenila država, pri čemu je oboje izračunano i naplaćeno za razdoblje tijekom kojeg su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva. |
| --- | --- |

(191)

Iznos prednosti povezane s jamstvom koje je dala država mora se izračunati odvojeno za zajam u skladu sa sljedećom metodologijom: razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 190. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. ukupnog troška financiranja zajma za koji je dano jamstvo izračunanog kao zbroj kamatne stope koju su banke primijenile na glavnicu zajma i jamstvene premije koju je primijenila država, pri čemu je oboje izračunano i naplaćeno za razdoblje tijekom kojeg su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva.

5.2.3.3.   Selektivnost

Selektivnost

| (192) | Državno jamstvo definirano kao mjera br. 3 jest ad hoc mjera potpore odobrena u korist jednog poduzetnika, društva Ilva. Kao takva, mjera br. 3 je selektivna. |
| --- | --- |

(192)

Državno jamstvo definirano kao mjera br. 3 jest ad hoc mjera potpore odobrena u korist jednog poduzetnika, društva Ilva. Kao takva, mjera br. 3 je selektivna.

ad hoc

5.2.3.4.   Zaključak o mjeri br. 3

Zaključak o mjeri br. 3

| (193) | Budući da mjera br. 3 ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a, Komisija zaključuje da ona čini državnu potporu čiji se iznos može odrediti na temelju metodologije opisane u uvodnoj izjavi 191. |
| --- | --- |

(193)

Budući da mjera br. 3 ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a, Komisija zaključuje da ona čini državnu potporu čiji se iznos može odrediti na temelju metodologije opisane u uvodnoj izjavi 191.

5.2.4.   Mjera br. 4

Mjera br. 4

| (194) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela privremeno stajalište da se nagodba u sporu koju su dogovorili društvo Fintecna i društvo Ilva može pripisati talijanskoj državi i da uključuje državna sredstva. Komisija je izrazila sumnje i je li prihvaćanjem nagodbe u dugogodišnjem sporu u ožujku 2015. neposredno nakon proglašenja društva Ilva nesolventnim društvo Fintecna donijelo razumnu odluku koju bi u sličnoj situaciji donio subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(194)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je zauzela privremeno stajalište da se nagodba u sporu koju su dogovorili društvo Fintecna i društvo Ilva može pripisati talijanskoj državi i da uključuje državna sredstva. Komisija je izrazila sumnje i je li prihvaćanjem nagodbe u dugogodišnjem sporu u ožujku 2015. neposredno nakon proglašenja društva Ilva nesolventnim društvo Fintecna donijelo razumnu odluku koju bi u sličnoj situaciji donio subjekt u tržišnom gospodarstvu.

| (195) | Na temelju opažanja zaprimljenih tijekom službenog postupka Komisija je najprije ocijenila je li odluka o rješavanju spora uistinu bila razumna sa stajališta subjekta u tržišnom gospodarstvu, odnosno dodjeljuje li se tom odlukom društvu Ilva gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(195)

Na temelju opažanja zaprimljenih tijekom službenog postupka Komisija je najprije ocijenila je li odluka o rješavanju spora uistinu bila razumna sa stajališta subjekta u tržišnom gospodarstvu, odnosno dodjeljuje li se tom odlukom društvu Ilva gospodarska prednost.

5.2.4.1.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (196) | Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 163., intervencijom tijela javne vlasti ne dodjeljuje se nužno prednost korisniku te intervencije i stoga ona ne čini državnu potporu ako je poduzeta u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno ako je tijelo javne vlasti postupilo kao što bi u sličnoj situaciji postupio i razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(196)

Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 163., intervencijom tijela javne vlasti ne dodjeljuje se nužno prednost korisniku te intervencije i stoga ona ne čini državnu potporu ako je poduzeta u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno ako je tijelo javne vlasti postupilo kao što bi u sličnoj situaciji postupio i razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu.

| (197) | Prije svega, u detaljnoj procjeni Komisija je ocijenila okolnosti u kojima je društvo Fintecna donijelo odluku o postizanju nagodbe u dugogodišnjem sporu s društvom Ilva plaćanjem 156 milijuna EUR. Pri donošenju te odluke o nagodbi društvo Fintecna moralo je uzeti u obzir gospodarsko stanje u vrijeme donošenja odluke o nagodbi, razinu rizika i buduća očekivanja (82). |
| --- | --- |

(197)

Prije svega, u detaljnoj procjeni Komisija je ocijenila okolnosti u kojima je društvo Fintecna donijelo odluku o postizanju nagodbe u dugogodišnjem sporu s društvom Ilva plaćanjem 156 milijuna EUR. Pri donošenju te odluke o nagodbi društvo Fintecna moralo je uzeti u obzir gospodarsko stanje u vrijeme donošenja odluke o nagodbi, razinu rizika i buduća očekivanja (82).

82

| (198) | U tom pogledu Komisija napominje da obveza koja je nastala i koju je država kao prodavatelj preuzela prije privatizacije načelno nije sporna i da je u pogledu iznosa nagodbe, odnosno 156 milijuna EUR, društvo Fintecna kao razuman vjerovnik svoju izloženost prema društvu Ilva procijenilo 2011. i prilagodilo 2014. Na temelju izračuna utvrđena je izloženost od [...] EUR, koja je prilagođena na [...] EUR u 2014. Kako bi primjereno procijenilo pravne rizike, društvo Fintecna zatražilo je dva pravna mišljenja u kojima je neovisno potvrđeno da je 156 milijuna EUR bio prihvatljiv iznos u okviru najvišeg mogućeg ograničenja dogovorenog u ugovoru o privatizaciji ([...] EUR bez kamata li [...] EUR s kamatama) i procijenjene potencijalne izloženosti ([...] EUR u 2014.). |
| --- | --- |

(198)

U tom pogledu Komisija napominje da obveza koja je nastala i koju je država kao prodavatelj preuzela prije privatizacije načelno nije sporna i da je u pogledu iznosa nagodbe, odnosno 156 milijuna EUR, društvo Fintecna kao razuman vjerovnik svoju izloženost prema društvu Ilva procijenilo 2011. i prilagodilo 2014. Na temelju izračuna utvrđena je izloženost od [...] EUR, koja je prilagođena na [...] EUR u 2014. Kako bi primjereno procijenilo pravne rizike, društvo Fintecna zatražilo je dva pravna mišljenja u kojima je neovisno potvrđeno da je 156 milijuna EUR bio prihvatljiv iznos u okviru najvišeg mogućeg ograničenja dogovorenog u ugovoru o privatizaciji ([...] EUR bez kamata li [...] EUR s kamatama) i procijenjene potencijalne izloženosti ([...] EUR u 2014.).

| (199) | Društvo Fintecna donijelo je odluku o nagodbi u kontekstu Odluke br. 1/2015, što je dovelo do sporazuma između tih dviju stranaka. S obzirom na razumnu procjenu rizika koji nastaju u slučaju nesolventnosti društva Ilva koju su izradili neovisni pravni savjetnici, samom činjenicom da je društvo Fintecna donijelo odluku o nagodbi tek tada, a ne prije donošenja prethodno navedene Odluke, ne mijenja se ocjena da je odluka o nagodbi razumna odluka koju bi subjekt u tržišnom gospodarstvu donio u sličnoj situaciji. Razumni subjekt koji želi izbjeći gubitke može prednost dati rješavanju spora mirnim putem umjesto pribjegavanju sudu ili arbitraži nakon produljene parnice u okolnostima u kojima njegova obveza kao takva nije upitna i u kojima bi njegova izloženost mogla dovesti do iznosa od [...] do [...] viših od iznosa neposredne nagodbe. Čini se da daljnje odgađanje nagodbe ne bi moglo dovesti do boljeg financijskog ishoda za društvo Fintecna. |
| --- | --- |

(199)

Društvo Fintecna donijelo je odluku o nagodbi u kontekstu Odluke br. 1/2015, što je dovelo do sporazuma između tih dviju stranaka. S obzirom na razumnu procjenu rizika koji nastaju u slučaju nesolventnosti društva Ilva koju su izradili neovisni pravni savjetnici, samom činjenicom da je društvo Fintecna donijelo odluku o nagodbi tek tada, a ne prije donošenja prethodno navedene Odluke, ne mijenja se ocjena da je odluka o nagodbi razumna odluka koju bi subjekt u tržišnom gospodarstvu donio u sličnoj situaciji. Razumni subjekt koji želi izbjeći gubitke može prednost dati rješavanju spora mirnim putem umjesto pribjegavanju sudu ili arbitraži nakon produljene parnice u okolnostima u kojima njegova obveza kao takva nije upitna i u kojima bi njegova izloženost mogla dovesti do iznosa od [...] do [...] viših od iznosa neposredne nagodbe. Čini se da daljnje odgađanje nagodbe ne bi moglo dovesti do boljeg financijskog ishoda za društvo Fintecna.

| (200) | Uzimajući u obzir činjenicu da koraci koje je poduzelo društvo Fintecna odgovaraju ponašanju razumnog sudionika u tržišnom gospodarstvu i da se u postupku koji je prethodio odluci odražava razuman pristup koji je društvo Fintecna poduzelo s obzirom na iznos moguće nagodbe koja će se postići s društvom Ilva, Komisija zaključuje da je plaćanje manjeg iznosa od vlastitih procjena u načelu razumna odluka privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu u nagodbi te da se stoga njome ne dodjeljuje prednost društvu Ilva. |
| --- | --- |

(200)

Uzimajući u obzir činjenicu da koraci koje je poduzelo društvo Fintecna odgovaraju ponašanju razumnog sudionika u tržišnom gospodarstvu i da se u postupku koji je prethodio odluci odražava razuman pristup koji je društvo Fintecna poduzelo s obzirom na iznos moguće nagodbe koja će se postići s društvom Ilva, Komisija zaključuje da je plaćanje manjeg iznosa od vlastitih procjena u načelu razumna odluka privatnog subjekta u tržišnom gospodarstvu u nagodbi te da se stoga njome ne dodjeljuje prednost društvu Ilva.

5.2.4.2.   Zaključak o mjeri br. 4

Zaključak o mjeri br. 4

| (201) | Komisija je dokazala da se mjerom br. 4 društvu Ilva ne dodjeljuje gospodarska prednost. Budući da su kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a kumulativni, Komisija zaključuje da mjera br. 4 ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je dokazala da se mjerom br. 4 društvu Ilva ne dodjeljuje gospodarska prednost. Budući da su kriteriji utvrđeni člankom 107. stavkom 1. UFEU-a kumulativni, Komisija zaključuje da mjera br. 4 ne čini državnu potporu.

5.2.5.   Mjera br. 5

Mjera br. 5

5.2.5.1.   Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

| (202) | U pogledu toga proizlazi li mjera od države Komisija primjećuje da se mjera sastoji od zajma koji je Ministarstvo gospodarstva i financija odobrilo iz sredstava državnog proračuna. |
| --- | --- |

(202)

U pogledu toga proizlazi li mjera od države Komisija primjećuje da se mjera sastoji od zajma koji je Ministarstvo gospodarstva i financija odobrilo iz sredstava državnog proračuna.

| (203) | Budući da pojam države članice uključuje sve razine tijela javne vlasti, neovisno o tome je li riječ o nacionalnom, regionalnom ili lokalnom tijelu, Komisija zaključuje da se mjera može pripisati državi i da uključuje prijenos državnih sredstava. |
| --- | --- |

(203)

Budući da pojam države članice uključuje sve razine tijela javne vlasti, neovisno o tome je li riječ o nacionalnom, regionalnom ili lokalnom tijelu, Komisija zaključuje da se mjera može pripisati državi i da uključuje prijenos državnih sredstava.

5.2.5.2.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (204) | U svojim opažanjima u pogledu odluke o pokretanju postupka WV Stahl od Komisije zahtijeva da osigura brz povrat državne potpore odobrene društvu Ilva u obliku zajmova ispod tržišnih uvjeta na temelju razlike između naplaćene kamatne stope i tržišne stope u trenutku odobrenja zajmova (vidjeti uvodnu izjavu 120.). U pogledu nalaza o gospodarskoj prednosti u okviru mjere br. 5 Komisija smatra da se može primijeniti isto obrazloženje kao i za mjeru br. 3 iako među tim mjerama postoje dvije glavne činjenične razlike. |
| --- | --- |

(204)

U svojim opažanjima u pogledu odluke o pokretanju postupka WV Stahl od Komisije zahtijeva da osigura brz povrat državne potpore odobrene društvu Ilva u obliku zajmova ispod tržišnih uvjeta na temelju razlike između naplaćene kamatne stope i tržišne stope u trenutku odobrenja zajmova (vidjeti uvodnu izjavu 120.). U pogledu nalaza o gospodarskoj prednosti u okviru mjere br. 5 Komisija smatra da se može primijeniti isto obrazloženje kao i za mjeru br. 3 iako među tim mjerama postoje dvije glavne činjenične razlike.

| (205) | Prva je činjenična razlika da je mjera br. 5 javni zajam, dok je mjera br. 3 državno jamstvo za sindicirani zajam. No ta činjenična razlika ne utječe na obrazloženje iz uvodnih izjava od 166. do 179., koje jednako vrijedi za zajam i za jamstvo. |
| --- | --- |

(205)

Prva je činjenična razlika da je mjera br. 5 javni zajam, dok je mjera br. 3 državno jamstvo za sindicirani zajam. No ta činjenična razlika ne utječe na obrazloženje iz uvodnih izjava od 166. do 179., koje jednako vrijedi za zajam i za jamstvo.

| (206) | Druga je činjenična razlika datum odobrenja: 30. travnja 2015. za mjeru br. 3 u odnosu na 15. prosinca 2015. za mjeru br. 5. No Komisija smatra da obrazloženje iz uvodnih izjava od 166. do 179. vrijedi i na datum odobrenja mjere br. 5: u prosincu 2015. još se uvijek moglo očekivati da je likvidacijska vrijednost imovine društva Ilva visoka te se ukupni iznos potraživanja s najvišim prioritetom naplate tijekom stječajnog postupka povećao za 400 milijuna EUR (tj. iznos mjere br. 3) u odnosu na travanj 2015., dosegnuvši ukupan iznos od približno [...] EUR, što je još uvijek znatno manje od stečajne mase od 1,8 milijardi EUR koja se mogla očekivati. Nadalje, Odlukom br. 191/2015 viši se prioritet otplate daje mjeri br. 5 nego drugim potraživanjima s najvišim prioritetom naplate tijekom stječajnog postupka, kako je prikazano na grafikonu 2., čime se dodatno povećava potencijalni LGD mjere br. 5.

  Grafikon 2.


  Redoslijed otplate duga društva Ilva u prosincu 2015.

  [...] |
| --- | --- |

(206)

Druga je činjenična razlika datum odobrenja: 30. travnja 2015. za mjeru br. 3 u odnosu na 15. prosinca 2015. za mjeru br. 5. No Komisija smatra da obrazloženje iz uvodnih izjava od 166. do 179. vrijedi i na datum odobrenja mjere br. 5: u prosincu 2015. još se uvijek moglo očekivati da je likvidacijska vrijednost imovine društva Ilva visoka te se ukupni iznos potraživanja s najvišim prioritetom naplate tijekom stječajnog postupka povećao za 400 milijuna EUR (tj. iznos mjere br. 3) u odnosu na travanj 2015., dosegnuvši ukupan iznos od približno [...] EUR, što je još uvijek znatno manje od stečajne mase od 1,8 milijardi EUR koja se mogla očekivati. Nadalje, Odlukom br. 191/2015 viši se prioritet otplate daje mjeri br. 5 nego drugim potraživanjima s najvišim prioritetom naplate tijekom stječajnog postupka, kako je prikazano na grafikonu 2., čime se dodatno povećava potencijalni LGD mjere br. 5.

Grafikon 2.

Grafikon 2.

Redoslijed otplate duga društva Ilva u prosincu 2015.

Redoslijed otplate duga društva Ilva u prosincu 2015.

[...]

| (207) | S obzirom na prethodno navedeno čini se da je LGD na osnovi zajma još uvijek bio prilično visok te Komisija zaključuje da bi privatni zajmodavac koji često posluje s rizičnim zajmovima mogao smatrati da je poslovno opravdano društvu Ilva odobriti zajam. |
| --- | --- |

(207)

S obzirom na prethodno navedeno čini se da je LGD na osnovi zajma još uvijek bio prilično visok te Komisija zaključuje da bi privatni zajmodavac koji često posluje s rizičnim zajmovima mogao smatrati da je poslovno opravdano društvu Ilva odobriti zajam.

| (208) | Kao i za mjeru br. 3 Komisija je zatim ocijenila uključuju li financijski uvjeti javnog zajma primjerenu naknadu za rizik koji je preuzela država. Zbog istih razloga kao za mjeru br. 3 Komisija smatra da mišljenje [...] ne sadržava primjerenu metodu određivanja primjerenosti godišnje kamatne stope koju je naplatila država (2,94 %). Stoga je Komisija prikupila slične javne podatke kao za mjeru br. 3. (marže CDS-a i prinose na obveznice) iz baze podataka S&P Capital IQ Platform (83) koji odgovaraju datumu odobrenja mjere br. 5. |
| --- | --- |

(208)

Kao i za mjeru br. 3 Komisija je zatim ocijenila uključuju li financijski uvjeti javnog zajma primjerenu naknadu za rizik koji je preuzela država. Zbog istih razloga kao za mjeru br. 3 Komisija smatra da mišljenje [...] ne sadržava primjerenu metodu određivanja primjerenosti godišnje kamatne stope koju je naplatila država (2,94 %). Stoga je Komisija prikupila slične javne podatke kao za mjeru br. 3. (marže CDS-a i prinose na obveznice) iz baze podataka S&P Capital IQ Platform (83) koji odgovaraju datumu odobrenja mjere br. 5.

S&P Capital IQ Platform

83

| (209) | Podaci prikupljeni iz 14 analiza dostupnih u prosincu 2015. pokazuju marže CDS-a za rokove dospijeća od pet godina u rasponu od 6,2 % do 300,5 %, uz vrijednost medijana od 44,1 % te marže CDS-a za rokove dospijeća od jedne godine u rasponu od 3,0 % do 648 %, uz vrijednost medijana od 32,7 %. |
| --- | --- |

(209)

Podaci prikupljeni iz 14 analiza dostupnih u prosincu 2015. pokazuju marže CDS-a za rokove dospijeća od pet godina u rasponu od 6,2 % do 300,5 %, uz vrijednost medijana od 44,1 % te marže CDS-a za rokove dospijeća od jedne godine u rasponu od 3,0 % do 648 %, uz vrijednost medijana od 32,7 %.

| (210) | Podaci prikupljeni iz 31 analize dostupne u prosincu 2015. pokazuju kamate na obveznice od 2,2 % do 99,0 %, uz vrijednost medijana od 17,6 % za obveznice s rokom dospijeća od tri godine. |
| --- | --- |

(210)

Podaci prikupljeni iz 31 analize dostupne u prosincu 2015. pokazuju kamate na obveznice od 2,2 % do 99,0 %, uz vrijednost medijana od 17,6 % za obveznice s rokom dospijeća od tri godine.

| (211) | Kako je vidljivo iz analiziranih podataka, trošak financiranja društava s rejtingom CCC+, D ili SD na datum odobravanja mjere br. 5 bio je znatno viši od troška koji je društvo Ilva dobilo od države. Zajam društvu Ilva naplaćen je po godišnjoj kamatnoj stopi od 2,94 %, dok je iz tržišnih pokazatelja vidljiv znatno viši ukupni trošak u istom razdoblju. |
| --- | --- |

(211)

Kako je vidljivo iz analiziranih podataka, trošak financiranja društava s rejtingom CCC+, D ili SD na datum odobravanja mjere br. 5 bio je znatno viši od troška koji je društvo Ilva dobilo od države. Zajam društvu Ilva naplaćen je po godišnjoj kamatnoj stopi od 2,94 %, dok je iz tržišnih pokazatelja vidljiv znatno viši ukupni trošak u istom razdoblju.

| (212) | Kao i za mjeru br. 3, tom provjerom vjerodostojnosti dokazuje se da se javnim zajmom definiranim kao mjera br. 5 društvu Ilva dodjeljuje gospodarska prednost koju društvo Ilva ne bi dobilo po tržišnim uvjetima. Nakon što je utvrđeno postojanje gospodarske prednosti koja nije dostupna po tržišnim uvjetima, postavlja se pitanje njezine kvantifikacije. |
| --- | --- |

(212)

Kao i za mjeru br. 3, tom provjerom vjerodostojnosti dokazuje se da se javnim zajmom definiranim kao mjera br. 5 društvu Ilva dodjeljuje gospodarska prednost koju društvo Ilva ne bi dobilo po tržišnim uvjetima. Nakon što je utvrđeno postojanje gospodarske prednosti koja nije dostupna po tržišnim uvjetima, postavlja se pitanje njezine kvantifikacije.

| (213) | Primjenjujući mutatis mutandis isto obrazloženje kao za mjeru br. 3, Komisija je odlučila u obzir uzeti i Komunikaciju iz 2008. Na temelju toga Komisija je utvrdila primjerenu tržišnu stopu od 10,06 % za kvantifikaciju elementa potpore u zajmu odobrenom bez osiguranja, izračunanu kao zbroj referentne stope od 0,06 % koja odgovara jednogodišnjem Euriboru od 15. prosinca 2015. i kreditne marže od 1 000 baznih bodova. |
| --- | --- |

(213)

Primjenjujući mutatis mutandis isto obrazloženje kao za mjeru br. 3, Komisija je odlučila u obzir uzeti i Komunikaciju iz 2008. Na temelju toga Komisija je utvrdila primjerenu tržišnu stopu od 10,06 % za kvantifikaciju elementa potpore u zajmu odobrenom bez osiguranja, izračunanu kao zbroj referentne stope od 0,06 % koja odgovara jednogodišnjem Euriboru od 15. prosinca 2015. i kreditne marže od 1 000 baznih bodova.

mutatis mutandis

| (214) | Iznos prednosti povezane s javnim zajmom definiranim kao mjera br. 5 mora se izračunati kao razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 213. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. stvarne kamatne stope koju duguje Ilva, pri čemu je oboje izračunano i naplaćeno za razdoblje tijekom kojeg su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva. |
| --- | --- |

(214)

Iznos prednosti povezane s javnim zajmom definiranim kao mjera br. 5 mora se izračunati kao razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 213. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. stvarne kamatne stope koju duguje Ilva, pri čemu je oboje izračunano i naplaćeno za razdoblje tijekom kojeg su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva.

5.2.5.3.   Selektivnost

Selektivnost

| (215) | Državni zajam definiran kao mjera br. 5 jest ad hoc mjera potpore odobrena u korist jednog poduzetnika, društva Ilva. Kao takva, mjera br. 5 je selektivna. |
| --- | --- |

(215)

Državni zajam definiran kao mjera br. 5 jest ad hoc mjera potpore odobrena u korist jednog poduzetnika, društva Ilva. Kao takva, mjera br. 5 je selektivna.

ad hoc

5.2.5.4.   Zaključak o mjeri br. 5

Zaključak o mjeri br. 5

| (216) | Budući da mjera br. 5 ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a, Komisija zaključuje da ona čini državnu potporu čiji se iznos može odrediti na temelju metodologije opisane u uvodnoj izjavi 214. |
| --- | --- |

(216)

Budući da mjera br. 5 ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a, Komisija zaključuje da ona čini državnu potporu čiji se iznos može odrediti na temelju metodologije opisane u uvodnoj izjavi 214.

5.3.   Nezakonitost potpora

Nezakonitost potpora

| (217) | Mjere br. 3 i 5 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te su provedene bez prethodne obavijesti Komisiji, što je protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a. Kao takve, te su mjere provedene nezakonito. |
| --- | --- |

(217)

Mjere br. 3 i 5 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te su provedene bez prethodne obavijesti Komisiji, što je protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a. Kao takve, te su mjere provedene nezakonito.

5.4.   Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

| (218) | Zabrana državnih potpora nije apsolutna ni bezuvjetna. Točnije, članak 107. stavci 2. i 3. UFEU-a čine pravne osnove u skladu s kojima se određene mjere potpore mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. Budući da smatraju da mjere iz istražnog postupka ne čine državnu potporu, talijanska tijela nisu istaknula nijedan razlog koji se odnosi na njihovu spojivost. |
| --- | --- |

(218)

Zabrana državnih potpora nije apsolutna ni bezuvjetna. Točnije, članak 107. stavci 2. i 3. UFEU-a čine pravne osnove u skladu s kojima se određene mjere potpore mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. Budući da smatraju da mjere iz istražnog postupka ne čine državnu potporu, talijanska tijela nisu istaknula nijedan razlog koji se odnosi na njihovu spojivost.

| (219) | Stoga će Komisija na vlastitu inicijativu ocijeniti mogu li se mjere državne potpore odobrene društvu Ilva, odnosno mjere br. 3 i 5, proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem na temelju neke od mogućih pravnih osnova. |
| --- | --- |

(219)

Stoga će Komisija na vlastitu inicijativu ocijeniti mogu li se mjere državne potpore odobrene društvu Ilva, odnosno mjere br. 3 i 5, proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem na temelju neke od mogućih pravnih osnova.

| (220) | Komisija napominje da odstupanja iz članka 107. stavka 2. UFEU-a očigledno nisu primjenjiva. Među odstupanjima iz stavka 3. navedenog članka samo bi se točke (a) i (c) mogle pokazati korisnima. U točki (a) navodi se da se potpore za promicanje gospodarskog razvoja područja na kojima je životni standard neuobičajeno nizak ili na kojima postoji velika podzaposlenost mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. U točki (c) utvrđeno je da se potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja, ako takve potpore ne utječu nepovoljno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu, mogu, jednako tako, smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(220)

Komisija napominje da odstupanja iz članka 107. stavka 2. UFEU-a očigledno nisu primjenjiva. Među odstupanjima iz stavka 3. navedenog članka samo bi se točke (a) i (c) mogle pokazati korisnima. U točki (a) navodi se da se potpore za promicanje gospodarskog razvoja područja na kojima je životni standard neuobičajeno nizak ili na kojima postoji velika podzaposlenost mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. U točki (c) utvrđeno je da se potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja, ako takve potpore ne utječu nepovoljno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu, mogu, jednako tako, smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

| (221) | U pogledu članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a poduzetnici koji posluju u sektoru čelika, kao što je Ilva, ne ispunjuju uvjete za regionalnu potporu u skladu s točkom 9. Smjernica za regionalne potpore (84). Stoga se ta pravna osnova ne može primijeniti na mjere iz istražnog postupka. |
| --- | --- |

(221)

U pogledu članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a poduzetnici koji posluju u sektoru čelika, kao što je Ilva, ne ispunjuju uvjete za regionalnu potporu u skladu s točkom 9. Smjernica za regionalne potpore (84). Stoga se ta pravna osnova ne može primijeniti na mjere iz istražnog postupka.

84

| (222) | U pogledu članka 107. stavka 3. točke (c) Komisija nije utvrdila nikakav okvir ni smjernice za primjenu članka 107. stavka 3. koje bi se mogle primijeniti na mjere koje se ocjenjuju. Točnije, poduzetnici koji posluju u sektoru čelika, kao što je Ilva, ne ispunjuju uvjete za potporu za sanaciju i restrukturiranje u skladu s točkom 18. Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (85). Budući da ispunjuje uvjete za poduzetnika u teškoćama u skladu s točkom 20. podtočkom (c) Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama, društvo Ilva nije prihvatljivo ni za potporu za zaštitu okoliša u skladu s točkom 16. Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (86). |
| --- | --- |

(222)

U pogledu članka 107. stavka 3. točke (c) Komisija nije utvrdila nikakav okvir ni smjernice za primjenu članka 107. stavka 3. koje bi se mogle primijeniti na mjere koje se ocjenjuju. Točnije, poduzetnici koji posluju u sektoru čelika, kao što je Ilva, ne ispunjuju uvjete za potporu za sanaciju i restrukturiranje u skladu s točkom 18. Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (85). Budući da ispunjuje uvjete za poduzetnika u teškoćama u skladu s točkom 20. podtočkom (c) Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama, društvo Ilva nije prihvatljivo ni za potporu za zaštitu okoliša u skladu s točkom 16. Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (86).

85

86

| (223) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija zaključuje da su mjere državne potpore odobrene društvu Ilva nespojive s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(223)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija zaključuje da su mjere državne potpore odobrene društvu Ilva nespojive s unutarnjim tržištem.

5.5.   Povrat potpora nespojivih s unutarnjim tržištem

Povrat potpora nespojivih s unutarnjim tržištem

| (224) | Komisija je u skladu s odredbama UFEU-a i ustaljenom sudskom praksom Suda ovlaštena odlučiti mora li predmetna država ukinuti ili izmijeniti potporu za koju je ustanovila da nije spojiva s unutarnjim tržištem (87). Sud je isto tako dosljedno smatrao da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije (88). |
| --- | --- |

(224)

Komisija je u skladu s odredbama UFEU-a i ustaljenom sudskom praksom Suda ovlaštena odlučiti mora li predmetna država ukinuti ili izmijeniti potporu za koju je ustanovila da nije spojiva s unutarnjim tržištem (87). Sud je isto tako dosljedno smatrao da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije (88).

87

88

| (225) | U tom je kontekstu Sud utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada korisnik vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonitih potpora, čime će izgubiti prednost koju ima na tržištu u odnosu na svoje konkurente te će se ponovno uspostaviti situacija koja je prethodila isplati potpore (89). |
| --- | --- |

(225)

U tom je kontekstu Sud utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada korisnik vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonitih potpora, čime će izgubiti prednost koju ima na tržištu u odnosu na svoje konkurente te će se ponovno uspostaviti situacija koja je prethodila isplati potpore (89).

89

| (226) | U skladu sa sudskom praksom u članku 16. stavku 1. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (90) utvrđeno je sljedeće: „Kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere za povrat sredstava potpore od korisnika”. |
| --- | --- |

(226)

U skladu sa sudskom praksom u članku 16. stavku 1. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (90) utvrđeno je sljedeće: „Kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere za povrat sredstava potpore od korisnika”.

90

| (227) | Stoga, budući da je provedbom predmetnih mjera prekršen članak 108. Ugovora te da se one trebaju smatrati nezakonitom i nespojivom potporom, potrebno je izvršiti povrat sredstava u cilju ponovne uspostave situacije koja je prethodila njihovu odobravanju. Povratom bi se trebalo obuhvatiti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina stvarnog povrata, a na iznose koje je potrebno vratiti obračunava se kamata sve do stvarnog povrata. |
| --- | --- |

(227)

Stoga, budući da je provedbom predmetnih mjera prekršen članak 108. Ugovora te da se one trebaju smatrati nezakonitom i nespojivom potporom, potrebno je izvršiti povrat sredstava u cilju ponovne uspostave situacije koja je prethodila njihovu odobravanju. Povratom bi se trebalo obuhvatiti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina stvarnog povrata, a na iznose koje je potrebno vratiti obračunava se kamata sve do stvarnog povrata.

| (228) | Na temelju prethodne ocjene u odjeljcima 5.2.3. i 5.2.5. element potpore sadržan u mjerama br. 3 i 5 mora se vratiti kako slijedi:






  (a) | za mjeru br. 3 razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 190. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. ukupnog troška financiranja zajma za koji je dano jamstvo izračunanog kao zbroj kamatne stope koju su banke primijenile na glavnicu zajma i jamstvene premije koju je primijenila država, pri čemu je oboje izračunano i naplaćeno za razdoblje tijekom kojega su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva. |
| --- | --- | --- |

(228)

Na temelju prethodne ocjene u odjeljcima 5.2.3. i 5.2.5. element potpore sadržan u mjerama br. 3 i 5 mora se vratiti kako slijedi:

(a)

za mjeru br. 3 razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 190. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. ukupnog troška financiranja zajma za koji je dano jamstvo izračunanog kao zbroj kamatne stope koju su banke primijenile na glavnicu zajma i jamstvene premije koju je primijenila država, pri čemu je oboje izračunano i naplaćeno za razdoblje tijekom kojega su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva.

| (b) | za mjeru br. 5 razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 213. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. stvarne kamatne stope koju duguje Ilva, pri čemu su obje izračunane i naplaćene za razdoblje tijekom kojega su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva. |
| --- | --- |

(b)

za mjeru br. 5 razlika između i. kamatne stope izračunane kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 213. i primijenjene na glavnicu zajma te ii. stvarne kamatne stope koju duguje Ilva, pri čemu su obje izračunane i naplaćene za razdoblje tijekom kojega su iznosi stavljeni na raspolaganje društvu Ilva.

| (229) | U skladu s načelom lojalne suradnje na temelju članka 4. stavka 3. UFEU-a u roku od dva mjeseca od datuma objave ove Odluke Italija mora Komisiji dostaviti točan iznos potpore dodijeljene društvu Ilva, posebno uzimajući u obzir potporu u obliku zajmova, stvarne datume plaćanja ili otplate te sve ostale relevantne okolnosti koje je prijavila Italija. U svakom slučaju, iznosi koje je potrebno vratiti moraju uključivati kamate koje se naplaćuju do stvarnog povrata. |
| --- | --- |

(229)

U skladu s načelom lojalne suradnje na temelju članka 4. stavka 3. UFEU-a u roku od dva mjeseca od datuma objave ove Odluke Italija mora Komisiji dostaviti točan iznos potpore dodijeljene društvu Ilva, posebno uzimajući u obzir potporu u obliku zajmova, stvarne datume plaćanja ili otplate te sve ostale relevantne okolnosti koje je prijavila Italija. U svakom slučaju, iznosi koje je potrebno vratiti moraju uključivati kamate koje se naplaćuju do stvarnog povrata.

| (230) | U istom roku od dva mjeseca Italija mora Komisiju obavijestiti o uklanjanju budućih gospodarskih prednosti koje proizlaze iz mjera br. 3 i 5. U tu bi svrhu Italija trebala osigurati da relevantni ukupni troškovi financiranja i kamatnih stopa barem odgovaraju kamatnim stopama u skladu s tržištem koje su navedene u uvodnoj izjavi 190. odnosno 213. Svi iznosi stavljeni na raspolaganje do prilagodbe kamatnih stopa i dalje će biti potpora nespojiva s unutarnjim tržištem i kao takvi morat će se vratiti, zajedno s kamatama na iznos povrata koje se obračunavaju do datuma povrata. |
| --- | --- |

(230)

U istom roku od dva mjeseca Italija mora Komisiju obavijestiti o uklanjanju budućih gospodarskih prednosti koje proizlaze iz mjera br. 3 i 5. U tu bi svrhu Italija trebala osigurati da relevantni ukupni troškovi financiranja i kamatnih stopa barem odgovaraju kamatnim stopama u skladu s tržištem koje su navedene u uvodnoj izjavi 190. odnosno 213. Svi iznosi stavljeni na raspolaganje do prilagodbe kamatnih stopa i dalje će biti potpora nespojiva s unutarnjim tržištem i kao takvi morat će se vratiti, zajedno s kamatama na iznos povrata koje se obračunavaju do datuma povrata.

6.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (231) | Komisija zaključuje da je Italija protuzakonito provela mjere br. 3 i 5 iz odjeljaka 2.2.3. i 2.2.5. ove Odluke i time prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(231)

Komisija zaključuje da je Italija protuzakonito provela mjere br. 3 i 5 iz odjeljaka 2.2.3. i 2.2.5. ove Odluke i time prekršila članak 108. stavak 3. UFEU-a.

| (232) | Komisija zaključuje da je element potpore iz mjera br. 3 i 5 nespojiv s unutarnjim tržište te korisnik potpore, društvo Ilva, potporu mora vratiti zajedno s kamatama za povrat, |
| --- | --- |

(232)

Komisija zaključuje da je element potpore iz mjera br. 3 i 5 nespojiv s unutarnjim tržište te korisnik potpore, društvo Ilva, potporu mora vratiti zajedno s kamatama za povrat,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće mjere koje su predmet ove Odluke ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije:

| (a) | Prijenos imovine u iznosu od 1,1 milijarde EUR zaplijenjene u kaznenom postupku protiv prethodnih vlasnika društva Ilva proveden u okviru privatnog sporazuma o nagodbi s društvom Ilva; |
| --- | --- |

(a)

Prijenos imovine u iznosu od 1,1 milijarde EUR zaplijenjene u kaznenom postupku protiv prethodnih vlasnika društva Ilva proveden u okviru privatnog sporazuma o nagodbi s društvom Ilva;

| (b) | Odluka br. 101/2013 od 11. kolovoza 2014. i njezin članak 12. stavak 5. o zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka primijenjen na privatni zajam od 250 milijuna EUR; |
| --- | --- |

(b)

Odluka br. 101/2013 od 11. kolovoza 2014. i njezin članak 12. stavak 5. o zajmovima s najvišim prioritetom naplate tijekom stečajnog postupka primijenjen na privatni zajam od 250 milijuna EUR;

| (c) | Sporazum o nagodbi u visini od 156 milijuna EUR zaključen između društva Fintecna i društva Ilva 5. ožujka 2015. na temelju Odluke br. 1/2015 od 4. ožujka 2015. |
| --- | --- |

(c)

Sporazum o nagodbi u visini od 156 milijuna EUR zaključen između društva Fintecna i društva Ilva 5. ožujka 2015. na temelju Odluke br. 1/2015 od 4. ožujka 2015.

Članak 2.

Ostale mjere koje su predmet ove Odluke i koje je Italija nezakonito odobrila kršeći pritom članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije čine državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem:

| (a) | Dodjela državnog jamstva društvu Ilva za zajam od 400 milijuna EUR Ministarskom odlukom od 30. travnja 2015. u skladu s Odlukom br. 1/2015; |
| --- | --- |

(a)

Dodjela državnog jamstva društvu Ilva za zajam od 400 milijuna EUR Ministarskom odlukom od 30. travnja 2015. u skladu s Odlukom br. 1/2015;

| (b) | Dodjela državnog zajma od 300 milijuna EUR društvu Ilva Ministarskom odlukom od 15. prosinca 2015. u skladu s Odlukom br. 191/2015. |
| --- | --- |

(b)

Dodjela državnog zajma od 300 milijuna EUR društvu Ilva Ministarskom odlukom od 15. prosinca 2015. u skladu s Odlukom br. 191/2015.

Članak 3.

1.   Italija mora od korisnika zatražiti povrat dodijeljenih potpora iz članka 2. koje nisu spojive s unutarnjim tržištem.

2.   Na iznose povrata obračunavaju se kamate od datuma kad su stavljeni na raspolaganje korisnicima do datuma njihova stvarnog povrata.

3.   Kamate se izračunavaju na temelju složenog kamatnog računa u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (91) i Uredbe Komisije (EZ) br. 271/2008 (92) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004.

4.   Italija mora prilagoditi sve neisplaćene iznose potpora u okviru mjera iz članka 2. na tržišne uvjete utvrđene u uvodnim izjavama 190. i 213. ove Odluke u roku od dva mjeseca od datuma objave ove Odluke.

Članak 4.

1.   Povrat potpore dodijeljene u okviru mjerâ iz članka 2. stupa na snagu odmah i odmah proizvodi učinak.

2.   Italija je dužna osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od datuma objave ove Odluke.

Članak 5.

1.   U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke Italija je dužna dostaviti sljedeće podatke:

| (a) | detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke; |
| --- | --- |

(a)

detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke;

| (b) | dokumente kojima se dokazuje da je korisniku naloženo da vrati potporu; |
| --- | --- |

(b)

dokumente kojima se dokazuje da je korisniku naloženo da vrati potporu;

| (c) | dokumente kojima se dokazuje da su provedene prilagodbe iz članka 3. stavka 4. ove Odluke. |
| --- | --- |

(c)

dokumente kojima se dokazuje da su provedene prilagodbe iz članka 3. stavka 4. ove Odluke.

2.   Italija je dužna stalno izvješćivati Komisiju o napretku nacionalnih mjera koje poduzima radi primjene ove Odluke sve do završetka povrata potpore dane u okviru mjera iz članka 2. Na jednostavan zahtjev Komisije dužna je odmah dostaviti informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu ispunjavanja uvjeta iz ove Odluke. Mora dostaviti i detaljne podatke o iznosima potpore i kamatama na iznos povrata koje je korisnik već vratio.

Članak 6.

Ova je Odluka upućena Talijanskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2017.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 142, 22.4.2016., str. 37. i SL C 241, 1.7.2016., str. 12.

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(3)  
  SL C 209, 23.7.2013., str. 1.

3

(*1)  [...] povjerljive informacije

*1

(4)  Procjene proizvodnog kapaciteta izradili su društvo Ilva i Eurofer.

4

(5)  U skladu s prezentacijom koju su izvanredni upravitelji društva Ilva predstavili pred talijanskim Zastupničkim domom 10. siječnja 2017.: http://www.gruppoilva.com/it/media/media/comunicazioni-dei-commissari.

5

(6)  U skladu s internim podacima društva Ilva za 2015.

6

(7)  Vidjeti http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1151_en.htm

7

(8)  Kazneni postupak br. 938/2010 R.G.

8

R.G.

(9)  Postupak zbog povrede br. 2013/2177.

9

(10)  U rujnu 2013. i travnju 2014.

10

(11)  Direktiva 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o integriranom sprečavanju i kontroli onečišćenja (SL L 24, 29.1.2008., str. 8.).

11

(12)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

12

(13)  Prema Odluci br. 61/2013 od 4. lipnja 2013. pretvorenoj u Zakon br. 89/2013 od 3. kolovoza 2013. Zakon br. 89/2013 naknadno je izmijenjen 10. prosinca 2013. člankom 7. Odluke br. 136/2013 pretvorene u Zakon br. 6/2014 od 6. veljače 2014.

13

(14)  Vidjeti Službeni list br. 105 od 8. svibnja 2014., dostupan na: http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2014/05/08/14A03637/sg

14

(15)  http://www.gruppoilva.com/sites/ilvacorp/files/document_attachments/acq_res.pdf

15

(16)  Tekst Odluke pretvorene u zakon dostupan je na: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-01-05;1!vig=

16

(17)  Tekst Odluke pretvorene u zakon dostupan je na: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-12-04;191!vig=

17

(18)  http://www.gruppoilva.com/it/press-release/2017-05-26/comunicato-stampa

18

(19)  http://www.sviluppoeconomico.gov.it/index.php/it/194-comunicati-stampa/2036649-calenda-firma-il-decreto-di-aggiudicazione-del-complesso-industriale-del-gruppo-ilva-ad-am-investco-italy

19

(20)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-4485_en.htm

20

(21)  U skladu s člankom 2., stavkom 4. Odluke br. 143/2008.

21

(22)  U tom pogledu vidjeti http://www.giustizia.it/giustizia/it/mg_2_9_1.wp

22

(23)  Pravna osnova prvo je utvrđena u članku 1. stavku 11.d Odluke br. 61/2013, koja je izmijenjena u prosincu 2013., u kolovozu 2014. i konačno u ožujku 2015.

23

(24)  [...]

24

(25)  Vidjeti http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2015-11-24/ilva-giudici-svizzeri-no-rientro-italia-12-miliardi-riva-171441.shtml i http://www.repubblica.it/economia/finanza/2015/11/24/news/ilva_annullato_il_sequestro_da_un_miliardo_in_svizzera-128062132/

25

(26)  Vidjeti http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2017-05-24/ilva-firmata-transazione-il-rientro-fondi-svizzera-131344.shtml

26

(27)  Vidjeti http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB.

27

(28)  Vidjeti http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-07-03/ilva-aggrappata-prestito-ponte-063934_PRV.shtml?uuid=ABpE6DXB&fromSearch.

28

(29)  Vidjeti „
  L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria
  ” kako izvještava http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2014-05-14/ilva-nessuna-concessione-un-prestito-ponte-132300.shtml?uuid=ABPqs9HB: Vidjeti i članak iz svibnja 2014.: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB: „
  L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo
  ”.

29

L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria

L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo

(30)  Članak 22.c Zakona br. 116/2014 kojim se izmjenjuje i pretvara u zakon Odluka br. 91/2014 od 24. lipnja 2014.

30

(31)  U skladu s člankom 1. stavkom 1. Odluke br. 61/2013 zajedno s člankom 1. Odluke br. 207/2012 od 3. prosinca 2012. pretvorene u Zakon br. 231/2012 od 24. prosinca 2012.

31

(32)  Intesa Sanpaolo S.p.A., Unicredit S.p.A. i Banco Popolare Società Cooperativa.

32

(33)  
  „L'organo commissariale di ILVA S.p.A. al fine della realizzazione degli investimenti necessari al risanamento ambientale, nonché di quelli destinati ad interventi a favore di ricerca, sviluppo e innovazione, formazione e occupazione, nel rispetto della normativa dell'Unione europea in materia, è autorizzato a contrarre finanziamenti per un ammontare complessivo fino a 400 milioni di euro, assistiti dalla garanzia dello Stato. Il predetto finanziamento è rimborsato dall'organo commissariale in prededuzione rispetto agli altri debiti [...].”

33

(34)  
  „Allo scopo di definire tempestivamente le pendenze tuttora aperte, il commissario straordinario, entro sessanta giorni dell'entrata in vigore del presente decreto, è autorizzato a sottoscrivere con FINTECNA S.p.A., in qualità di avente causa dell'IRI, un atto convenzionale di liquidazione dell'obbligazione contenuta nell'articolo 17.7 del contratto di cessione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.). La liquidazione è determinata nell'importo di 156.000.000 di euro, ha carattere definitivo, non è soggetta ad azione revocatoria e preclude ogni azione concernente il danno ambientale generatosi, relativamente agli stabilimenti produttivi ceduti dall'IRI in sede di privatizzazione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.), antecedentemente al 16 marzo 1995. Le somme rinvenienti di detta operazione affluiscono nella contabilità ordinaria del Commissario straordinario”.

34

(35)  Priopćenje za tisak dostupno je na: http://www.cdp.it/static/upload/com/0000/comunicato-n.-12-del--11-03-2015_fintecna-ilva.pdf

35

(36)  Tekst Odluke pretvorene u zakon dostupan je na: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-06-09;98!vig=

36

(37)  Tekst Odluke pretvorene u zakon dostupan je na: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-12-29;243!vig=

37

(38)  Presuda Suda od 11. rujna 2014., Komisija protiv Njemačke, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, točka 56. Vidjeti i presudu Suda od 18. srpnja 2007., Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato protiv Lucchini SpA, C-119/05, ECLI:EU:C:2007:434, točku 59.

38

Komisija

Njemačke

Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato

Lucchini SpA

(39)  Presuda Suda od 1. prosinca 1998., Ecotrade Srl protiv Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579 i presuda Suda od 17. lipnja 1999., Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA protiv International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH i Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

39

Ecotrade Srl

Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS)

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA

International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH i Ministero della Difesa

(40)  Presuda Suda od 16. svibnja 2002., Francuska protiv Komisije (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, točke 55. i 56. Vidjeti i mišljenje nezavisnog odvjetnika Jacobs u predmetu Francuska protiv Komisije (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2001:685, točke od 65. do 68.

40

Francuska

Komisije (Stardust)

Francuska

Komisije (Stardust)

(41)  Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (SL L 143, 30.4.2004., str. 56.), članak 6. stavak 3. i članak 8. stavak 2.

41

(42)  Člankom 250. Zakonodavne odluke br. 152/2006 provode se odredbe iz članka 6. stavka 3. Direktive 2004/35/EZ.

42

(43)  Odredbe br. 4, 5, 6–16i, 40, 51, 58, 65, 67.

43

(44)  Presuda Suda od 30. svibnja 2013., Doux Élevage SNC i Coopérative agricole UKL-ARREE protiv Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire i Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točka 35.

44

Doux Élevage SNC i Coopérative agricole UKL-ARREE

Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire i Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(45)  Presuda Općeg suda od 24. rujna 2015., TV2/Danmark protiv Komisije, T-674/11, ECLI:EU:T:2015:684.

45

TV2/Danmark

Komisije

(46)  Presuda Suda od 14. siječnja 2015., The Queen, na zahtjev Eventech Ltd protiv Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 34.

46

The Queen, na zahtjev Eventech Ltd

Parking Adjudicator

(47)  Presuda Suda od 30. svibnja 2013., Doux Élevage SNC i Coopérative agricole UKL-ARREE protiv Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire i Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točka 38.

47

Doux Élevage SNC i Coopérative agricole UKL-ARREE

Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire i Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(48)  Presuda Suda od 19. ožujka 2013., Bouygues SA i Bouygues Télécom SA protiv Komisije, C-399/10 P i C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, točka 109.

48

Bouygues SA i Bouygues Télécom SA

Komisije

(49)  Presuda Suda od 17. lipnja 1999., Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA protiv International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH i Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

49

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA

International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH i Ministero della Difesa

(50)  Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

50

(51)  Presuda Suda od 5. lipnja 2012., Komisija protiv Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, točke 86. – 87.

51

Komisija

Électricité de France (EDF)

(52)  Odluka Komisije od 7. lipnja 2005. u predmetu C2/2005 Alitalia – Plan industriel de restructuration, uvodne izjave 207., 217. i 218.

52

(53)  Uvodne izjave 93. i 94. odluke o pokretanju postupka.

53

(54)  Presuda Suda od 17. ožujka 1993., Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG protiv Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG, C-72/91, ECLI:EU:C:1993:97, točka 21.

54

Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG

Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG

(55)  Presuda Suda od 1. prosinca 1998., Ecotrade Srl protiv Altiforni i Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, točka 36.

55

Ecotrade Srl

Altiforni i Ferriere di Servola SpA (AFS)

(56)  Vidjeti među ostalim presudu Suda od 19. ožujka 2013., Bouygues SA i Bouygues Télécom SA protiv Komisije, spojeni predmeti C-399/10 P i C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175.

56

Bouygues SA i Bouygues Télécom SA

Komisije

(57)  Presuda Suda od 2. srpnja 1974., Italija protiv Komisije, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

57

Italija

Komisije

(58)  Odluka Komisije 2004/339/EZ od 15. listopada 2003. o mjerama koje je Italija provela za društvo RAI SpA (SL L 119, 23.4.2004., str. 1.), uvodna izjava 69.; mišljenje nezavisnog odvjetnika Fennellyja od 26. studenoga 1998., Francuska protiv Komisije, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, točka 26.

58

Francuska

Komisije

(59)  Uvodne izjave 114. i 115. odluke o pokretanju postupka.

59

(60)  Presuda Suda od 12. rujna 2000., Pavlov i drugi, spojeni predmeti C-180/98 do C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, točka 74.; presuda Suda od 10. siječnja 2006., Cassa di Risparmio di Firenze SpA i drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točka 107.

60

Pavlov i drugi

Cassa di Risparmio di Firenze SpA i drugi

(61)  Vidjeti presudu Suda od 16. lipnja 1987., Komisija protiv Italije, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, točku 7.; presudu Suda od 18. lipnja 1998., Komisija protiv Italije, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, točku 36.; presudu Suda od 12. rujna 2000., Pavlov i drugi, spojeni predmeti C-180/98 do C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, točku 75.

61

Komisija

Italije

Komisija

Italije

Pavlov i drugi

(62)  Osobito vidjeti presudu Suda od 17. rujna 1980., Philip Morris protiv Komisije, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, točku 11.; presudu Suda od 22. studenoga 2001., Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, točku 21.; presudu Suda od 29. travnja 2004., Italija protiv Komisije, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, točku 44.

62

Philip Morris

Komisije

Ferring,

Italija

Komisije

(63)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 1998., Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

63

Het Vlaamse Gewest

Komisije

(64)  Vidjeti, na primjer, Odluku Komisije od 2. lipnja 2006. u pogledu koncentracije Mittal/Arcelor (M.4137), u kojoj je Komisija smatrala da relevantna geografska definicija tržišta ugljičnog čelika uključuje najmanje EGP.

64

(65)  U tom je pogledu potrebno napomenuti da je imovina obitelji Riva ostala na bankovnim računima članova obitelji Riva izvan Italije do konačnog izvršenja sporazuma o nagodbi u lipnju 2017.

65

(66)  Presuda Suda od 5. lipnja 2012., Komisija protiv EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, točke 80.–81.

66

Komisija

EDF

(67)  
  „Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo” E. Brodi, L. Casolaro; Središnja banka Italije, prigodna publikacija br. 387, rujan 2017.

67

(68)  Presuda Suda od 13. ožujka 2001., PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, točka 62. Presuda Suda od 17. ožujka 1993., Sloman Neptun Schiffahrts AG, spojeni predmeti C-72/91 i C-73/91, ECLI:EU:C:1993:97, točke 20. i 21.; vidjeti i presudu Suda od 7. svibnja 1998., Viscido et al., spojene predmete C-52/97, C-53/97 i C-54/97, ECLI:EU:C:1998:209, točke 13. i 14. te presudu Suda od 30. studenoga 1993., Kirsammer-Hack, C-189/91, ECLI:EU:C:1993:907, točke 17. i 18., o činjenici da neprimjenjivanje određenih odredbi radnog prava ne čini prijenos državnih sredstava.

68

PreussenElektra

Sloman Neptun Schiffahrts AG,

Viscido et al.

Kirsammer-Hack

(69)  Presuda Suda od 29. lipnja 1999., DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, točka 22.

69

DMT

(70)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., SFEI i drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60.; presuda Suda od 29. travnja 1999., Španjolska protiv Komisije, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

70

SFEI i drugi

Španjolska

Komisije

(71)  Vidjeti uvodnu izjavu 98. ove Odluke.

71

(72)  
  SL C 249, 31.7.2014., str. 1.

72

(73)  
  SL C 155, 20.6.2008., str. 10.

73

(74)  Presuda Suda od 28. siječnja 2003., Njemačka protiv Komisije, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, točka 138.

74

Njemačka

Komisije,

(75)  U tisku je, na primjer, pisalo da su proizvođači čelika ArcelorMittal, Marcegaglia i Arvedi pokazali interes za stjecanje imovine društva Ilva još u jesen 2014.; vidjeti http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-11-13/ilva-decisivo-ruolo-stato-063904.shtml?uuid=ABDP2MDC.

75

(76)  Talijanska tijela dostavila su te informacije na temelju interne analize koju su proveli društvo Ilva i njegovi financijski savjetnici, ne dovodeći u pitanja konačne zaključke Suda u Milanu o prioritetu otplate svakog duga.

76

(77)  Nakon što je nad društvom Ilva pokrenut postupak u slučaju nesolventnosti, [...] smanjio je liniju na [...] njezina početnog iznosa od [...] EUR.

77

(78)  Zajam se, zapravo, neće prenijeti na stjecatelja imovine društva Ilva, ArcelorMittal.

78

(79)  Vidjeti ex multis i za najnovije postupke konačne odluke Komisije u predmetima: SA.38544 Kem One (28. srpnja 2015.), SA 38545 Mory Global (6. studenoga 2015.), SA.38644 Brandt Groupe (21. ožujka 2016.).

79

ex multis

(80)  https://www.capitaliq.com

80

(81)  U skladu s podacima koje je Komisija prikupila iz baze podataka S&P Capital IQ.

81

(82)  Presuda Prvostupanjskog suda od 29. ožujka 2007., Scott protiv Komisije, T-366/00, EU:T:2012:649, točka 158.

82

Scott

Komisije

(83)  https://www.capitaliq.com

83

(84)  
  SL C 209, 23.7.2013., str. 1.

84

(85)  
  SL C 249, 31.7.2014., str. 1.

85

(86)  Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020. (SL C 200, 28.6.2014., str. 1.)

86

(87)  Presuda Suda od 12. srpnja 1973., Komisija protiv Njemačke, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, točka 13.;

87

Komisija

Njemačke

(88)  Presuda Suda od 14. rujna 1994., Španjolska protiv Komisije, C-278/92, C-279/92 i C-280/92, ECLI:EU:C:1973:87, točka 75.

88

Španjolska

Komisije

(89)  Presuda Suda od 17. lipnja 1999., Belgija protiv Komisije, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, točke 64. i 65.

89

Belgija

Komisije

(90)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

90

(91)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

91

(92)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

92

---

| 9.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 253/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 253/76

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/1499

оd 8. listopada 2018.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/954 o utvrđivanju određenih zaštitnih mjera radi sprečavanja širenja kuge malih preživača u Bugarskoj

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6662)

(Vjerodostojan je samo tekst na bugarskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Kuga malih preživača teška je virusna bolest ovaca i koza koja se uglavnom prenosi izravnim kontaktom. Pobol i smrtnost mogu biti vrlo visoki, osobito u područjima u kojima se kuga malih preživača prvi put pojavljuje, te može biti teških ekonomskih posljedica za poljoprivredni sektor. Kuga malih preživača ne prenosi se na ljude. Kuga malih preživača endemska je bolest u mnogim zemljama Afrike, Bliskog istoka i Azije te je uzrok velike zabrinutosti u pogledu zdravlja i dobrobiti životinja. |
| --- | --- |

(1)

Kuga malih preživača teška je virusna bolest ovaca i koza koja se uglavnom prenosi izravnim kontaktom. Pobol i smrtnost mogu biti vrlo visoki, osobito u područjima u kojima se kuga malih preživača prvi put pojavljuje, te može biti teških ekonomskih posljedica za poljoprivredni sektor. Kuga malih preživača ne prenosi se na ljude. Kuga malih preživača endemska je bolest u mnogim zemljama Afrike, Bliskog istoka i Azije te je uzrok velike zabrinutosti u pogledu zdravlja i dobrobiti životinja.

| (2) | Direktivom Vijeća 92/119/EEZ (3) utvrđene su opće mjere koje je potrebno poduzeti za kontrolu određenih bolesti životinja, uključujući kugu malih preživača. Među njima su mjere kontrole koje se poduzimaju u slučaju sumnje na prisutnost ili potvrde prisutnosti kuge malih preživača na gospodarstvu. Te mjere kontrole obuhvaćaju i uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko mjesta izbijanja bolesti i druge dodatne mjere kontrole širenja te bolesti. |
| --- | --- |

(2)

Direktivom Vijeća 92/119/EEZ (3) utvrđene su opće mjere koje je potrebno poduzeti za kontrolu određenih bolesti životinja, uključujući kugu malih preživača. Među njima su mjere kontrole koje se poduzimaju u slučaju sumnje na prisutnost ili potvrde prisutnosti kuge malih preživača na gospodarstvu. Te mjere kontrole obuhvaćaju i uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko mjesta izbijanja bolesti i druge dodatne mjere kontrole širenja te bolesti.

| (3) | Bugarska je 23. lipnja 2018. obavijestila Komisiju i ostale države članice o slučaju izbijanja kuge malih preživača na trima gospodarstvima za uzgoj malih preživača na kojima životinje pasu zajedno, u općini Boljarovo, u bugarskoj pokrajini Jambolu. Drugo pojavljivanje te bolesti prijavljeno je 28. lipnja 2018. u pokrajini Burgasu. |
| --- | --- |

(3)

Bugarska je 23. lipnja 2018. obavijestila Komisiju i ostale države članice o slučaju izbijanja kuge malih preživača na trima gospodarstvima za uzgoj malih preživača na kojima životinje pasu zajedno, u općini Boljarovo, u bugarskoj pokrajini Jambolu. Drugo pojavljivanje te bolesti prijavljeno je 28. lipnja 2018. u pokrajini Burgasu.

| (4) | Bugarska je poduzela mjere kontrole predviđene Direktivom 92/119/EEZ, a pogotovo usmrćivanje zaraženih stada i uspostavljanje zaraženih i ugroženih područja oko mjesta izbijanja bolesti kako je predviđeno tom direktivom. Nadzor je pojačan i u općinama koje graniče s pogođenim područjima te u općinama koje se nalaze uzduž granice Unije s trećim zemljama koje nisu slobodne od kuge malih preživača. |
| --- | --- |

(4)

Bugarska je poduzela mjere kontrole predviđene Direktivom 92/119/EEZ, a pogotovo usmrćivanje zaraženih stada i uspostavljanje zaraženih i ugroženih područja oko mjesta izbijanja bolesti kako je predviđeno tom direktivom. Nadzor je pojačan i u općinama koje graniče s pogođenim područjima te u općinama koje se nalaze uzduž granice Unije s trećim zemljama koje nisu slobodne od kuge malih preživača.

| (5) | Kako bi se spriječilo širenje bolesti na druge dijelove Bugarske, druge države članice i treće zemlje, Komisija je naknadno poduzela dodatne mjere donošenjem Provedbene Odluke (EU) 2018/954 (4) kojom su predviđene dodatne zaštitne mjere te zabranjeno otpremanje pošiljaka malih preživača i stavljanje na tržište određenih proizvoda dobivenih od malih preživača iz općina Boljarovo i Elhovo u pokrajini Jambolu te općina Sredec, Sozopol, Primorsko, Malko Tarnovo i Carevo u Burgasu. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se spriječilo širenje bolesti na druge dijelove Bugarske, druge države članice i treće zemlje, Komisija je naknadno poduzela dodatne mjere donošenjem Provedbene Odluke (EU) 2018/954 (4) kojom su predviđene dodatne zaštitne mjere te zabranjeno otpremanje pošiljaka malih preživača i stavljanje na tržište određenih proizvoda dobivenih od malih preživača iz općina Boljarovo i Elhovo u pokrajini Jambolu te općina Sredec, Sozopol, Primorsko, Malko Tarnovo i Carevo u Burgasu.

| (6) | Od donošenja Provedbene odluke (EU) 2018/954 Bugarska je obavijestila Komisiju o još pet slučajeva izbijanja kuge malih preživača, sve u ograničenim područjima pokrajine Jambola u toj državi članici. |
| --- | --- |

(6)

Od donošenja Provedbene odluke (EU) 2018/954 Bugarska je obavijestila Komisiju o još pet slučajeva izbijanja kuge malih preživača, sve u ograničenim područjima pokrajine Jambola u toj državi članici.

| (7) | Bugarska je 18. rujna 2018. obavijestila Komisiju i ostale države članice o rezultatima serološkog nadzora oko područja na kojima je prethodno potvrđena kuga malih preživača. Prema rezultatima tog nadzora, životinje s protutijelima na virus kuge malih preživača otkrivene su na gospodarstvima unutar već ograničenih područja, bez prijavljenih kliničkih znakova bolesti. Ta su gospodarstva često vrlo blizu granice između tih ograničenih područja i ostatka bugarskog teritorija u kojem dosad nije bilo slučajeva kuge malih preživača. |
| --- | --- |

(7)

Bugarska je 18. rujna 2018. obavijestila Komisiju i ostale države članice o rezultatima serološkog nadzora oko područja na kojima je prethodno potvrđena kuga malih preživača. Prema rezultatima tog nadzora, životinje s protutijelima na virus kuge malih preživača otkrivene su na gospodarstvima unutar već ograničenih područja, bez prijavljenih kliničkih znakova bolesti. Ta su gospodarstva često vrlo blizu granice između tih ograničenih područja i ostatka bugarskog teritorija u kojem dosad nije bilo slučajeva kuge malih preživača.

| (8) | Zbog lokacije seropozitivnih životinja i izostanka kliničkih znakova bolesti potrebno je proširiti područje na koje se primjenjuju dodatne zaštitne mjere protiv kuge malih preživača i u tom novom području provesti dodatne zaštitne mjere kojima će se zabraniti otprema pošiljaka malih preživača i određenih proizvoda dobivenih iz malih preživača kako bi se spriječilo svako moguće širenje kuge malih preživača. Provedbenu odluku (EU) 2018/954 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Zbog lokacije seropozitivnih životinja i izostanka kliničkih znakova bolesti potrebno je proširiti područje na koje se primjenjuju dodatne zaštitne mjere protiv kuge malih preživača i u tom novom području provesti dodatne zaštitne mjere kojima će se zabraniti otprema pošiljaka malih preživača i određenih proizvoda dobivenih iz malih preživača kako bi se spriječilo svako moguće širenje kuge malih preživača. Provedbenu odluku (EU) 2018/954 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Nakon članka 3. Provedbene odluke (EU) 2018/954 umeće se sljedeći članak 3.a:

„Članak 3.a

1.   Bugarska je dužna zabraniti otpremu sljedećih proizvoda u područjima navedenima u Prilogu:

| (a) | malih preživača; |
| --- | --- |

(a)

malih preživača;

| (b) | sjemena, jajnih stanica i zametaka malih preživača. |
| --- | --- |

(b)

sjemena, jajnih stanica i zametaka malih preživača.

2.   Odstupajući od zabrane iz stavka 1. ovog članka, nadležno tijelo može odobriti premještanje malih preživača na odredište u područjima navedenima u Prilogu ako gospodarstvo podrijetla ne podliježe ograničenjima iz Direktive 92/119/EEZ o kugi malih preživača, a mali preživači udovoljavaju sljedećim uvjetima:

| (a) | svi mali preživači na gospodarstvu podrijetla klinički su provjereni na dan otpreme i nisu pokazivali kliničke simptome kuge malih preživača; |
| --- | --- |

(a)

svi mali preživači na gospodarstvu podrijetla klinički su provjereni na dan otpreme i nisu pokazivali kliničke simptome kuge malih preživača;

| (b) | mali preživači otpremaju se izravno na klanje u klaonicu koju odredi nadležno tijelo, a nalazi se u područjima navedenima u Prilogu; |
| --- | --- |

(b)

mali preživači otpremaju se izravno na klanje u klaonicu koju odredi nadležno tijelo, a nalazi se u područjima navedenima u Prilogu;

| (c) | najviše 7 dana prije dana otpreme mali preživači bili su podvrgnuti dijagnostičkoj pretrazi radi otkrivanja protutijela na kugu malih preživača i nalaz je bio negativan; |
| --- | --- |

(c)

najviše 7 dana prije dana otpreme mali preživači bili su podvrgnuti dijagnostičkoj pretrazi radi otkrivanja protutijela na kugu malih preživača i nalaz je bio negativan;

| (d) | serološko pretraživanje provedeno je na gospodarstvu podrijetla najviše 14 dana prije dana otpreme, a uzorkovan je dovoljan broj malih preživača da se s 95 %-tnom sigurnošću otkrije 5 %-tna seroprevalencija i nalaz je bio negativan;”. |
| --- | --- |

(d)

serološko pretraživanje provedeno je na gospodarstvu podrijetla najviše 14 dana prije dana otpreme, a uzorkovan je dovoljan broj malih preživača da se s 95 %-tnom sigurnošću otkrije 5 %-tna seroprevalencija i nalaz je bio negativan;”.

Članak 2.

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2018/954 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Bugarskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2018.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Direktiva Vijeća 92/119/EEZ od 17. prosinca 1992. o uvođenju općih mjera Zajednice za suzbijanje određenih bolesti životinja i posebnih mjera koje se odnose na vezikularnu enterovirusnu bolest svinja (SL L 62, 15.3.1993., str. 69.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/954 оd 4. srpnja 2018. o utvrđivanju određenih zaštitnih mjera radi sprečavanja širenja kuge malih preživača u Bugarskoj (SL L 168, 5.7.2018., str. 7.).

4

---

PRILOG

Sljedeće pokrajine u Bugarskoj:

| — | pokrajina Jambol, |
| --- | --- |

—

pokrajina Jambol,

| — | pokrajina Burgas, |
| --- | --- |

—

pokrajina Burgas,

| — | pokrajina Haskovo. |
| --- | --- |

—

pokrajina Haskovo.

---