# Službeni list L 262/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 262 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.19. listopada 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 262

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.19. listopada 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (Euratom) 2018/1563 od 15. listopada 2018. o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2019.–2020.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. i stavljanju izvan snage Uredbe (Euratom) br. 1314/2013 | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1564 оd 17. listopada 2018. o odobrenju pripravka dolomit-magnezita kao dodatka hrani za sve životinjske vrste osim mliječnih krava i drugih preživača za proizvodnju mlijeka, odbijene prasadi i svinja za tov (
  1
  ) | 20 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1565 оd 17. listopada 2018. o odobrenju pripravka endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) kao dodatka hrani za piliće za tov, piliće uzgajane za nesenje i manje značajne vrste peradi osim ptica nesilica, pure za tov, pure uzgajane za rasplod, odbijenu prasad, svinje za tov i manje značajne vrste svinja (nositelj odobrenja Elanco GmbH) (
  1
  ) | 24 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1566 оd 18. listopada 2018. o odobrenju pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) kao dodatka hrani za odbijenu prasad i manje značajne vrste svinja (odbijene) i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1453/2004 (nositelj odobrenja Andrès Pintaluba S.A.) (
  1
  ) | 27 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1567 оd 18. listopada 2018. o ispravku Provedbene uredbe (EU) 2018/249 o odobrenju taurina, beta-alanina, L-alanina, L-arginina, L-asparaginske kiseline, L-histidina, D,L-izoleucina, L-leucina, L-fenilalanina, L-prolina, D,L-serina, L-tirozina, L-metionina, L-valina, L-cisteina, glicina, mononatrijeva glutamata i L-glutaminske kiseline kao dodataka hrani za sve životinjske vrste te L-cistein hidroklorid monohidrata za sve vrste osim mačaka i pasa (
  1
  ) | 31 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1568 оd 18. listopada 2018. o odobrenju pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159) kao dodatka hrani za sve svinje i sve vrste peradi (
  1
  ) | 34 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1569 оd 18. listopada 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1110/2011 o odobrenju pripravka enzima endo-1,4-beta-ksilanaze dobivenog od Trichoderma reesei (CBS 114044) kao dodatka hrani za životinje za nesilice, manje značajne vrste peradi i svinje za tov (nositelj odobrenja Roal Oy) (
  1
  ) | 37 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1570 оd 18. listopada 2018. o okončanju postupka koji se odnosi na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 | 40 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1571 оd 18. listopada 2018. o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za dvadeset i šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080 | 54 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/1572 od 15. listopada 2018. o primjeni u Uniji pravilnika br. 9, 63 i 92 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o jedinstvenim odredbama o homologaciji vozila na tri kotača, mopeda i zamjenskih sustava za prigušivanje ispuha za vozila kategorije L s obzirom na emisiju zvuka | 55 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/1573 od 15. listopada 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za SGP osnovanog na temelju prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u pogledu donošenja odluke Odbora za SGP u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji | 57 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/1574 od 16. listopada 2018. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Talijanska Republika | 60 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2018/1575 оd 9. kolovoza 2018. o mjerama SA.28973 – C 16/2010 (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009) koje je provela Grčka u korist određenih grčkih kasina
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5267)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1576 оd 18. listopada 2018. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6961)

   (
  1
  ) | 71 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Vijeća (Euratom) 2018/1563 od 15. listopada 2018. o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2019.–2020.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. i stavljanju izvan snage Uredbe (Euratom) br. 1314/2013

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1564 оd 17. listopada 2018. o odobrenju pripravka dolomit-magnezita kao dodatka hrani za sve životinjske vrste osim mliječnih krava i drugih preživača za proizvodnju mlijeka, odbijene prasadi i svinja za tov (
  1
  )

1

20

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1565 оd 17. listopada 2018. o odobrenju pripravka endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) kao dodatka hrani za piliće za tov, piliće uzgajane za nesenje i manje značajne vrste peradi osim ptica nesilica, pure za tov, pure uzgajane za rasplod, odbijenu prasad, svinje za tov i manje značajne vrste svinja (nositelj odobrenja Elanco GmbH) (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

1

24

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1566 оd 18. listopada 2018. o odobrenju pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) kao dodatka hrani za odbijenu prasad i manje značajne vrste svinja (odbijene) i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1453/2004 (nositelj odobrenja Andrès Pintaluba S.A.) (
  1
  )

Aspergillus niger

Aspergillus niger

1

27

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1567 оd 18. listopada 2018. o ispravku Provedbene uredbe (EU) 2018/249 o odobrenju taurina, beta-alanina, L-alanina, L-arginina, L-asparaginske kiseline, L-histidina, D,L-izoleucina, L-leucina, L-fenilalanina, L-prolina, D,L-serina, L-tirozina, L-metionina, L-valina, L-cisteina, glicina, mononatrijeva glutamata i L-glutaminske kiseline kao dodataka hrani za sve životinjske vrste te L-cistein hidroklorid monohidrata za sve vrste osim mačaka i pasa (
  1
  )

1

31

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1568 оd 18. listopada 2018. o odobrenju pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159) kao dodatka hrani za sve svinje i sve vrste peradi (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

34

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1569 оd 18. listopada 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1110/2011 o odobrenju pripravka enzima endo-1,4-beta-ksilanaze dobivenog od Trichoderma reesei (CBS 114044) kao dodatka hrani za životinje za nesilice, manje značajne vrste peradi i svinje za tov (nositelj odobrenja Roal Oy) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

37

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1570 оd 18. listopada 2018. o okončanju postupka koji se odnosi na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013

40

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1571 оd 18. listopada 2018. o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za dvadeset i šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080

54

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/1572 od 15. listopada 2018. o primjeni u Uniji pravilnika br. 9, 63 i 92 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o jedinstvenim odredbama o homologaciji vozila na tri kotača, mopeda i zamjenskih sustava za prigušivanje ispuha za vozila kategorije L s obzirom na emisiju zvuka

55

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/1573 od 15. listopada 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za SGP osnovanog na temelju prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u pogledu donošenja odluke Odbora za SGP u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji

57

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/1574 od 16. listopada 2018. o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Talijanska Republika

60

*

Odluka Komisije (EU) 2018/1575 оd 9. kolovoza 2018. o mjerama SA.28973 – C 16/2010 (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009) koje je provela Grčka u korist određenih grčkih kasina
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5267)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5267)

1

61

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1576 оd 18. listopada 2018. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6961)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6961)

1

71

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 ( SL L 260, 17.10.2018. ) | 90 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 ( SL L 260, 17.10.2018. )

( SL L 260, 17.10.2018. )

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/1

---

UREDBA VIJEĆA (Euratom) 2018/1563

od 15. listopada 2018.

o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2019.–2020.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. i stavljanju izvan snage Uredbe (Euratom) br. 1314/2013

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 7. prvi stavak,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja sa Znanstvenim i tehničkim odborom,

budući da:

| (1) | Jedan je od ciljeva Europske zajednice za atomsku energiju („Zajednica”) doprinijeti povišenju životnog standarda u državama članicama, što obuhvaća promicanje i olakšavanje nuklearnih istraživanja u državama članicama te njihovo dopunjavanje provedbom programa Zajednice za istraživanja i osposobljavanje. |
| --- | --- |

(1)

Jedan je od ciljeva Europske zajednice za atomsku energiju („Zajednica”) doprinijeti povišenju životnog standarda u državama članicama, što obuhvaća promicanje i olakšavanje nuklearnih istraživanja u državama članicama te njihovo dopunjavanje provedbom programa Zajednice za istraživanja i osposobljavanje.

| (2) | Nuklearna istraživanja mogu doprinijeti društvenom i gospodarskom blagostanju i održivosti okoliša povećanjem nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja. Jednako je važan potencijalni doprinos nuklearnih istraživanja dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. |
| --- | --- |

(2)

Nuklearna istraživanja mogu doprinijeti društvenom i gospodarskom blagostanju i održivosti okoliša povećanjem nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja. Jednako je važan potencijalni doprinos nuklearnih istraživanja dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način.

| (3) | Privremenom evaluacijom programa Zajednice za istraživanja i osposobljavanje 2014.– 2018., uspostavljenog Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1314/2013 (2) („program 2014. – 2018.”) zaključeno je da je djelovanje relevantno te i dalje ključno za suočavanje s izazovima povezanim s nuklearnom sigurnosti i osiguranjem, nuklearnim zaštitnim mjerama, zbrinjavanjem radioaktivnog otpada, zaštitom od zračenja i energijom fuzije. |
| --- | --- |

(3)

Privremenom evaluacijom programa Zajednice za istraživanja i osposobljavanje 2014.– 2018., uspostavljenog Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1314/2013 (2) („program 2014. – 2018.”) zaključeno je da je djelovanje relevantno te i dalje ključno za suočavanje s izazovima povezanim s nuklearnom sigurnosti i osiguranjem, nuklearnim zaštitnim mjerama, zbrinjavanjem radioaktivnog otpada, zaštitom od zračenja i energijom fuzije.

| (4) | Kako bi se zajamčio kontinuitet nuklearnih istraživanja na razini Zajednice, potrebno je uspostaviti program Zajednice za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. („program 2019. – 2020.”). Program 2019. – 2020. trebao bi imati iste ciljeve kao program 2014.–2018., podupirati iste aktivnosti i provoditi se na isti način, koji se pokazao uspješnim i primjerenim za potrebe postizanja ciljeva dosadašnjeg programa. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se zajamčio kontinuitet nuklearnih istraživanja na razini Zajednice, potrebno je uspostaviti program Zajednice za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. („program 2019. – 2020.”). Program 2019. – 2020. trebao bi imati iste ciljeve kao program 2014.–2018., podupirati iste aktivnosti i provoditi se na isti način, koji se pokazao uspješnim i primjerenim za potrebe postizanja ciljeva dosadašnjeg programa.

| (5) | Podupiranjem nuklearnih istraživanja program 2019. – 2020. doprinijet će postizanju ciljeva Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. („Okvirni program Obzor 2020.”), osnovanog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ali i olakšati provedbu strategije Europa 2020. te uspostavu i funkcioniranje europskog istraživačkog prostora. |
| --- | --- |

(5)

Podupiranjem nuklearnih istraživanja program 2019. – 2020. doprinijet će postizanju ciljeva Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. („Okvirni program Obzor 2020.”), osnovanog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ali i olakšati provedbu strategije Europa 2020. te uspostavu i funkcioniranje europskog istraživačkog prostora.

| (6) | Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i gospodarski razvoj, teške nuklearne nesreće mogle bi ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga bi u programu 2019. – 2020. najveću moguću pozornost trebalo obratiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, aspektima osiguranja kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”). |
| --- | --- |

(6)

Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i gospodarski razvoj, teške nuklearne nesreće mogle bi ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga bi u programu 2019. – 2020. najveću moguću pozornost trebalo obratiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, aspektima osiguranja kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”).

| (7) | Europski strateški plan za energetsku tehnologiju („plan SET”), utvrđen u zaključcima sa sastanka Vijeća u Bruxellesu 28. veljače 2008., ubrzava razvoj niza tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. Na sastanku 4. veljače 2011. Europsko vijeće složilo se da će Unija i njezine države članice poticati ulaganja u obnovljive izvore energije te sigurne i održive tehnologije s niskom razinom emisije ugljika te se usredotočiti na uvođenje tehnoloških prioriteta koji su određeni u planu SET. Svaka država članica slobodna je odabrati vrste tehnologije koje će podupirati. |
| --- | --- |

(7)

Europski strateški plan za energetsku tehnologiju („plan SET”), utvrđen u zaključcima sa sastanka Vijeća u Bruxellesu 28. veljače 2008., ubrzava razvoj niza tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. Na sastanku 4. veljače 2011. Europsko vijeće složilo se da će Unija i njezine države članice poticati ulaganja u obnovljive izvore energije te sigurne i održive tehnologije s niskom razinom emisije ugljika te se usredotočiti na uvođenje tehnoloških prioriteta koji su određeni u planu SET. Svaka država članica slobodna je odabrati vrste tehnologije koje će podupirati.

| (8) | S obzirom na to da sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili se koriste radioaktivnim materijalima, osobito u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima sa sastanka u Bruxellesu 1. i 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, osobito onima koje se stečene odgovarajućim obrazovanjem i osposobljavanjem povezanima s istraživanjima te koordiniranima na razini Zajednice. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili se koriste radioaktivnim materijalima, osobito u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima sa sastanka u Bruxellesu 1. i 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, osobito onima koje se stečene odgovarajućim obrazovanjem i osposobljavanjem povezanima s istraživanjima te koordiniranima na razini Zajednice.

| (9) | Iako svaka država članica može izabrati hoće li se koristiti nuklearnom energijom, prepoznato je i da nuklearna energija ima različitu ulogu u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(9)

Iako svaka država članica može izabrati hoće li se koristiti nuklearnom energijom, prepoznato je i da nuklearna energija ima različitu ulogu u različitim državama članicama.

| (10) | Potpisivanjem Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER (4) Zajednica se obvezala na sudjelovanje u izgradnji projekta ITER („ITER”) i njegovu budućem iskorištavanju. Doprinosom Zajednice upravlja Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije (Fuzija za energiju), osnovano Odlukom Vijeća 2007/198/Euratom (5). |
| --- | --- |

(10)

Potpisivanjem Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER (4) Zajednica se obvezala na sudjelovanje u izgradnji projekta ITER („ITER”) i njegovu budućem iskorištavanju. Doprinosom Zajednice upravlja Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije (Fuzija za energiju), osnovano Odlukom Vijeća 2007/198/Euratom (5).

| (11) | Kako bi fuzija postala pouzdana mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno izgraditi ITER i pustiti ga u rad. Nadalje, potrebno je odrediti ambiciozan, ali realističan plan za proizvodnju električne energije do 2050. Da bi se ti ciljevi ostvarili, europski fuzijski program treba usmjeriti prema zajedničkom programu aktivnosti za provedbu tog plana. Trebalo bi osigurati kontinuiranu potporu Zajednice kako bi se tekuća istraživanja uspješno privela kraju i kako se ne bi prekinule dugoročna predanost i suradnja dionika u području fuzije. Trebalo bi staviti jači naglasak ponajprije na aktivnosti koje su potpora ITER-u, ali i na razvoj demonstracijskog reaktora, uključujući prema potrebi veće sudjelovanje privatnog sektora. Takva bi se racionalizacija i preusmjeravanje fokusa trebali postići bez ugrožavanja vodeće uloge Europe u znanstvenoj zajednici koja se bavi fuzijom. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi fuzija postala pouzdana mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno izgraditi ITER i pustiti ga u rad. Nadalje, potrebno je odrediti ambiciozan, ali realističan plan za proizvodnju električne energije do 2050. Da bi se ti ciljevi ostvarili, europski fuzijski program treba usmjeriti prema zajedničkom programu aktivnosti za provedbu tog plana. Trebalo bi osigurati kontinuiranu potporu Zajednice kako bi se tekuća istraživanja uspješno privela kraju i kako se ne bi prekinule dugoročna predanost i suradnja dionika u području fuzije. Trebalo bi staviti jači naglasak ponajprije na aktivnosti koje su potpora ITER-u, ali i na razvoj demonstracijskog reaktora, uključujući prema potrebi veće sudjelovanje privatnog sektora. Takva bi se racionalizacija i preusmjeravanje fokusa trebali postići bez ugrožavanja vodeće uloge Europe u znanstvenoj zajednici koja se bavi fuzijom.

| (12) | JRC bi trebao nastaviti pružati neovisnu znanstvenu i tehnološku potporu usmjerenu na korisnika za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebno u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i osiguranjem. Kako bi se optimirali ljudski resursi i osiguralo da nema dupliciranja istraživanja u Uniji, trebale bi se analizirati sve nove aktivnosti koje provodi JRC i provjeriti jesu li usklađene s aktivnostima koje se već provode u državama članicama. Sigurnosne aspekte Okvirnog programa Obzor 2020. trebalo bi ograničiti na izravna djelovanja JRC-a. |
| --- | --- |

(12)

JRC bi trebao nastaviti pružati neovisnu znanstvenu i tehnološku potporu usmjerenu na korisnika za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebno u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i osiguranjem. Kako bi se optimirali ljudski resursi i osiguralo da nema dupliciranja istraživanja u Uniji, trebale bi se analizirati sve nove aktivnosti koje provodi JRC i provjeriti jesu li usklađene s aktivnostima koje se već provode u državama članicama. Sigurnosne aspekte Okvirnog programa Obzor 2020. trebalo bi ograničiti na izravna djelovanja JRC-a.

| (13) | JRC bi trebao i dalje generirati dodatne resurse putem konkurentnih aktivnosti, uključujući sudjelovanje u neizravnim djelovanjima programa 2019. – 2020., aktivnosti trećih strana i, u manjoj mjeri, iskorištavanje intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

(13)

JRC bi trebao i dalje generirati dodatne resurse putem konkurentnih aktivnosti, uključujući sudjelovanje u neizravnim djelovanjima programa 2019. – 2020., aktivnosti trećih strana i, u manjoj mjeri, iskorištavanje intelektualnog vlasništva.

| (14) | U interesu svih država članica uloga je Unije razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje, zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da putem JRC-a jača znanstvene dokaze za oblikovanje politika. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije. |
| --- | --- |

(14)

U interesu svih država članica uloga je Unije razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje, zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da putem JRC-a jača znanstvene dokaze za oblikovanje politika. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije.

| (15) | S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program 2019. – 2020. trebalo bi poticati upućenu angažiranost građana i civilnog društva u vezi s pitanjima istraživanja i inovacija promicanjem znanstvenog obrazovanja, većom dostupnošću znanstvenog znanja, razvojem odgovornih planova istraživanja i inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva te omogućavanjem njihova sudjelovanja u aktivnostima u okviru programa 2019. – 2020.. |
| --- | --- |

(15)

S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program 2019. – 2020. trebalo bi poticati upućenu angažiranost građana i civilnog društva u vezi s pitanjima istraživanja i inovacija promicanjem znanstvenog obrazovanja, većom dostupnošću znanstvenog znanja, razvojem odgovornih planova istraživanja i inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva te omogućavanjem njihova sudjelovanja u aktivnostima u okviru programa 2019. – 2020..

| (16) | Provedba programa 2019. – 2020. trebala bi odgovarati na dinamične prilike i potrebe u vezi sa znanošću i tehnologijom, industrijom, politikama i društvom. Planove bi stoga trebalo utvrđivati u uskoj suradnji s dionicima iz svih relevantnih sektora, a treba ostaviti i dovoljnu mogućnost prilagodbe na nova dostignuća. Tijekom trajanja programa 2019. – 2020. mogli bi se tražiti vanjski savjeti, uz istovremenu upotrebu relevantnih struktura kao što su europske tehnološke platforme. |
| --- | --- |

(16)

Provedba programa 2019. – 2020. trebala bi odgovarati na dinamične prilike i potrebe u vezi sa znanošću i tehnologijom, industrijom, politikama i društvom. Planove bi stoga trebalo utvrđivati u uskoj suradnji s dionicima iz svih relevantnih sektora, a treba ostaviti i dovoljnu mogućnost prilagodbe na nova dostignuća. Tijekom trajanja programa 2019. – 2020. mogli bi se tražiti vanjski savjeti, uz istovremenu upotrebu relevantnih struktura kao što su europske tehnološke platforme.

| (17) | Potreba za nastavkom nuklearnih istraživanja na europskoj razini prepoznata je u ishodima rasprava na simpoziju „Prednosti i ograničenja istraživanja o nuklearnoj fisiji za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika” na temelju interdisciplinarne studije u kojoj su sudjelovali, među ostalim, stručnjaci u području energetike, ekonomije i društvenih znanosti, a koji su suorganizirali Komisija i Europski gospodarski i socijalni odbor u Bruxellesu 26. i 27. veljače 2013.. |
| --- | --- |

(17)

Potreba za nastavkom nuklearnih istraživanja na europskoj razini prepoznata je u ishodima rasprava na simpoziju „Prednosti i ograničenja istraživanja o nuklearnoj fisiji za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika” na temelju interdisciplinarne studije u kojoj su sudjelovali, među ostalim, stručnjaci u području energetike, ekonomije i društvenih znanosti, a koji su suorganizirali Komisija i Europski gospodarski i socijalni odbor u Bruxellesu 26. i 27. veljače 2013..

| (18) | Program 2019. – 2020. trebao bi doprinijeti privlačnosti istraživačke profesije u Uniji. Odgovarajuću pozornost trebalo bi posvetiti Preporuci Komisije od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (6), zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranima u kontekstu europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode. |
| --- | --- |

(18)

Program 2019. – 2020. trebao bi doprinijeti privlačnosti istraživačke profesije u Uniji. Odgovarajuću pozornost trebalo bi posvetiti Preporuci Komisije od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (6), zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranima u kontekstu europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode.

| (19) | Aktivnosti koje se razvijaju u okviru programa 2019. – 2020. trebale bi imati za cilj promicanje ravnopravnosti između žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama uvažavanjem temeljnih uzroka rodne neravnoteže, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača te integriranjem rodne dimenzije u sadržaj projekata kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(19)

Aktivnosti koje se razvijaju u okviru programa 2019. – 2020. trebale bi imati za cilj promicanje ravnopravnosti između žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama uvažavanjem temeljnih uzroka rodne neravnoteže, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača te integriranjem rodne dimenzije u sadržaj projekata kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

| (20) | Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podupire program 2019. – 2020. trebale bi poštovati temeljna etička načela. Kad je riječ o energetskim pitanjima, prema potrebi bi trebalo uvažiti mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također bi trebalo uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te smanjiti uporabu životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja s ciljem konačnog ukidanja uporabe životinja. Sve aktivnosti trebale bi se izvršavati uz osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja. |
| --- | --- |

(20)

Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podupire program 2019. – 2020. trebale bi poštovati temeljna etička načela. Kad je riječ o energetskim pitanjima, prema potrebi bi trebalo uvažiti mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također bi trebalo uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te smanjiti uporabu životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja s ciljem konačnog ukidanja uporabe životinja. Sve aktivnosti trebale bi se izvršavati uz osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja.

| (21) | Bolji učinak također bi se trebao postići kombiniranjem programa 2019. – 2020. i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanja i inovacije mogli doprinijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost trebala bi se obratiti uključivanju malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

(21)

Bolji učinak također bi se trebao postići kombiniranjem programa 2019. – 2020. i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanja i inovacije mogli doprinijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost trebala bi se obratiti uključivanju malih i srednjih poduzeća.

| (22) | Program 2019. – 2020. trebao bi promicati suradnju s trećim zemljama, posebno u području sigurnosti, na temelju zajedničkih interesa i uzajamne koristi, pogotovo u promicanju stalnog povećanja nuklearne sigurnosti. |
| --- | --- |

(22)

Program 2019. – 2020. trebao bi promicati suradnju s trećim zemljama, posebno u području sigurnosti, na temelju zajedničkih interesa i uzajamne koristi, pogotovo u promicanju stalnog povećanja nuklearne sigurnosti.

| (23) | U cilju osiguravanja jednakih uvjeta za sva poduzeća aktivna na unutarnjem tržištu, financiranje koje osigurava program 2019. – 2020. trebalo bi biti osmišljeno u skladu s pravilima o državnim potporama kako bi se osigurala učinkovitost javne potrošnje i spriječilo narušavanje tržišta poput istiskivanja privatnog financiranja, stvaranja neučinkovitih tržišnih struktura ili očuvanja neučinkovitih poduzeća. |
| --- | --- |

(23)

U cilju osiguravanja jednakih uvjeta za sva poduzeća aktivna na unutarnjem tržištu, financiranje koje osigurava program 2019. – 2020. trebalo bi biti osmišljeno u skladu s pravilima o državnim potporama kako bi se osigurala učinkovitost javne potrošnje i spriječilo narušavanje tržišta poput istiskivanja privatnog financiranja, stvaranja neučinkovitih tržišnih struktura ili očuvanja neučinkovitih poduzeća.

| (24) | Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 4. veljače 2011. prepoznalo potrebu za novim pristupom kontroli i upravljanju rizicima u financiranju istraživanja Unije, što je iziskivalo uspostavu nove ravnoteže između povjerenja i kontrole te između preuzimanja i izbjegavanja rizika. Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 11. studenoga 2010. o pojednostavnjenju provedbe istraživačkih okvirnih programa (7) pozvao na pragmatičan pomak prema administrativnom i financijskom pojednostavljenju i naveo da bi pri upravljanju sredstvima Unije za istraživanja sudionicima trebalo pristupiti s više povjerenja i tolerancije za rizik. |
| --- | --- |

(24)

Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 4. veljače 2011. prepoznalo potrebu za novim pristupom kontroli i upravljanju rizicima u financiranju istraživanja Unije, što je iziskivalo uspostavu nove ravnoteže između povjerenja i kontrole te između preuzimanja i izbjegavanja rizika. Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 11. studenoga 2010. o pojednostavnjenju provedbe istraživačkih okvirnih programa (7) pozvao na pragmatičan pomak prema administrativnom i financijskom pojednostavljenju i naveo da bi pri upravljanju sredstvima Unije za istraživanja sudionicima trebalo pristupiti s više povjerenja i tolerancije za rizik.

| (25) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi prikladnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, među ostalim sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, povratom izgubljenih, pogrešno uplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, te, gdje je to primjereno, određivanjem kazni. Revidirana strategija kontrole, u kojoj se naglasak premješta sa smanjivanja stope pogrešaka na kontrolu na temelju procjene rizika i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike. |
| --- | --- |

(25)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi prikladnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, među ostalim sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, povratom izgubljenih, pogrešno uplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, te, gdje je to primjereno, određivanjem kazni. Revidirana strategija kontrole, u kojoj se naglasak premješta sa smanjivanja stope pogrešaka na kontrolu na temelju procjene rizika i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike.

| (26) | Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom 2019. – 2020. i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, uz istodobno osiguravanje pravne sigurnosti i dostupnosti programa 2019. – 2020. svim sudionicima. Potrebno je osigurati usklađenost s relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (8) i sa zahtjevima za pojednostavljenje i bolju regulativu. |
| --- | --- |

(26)

Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom 2019. – 2020. i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, uz istodobno osiguravanje pravne sigurnosti i dostupnosti programa 2019. – 2020. svim sudionicima. Potrebno je osigurati usklađenost s relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (8) i sa zahtjevima za pojednostavljenje i bolju regulativu.

| (27) | Kako bi se osigurala najučinkovitija moguća provedba te jednostavan pristup za sve sudionike putem pojednostavljenih postupaka te kako bi se ostvario usklađen, sveobuhvatan i transparentan okvir za sudionike, sudjelovanje u programu 2019. – 2020. i širenje rezultata istraživanja trebali bi podlijegati pravilima koja se primjenjuju na Okvirni program Obzor 2020., kako su navedena u Uredbi (EU) br. 1291/2013, uz određene prilagodbe ili iznimke. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurala najučinkovitija moguća provedba te jednostavan pristup za sve sudionike putem pojednostavljenih postupaka te kako bi se ostvario usklađen, sveobuhvatan i transparentan okvir za sudionike, sudjelovanje u programu 2019. – 2020. i širenje rezultata istraživanja trebali bi podlijegati pravilima koja se primjenjuju na Okvirni program Obzor 2020., kako su navedena u Uredbi (EU) br. 1291/2013, uz određene prilagodbe ili iznimke.

| (28) | Kako bi se omogućila najdjelotvornija uporaba dužničkih i vlasničkih financijskih instrumenata uspostavljenih u okviru Okvirnog programa Obzor 2020., uz istodobno očuvanje specifične prirode djelovanja u okviru programa 2019. – 2020. i potpuno iskorištavanje raspoloživog proračuna, otplate koje ostvari bilo koji od tih financijskih instrumenata i koje su rezultat neiskorištavanja sredstava raspoloživih u okviru programa 2019. – 2020. ili programa 2014.–2018. trebalo bi izravno namijeniti programu 2019. – 2020. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se omogućila najdjelotvornija uporaba dužničkih i vlasničkih financijskih instrumenata uspostavljenih u okviru Okvirnog programa Obzor 2020., uz istodobno očuvanje specifične prirode djelovanja u okviru programa 2019. – 2020. i potpuno iskorištavanje raspoloživog proračuna, otplate koje ostvari bilo koji od tih financijskih instrumenata i koje su rezultat neiskorištavanja sredstava raspoloživih u okviru programa 2019. – 2020. ili programa 2014.–2018. trebalo bi izravno namijeniti programu 2019. – 2020.

| (29) | Važno je i dalje olakšavati korištenje intelektualnim vlasništvom koje stvaraju sudionici uz zaštitu legitimnih interesa drugih sudionika i Zajednice u skladu s poglavljem 2. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju („Ugovor o Euratomu”). |
| --- | --- |

(29)

Važno je i dalje olakšavati korištenje intelektualnim vlasništvom koje stvaraju sudionici uz zaštitu legitimnih interesa drugih sudionika i Zajednice u skladu s poglavljem 2. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju („Ugovor o Euratomu”).

| (30) | Jamstveni fondovi za sudionike kojima upravlja Komisija i koji su osnovani u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1908/2006. (9) i Uredbom Vijeća (Euratom) br. 139/2012 (10) pokazali su se kao važan zaštitni mehanizam koji ublažava rizike povezane s iznosima koji su dospjeli, ali koje nisu isplatiti sudionici koji ne ispunjavaju obveze. Jamstveni fond za sudionike osnovan u skladu s Uredbom (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) trebao bi obuhvaćati i djelovanja u okviru ove Uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Jamstveni fondovi za sudionike kojima upravlja Komisija i koji su osnovani u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1908/2006. (9) i Uredbom Vijeća (Euratom) br. 139/2012 (10) pokazali su se kao važan zaštitni mehanizam koji ublažava rizike povezane s iznosima koji su dospjeli, ali koje nisu isplatiti sudionici koji ne ispunjavaju obveze. Jamstveni fond za sudionike osnovan u skladu s Uredbom (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) trebao bi obuhvaćati i djelovanja u okviru ove Uredbe.

| (31) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu neizravnih djelovanja u okviru programa 2019. – 2020., Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje programa rada i odluke o odobrenju financiranja neizravnih djelovanja. Te bi provedbene ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12). |
| --- | --- |

(31)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu neizravnih djelovanja u okviru programa 2019. – 2020., Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje programa rada i odluke o odobrenju financiranja neizravnih djelovanja. Te bi provedbene ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

| (32) | Za ostvarivanje ciljeva programa 2019. – 2020. u relevantnim područjima potrebno je poduprijeti međusektorske aktivnosti i u okviru programa 2019. – 2020. i zajedno s aktivnostima Okvirnog programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

(32)

Za ostvarivanje ciljeva programa 2019. – 2020. u relevantnim područjima potrebno je poduprijeti međusektorske aktivnosti i u okviru programa 2019. – 2020. i zajedno s aktivnostima Okvirnog programa Obzor 2020.

| (33) | Za učinkovito upravljanje uspješnošću, uključujući evaluaciju i praćenje, potrebno je razviti posebne pokazatelje uspješnosti koji se mogu mjeriti tijekom vremena, koji su realistični, odražavaju logiku intervencije te su relevantni za odgovarajuću hijerarhiju ciljeva i aktivnosti. Trebalo bi uvesti odgovarajuće koordinacijske mehanizme između provedbe i praćenja programa 2019. – 2020., s jedne strane, te praćenja napretka, postignuća i funkcioniranja europskog istraživačkog prostora, s druge strane. |
| --- | --- |

(33)

Za učinkovito upravljanje uspješnošću, uključujući evaluaciju i praćenje, potrebno je razviti posebne pokazatelje uspješnosti koji se mogu mjeriti tijekom vremena, koji su realistični, odražavaju logiku intervencije te su relevantni za odgovarajuću hijerarhiju ciljeva i aktivnosti. Trebalo bi uvesti odgovarajuće koordinacijske mehanizme između provedbe i praćenja programa 2019. – 2020., s jedne strane, te praćenja napretka, postignuća i funkcioniranja europskog istraživačkog prostora, s druge strane.

| (34) | S Vijećem guvernera JRC-a, osnovanim Odlukom Komisije 96/282/Euratom (13), provedeno je savjetovanje u vezi sa znanstvenim i tehnološkim sadržajem izravnih djelovanja JRC-a. |
| --- | --- |

(34)

S Vijećem guvernera JRC-a, osnovanim Odlukom Komisije 96/282/Euratom (13), provedeno je savjetovanje u vezi sa znanstvenim i tehnološkim sadržajem izravnih djelovanja JRC-a.

| (35) | Radi pravne sigurnosti Uredbu (Euratom) br. 1314/2013 trebalo bi staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(35)

Radi pravne sigurnosti Uredbu (Euratom) br. 1314/2013 trebalo bi staviti izvan snage.

| (36) | Provedeno je dobrovoljno savjetovanje s Europskim parlamentom te je on dao mišljenje (14), |
| --- | --- |

(36)

Provedeno je dobrovoljno savjetovanje s Europskim parlamentom te je on dao mišljenje (14),

DONIJELO JE OVU UREDBU:

GLAVA I.

USPOSTAVA

Članak 1.

Uspostava

Ovom Uredbom uspostavlja se program za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. („program 2019. – 2020.”) te se utvrđuju pravila za sudjelovanje u tom programu, uključujući sudjelovanje u programima tijela za financiranje koja upravljaju sredstvima odobrenima u skladu s ovom Uredbom i aktivnostima koje se zajednički provode u skladu s ovom Uredbom i u skladu s Okvirnim programom za istraživanja i inovacije Obzor 2020. („Okvirni program Obzor 2020.”), utvrđenim Uredbom (EU) br. 1291/2013.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „istraživačke i inovacijske aktivnosti” znači čitav spektar aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracije i inovacija, uključujući promicanje suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, širenje i optimizaciju rezultata te stimuliranje osposobljavanja i mobilnosti istraživača u Europskoj zajednici za atomsku energiju („Zajednica”); |
| --- | --- |

(a)

„istraživačke i inovacijske aktivnosti” znači čitav spektar aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracije i inovacija, uključujući promicanje suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, širenje i optimizaciju rezultata te stimuliranje osposobljavanja i mobilnosti istraživača u Europskoj zajednici za atomsku energiju („Zajednica”);

| (b) | „izravna djelovanja” znači istraživačke i inovacijske aktivnosti koje Komisija poduzima putem Zajedničkog istraživačkog centra („JRC”); |
| --- | --- |

(b)

„izravna djelovanja” znači istraživačke i inovacijske aktivnosti koje Komisija poduzima putem Zajedničkog istraživačkog centra („JRC”);

| (c) | „neizravna djelovanja” znači istraživačke i inovacijske aktivnosti za koje Zajednica ili Unija („Unija”) pruža financijsku potporu i koje poduzimaju sudionici; |
| --- | --- |

(c)

„neizravna djelovanja” znači istraživačke i inovacijske aktivnosti za koje Zajednica ili Unija („Unija”) pruža financijsku potporu i koje poduzimaju sudionici;

| (d) | „javno-privatno partnerstvo” znači partnerstvo u kojem se partneri iz privatnog sektora, Zajednica i, prema potrebi, drugi partneri, kao što su tijela javnog sektora, obvezuju zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživanja i inovacije ili aktivnosti za istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

(d)

„javno-privatno partnerstvo” znači partnerstvo u kojem se partneri iz privatnog sektora, Zajednica i, prema potrebi, drugi partneri, kao što su tijela javnog sektora, obvezuju zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživanja i inovacije ili aktivnosti za istraživanja i inovacije;

| (e) | „javno-javno partnerstvo” znači partnerstvo u kojem se tijela iz javnog sektora ili tijela s djelovanjem u sektoru javnih usluga na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini sa Zajednicom obvezuju zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživanja i inovacije ili aktivnosti za istraživanja i inovacije. |
| --- | --- |

(e)

„javno-javno partnerstvo” znači partnerstvo u kojem se tijela iz javnog sektora ili tijela s djelovanjem u sektoru javnih usluga na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini sa Zajednicom obvezuju zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživanja i inovacije ili aktivnosti za istraživanja i inovacije.

Članak 3.

Ciljevi

1.   Opći je cilj programa 2019. – 2020. provođenje aktivnosti nuklearnog istraživanja i osposobljavanja s naglaskom na stalno povećanje nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja, a posebice potencijalni doprinos dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. Opći cilj provodi se aktivnostima navedenima u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih djelovanja kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka.

2.   Neizravna djelovanja programa 2019. – 2020. imaju sljedeće posebne ciljeve:

| (a) | potpora sigurnosti nuklearnih sustava; |
| --- | --- |

(a)

potpora sigurnosti nuklearnih sustava;

| (b) | doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; |
| --- | --- |

(b)

doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju;

| (c) | potpora razvoju i održivosti nuklearnog stručnog znanja i izvrsnosti u Uniji; |
| --- | --- |

(c)

potpora razvoju i održivosti nuklearnog stručnog znanja i izvrsnosti u Uniji;

| (d) | potpora zaštiti od zračenja i razvoju primjene zračenja u medicini, uključujući, među ostalim, osiguranu i sigurnu zalihu i uporabu radioizotopa; |
| --- | --- |

(d)

potpora zaštiti od zračenja i razvoju primjene zračenja u medicini, uključujući, među ostalim, osiguranu i sigurnu zalihu i uporabu radioizotopa;

| (e) | napredak u dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije iskorištavanjem postojećih i budućih fuzijskih objekata; |
| --- | --- |

(e)

napredak u dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije iskorištavanjem postojećih i budućih fuzijskih objekata;

| (f) | postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna; |
| --- | --- |

(f)

postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna;

| (g) | promicanje inovacija i industrijske konkurentnosti; |
| --- | --- |

(g)

promicanje inovacija i industrijske konkurentnosti;

| (h) | osiguravanje raspoloživosti istraživačkih infrastruktura paneuropske važnosti i njihove upotrebe. |
| --- | --- |

(h)

osiguravanje raspoloživosti istraživačkih infrastruktura paneuropske važnosti i njihove upotrebe.

3.   Izravna djelovanja programa 2019. – 2020. imaju sljedeće posebne ciljeve:

| (a) | poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja;

| (b) | poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku; |
| --- | --- |

(b)

poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku;

| (c) | podizanje razine izvrsnosti znanstvene baze za normizaciju u području nuklearne energije; |
| --- | --- |

(c)

podizanje razine izvrsnosti znanstvene baze za normizaciju u području nuklearne energije;

| (d) | poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(d)

poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja;

| (e) | podrška politici Unije u području nuklearne sigurnosti i zaštite. |
| --- | --- |

(e)

podrška politici Unije u području nuklearne sigurnosti i zaštite.

Vijeće guvernera JRC-a analizira svaku novu aktivnost dodijeljenu JRC-u kako bi provjerilo njihovu dosljednost s postojećim aktivnostima u državama članicama.

4.   Program 2019. – 2020. provodi se tako da se osigura da su prioriteti i aktivnosti koji se podupiru relevantni za potrebe koje se mijenjaju i da se uzme u obzir dinamična priroda znanosti, tehnologije, inovacija, oblikovanja politika, tržišta i društva, s ciljem optimizacije ljudskih i financijskih resursa i radi izbjegavanja udvostručavanja nuklearnog istraživanja i razvoja u Uniji.

5.   U okviru posebnih ciljeva iz stavaka 2. i 3. mogu se uzeti u obzir nove i nepredviđene potrebe koje nastaju tijekom razdoblja provedbe programa 2019. – 2020.. To može, ako je valjano opravdano, obuhvaćati odgovore na novonastale prilike, krize i prijetnje, na potrebe povezane s razvojem novih politika Unije i na upravljanje djelovanjima predviđenima za potporu u okviru budućih programa.

Članak 4.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu programa 2019. – 2020. iznosi 770 220 000 EUR. Taj se iznos raspoređuje na sljedeći način:

| (a) | za neizravna djelovanja za program istraživanja i razvoja fuzije – 349 834 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za neizravna djelovanja za program istraživanja i razvoja fuzije – 349 834 000 EUR;

| (b) | za neizravna djelovanja za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja – 151 579 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

za neizravna djelovanja za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja – 151 579 000 EUR;

| (c) | za izravna djelovanja – 268 807 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

za izravna djelovanja – 268 807 000 EUR.

Za provedbu neizravnih djelovanja programa 2019. – 2020. administrativni izdaci Komisije u prosjeku ne smiju biti veći od 6 % zajedničkog zbroja iznosa utvrđenih u prvom podstavku točkama (a) i (b) tijekom trajanja programa 2019. – 2020.

2.   Financijska omotnica programa 2019. – 2020. može pokrivati troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje su potrebne za upravljanje tim programom i za postizanje njegovih ciljeva, posebno za studije i sastanke stručnjaka, u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe, te troškove povezane s mrežama informacijske tehnologije s naglaskom na obradi i razmjeni informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima Komisije za tehničku i administrativnu pomoć u okviru upravljanja programom 2019. – 2020. Troškovi stalnih djelovanja koja se ponavljaju, kao što su kontrola, revizija i mreže informacijske tehnologije, pokrit će se u granicama administrativnih izdataka Komisije iz stavka 1.

3.   Prema potrebi i ako je valjano opravdano, odobrena sredstva moguće je unijeti u proračun nakon 2020. za pokrivanje troškova tehničke i administrativne pomoći kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja još nisu završena do 31. prosinca 2020.

4.   Ako izravna djelovanja doprinose inicijativama koje uspostavljaju subjekti kojima je Komisija povjerila provedbu zadataka u skladu s člankom 6. stavkom 2. i člankom 15., takav doprinos ne smatra se dijelom financijskog doprinosa koji se dodjeljuje za te inicijative.

5.   Proračunske obveze mogu se podijeliti na godišnje obroke. Komisija svake godine dodjeljuje godišnje obroke uzimajući u obzir napredak djelovanja koja primaju financijsku potporu, procijenjene potrebe i proračun koji je na raspolaganju.

Članak 5.

Pridruživanje trećih zemalja

1.   Program 2019. – 2020. otvoren je za pridruživanje:

| (a) | zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama vijećâ za pridruživanje ili sličnim sporazumima; |
| --- | --- |

(a)

zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama vijećâ za pridruživanje ili sličnim sporazumima;

| (b) | članicama Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA), ili zemljama ili područjima obuhvaćenima europskom politikom susjedstva, koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije:






  i. | dobar kapacitet za znanost, tehnologiju i inovacije; |
| --- | --- | --- |

(b)

članicama Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA), ili zemljama ili područjima obuhvaćenima europskom politikom susjedstva, koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije:

i.

dobar kapacitet za znanost, tehnologiju i inovacije;

| ii. | dobri rezultati sudjelovanja u programima Unije za istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

ii.

dobri rezultati sudjelovanja u programima Unije za istraživanja i inovacije;

| iii. | pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

iii.

pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva;

| (c) | zemljama ili područjima pridruženima Sedmom okvirnom programu Euratoma ili programu Euratoma za istraživanja i osposobljavanje 2014.–2018. |
| --- | --- |

(c)

zemljama ili područjima pridruženima Sedmom okvirnom programu Euratoma ili programu Euratoma za istraživanja i osposobljavanje 2014.–2018.

2.   Posebni uvjeti u vezi sa sudjelovanjem pridruženih zemalja u programu 2019. – 2020., uključujući financijski doprinos koji se temelji na bruto domaćem proizvodu pridružene zemlje, određuju se međunarodnim sporazumima između Unije i pridruženih zemalja.

GLAVA II.

PROVEDBA

POGLAVLJE I.

Provedba, upravljanje i oblici potpore

Članak 6.

Upravljanje i oblici potpore Zajednice

1.   Program 2019. – 2020. provodi se putem neizravnih djelovanja upotrebom jednog ili više oblika financiranja koji su predviđeni u Financijskoj uredbi, osobito bespovratnih sredstava, nagrada, nabava i financijskih instrumenata. Potpora Zajednice također obuhvaća izravna djelovanja u obliku istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje provodi JRC.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 10. Ugovora o Euratomu, Komisija može povjeriti dio provedbe programa 2019. – 2020. tijelima za financiranje iz članka 62. stavka 1. točke (c) Financijske uredbe.

Komisija također može povjeriti provedbu neizravnih djelovanja u okviru programa 2019. – 2020. tijelima koja su osnovana na temelju Okvirnog programa Obzor 2020. ili su u njemu navedena.

3.   U skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 3. Komisija provedbenim aktima donosi odluku o odobrenju financiranja neizravnih djelovanja.

Članak 7.

Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata istraživanja

1.   Podložno stavcima 2. i 3. ovog članka, sudjelovanje nekog pravnog subjekta u neizravnim djelovanjima koja se poduzimaju u okviru programa 2019. – 2020. uređeno je pravilima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1290/2013.

2.   Za potrebe programa 2019. – 2020. „sigurnosna pravila” iz članka 43. stavka 2. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 1290/2013 uključuju obrambene interese država članica u smislu članka 24. Ugovora o Euratomu.

Odstupajući od prvog podstavka članka 44. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013, Komisija ili tijelo za financiranje može se, u pogledu rezultata koje su ostvarili sudionici koji su primili financijsku potporu Zajednice, protiviti prijenosu vlasništva ili davanju isključive ili neisključive licencije trećim stranama s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koje nisu pridružene programu 2019. – 2020. ako smatra da taj prijenos ili davanje nije u skladu s interesima razvijanja konkurentnosti gospodarstva Unije ili s etičkim načelima ili sigurnosnim zahtjevima. „Sigurnosni zahtjevi” uključuju obrambene interese država članica u smislu članka 24. Ugovora o Euratomu.

Odstupajući od članka 49. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 1290/2013, Zajednica i njezina zajednička poduzeća, u svrhu razvoja, provedbe i praćenja politika i programa Zajednice ili obveza preuzetih međunarodnom suradnjom s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, uživaju prava pristupa rezultatima sudionika koji je primio financijski doprinos Zajednice. Takva prava pristupa uključuju pravo ovlašćivanja trećih strana za korištenje rezultatima u javnoj nabavi i pravo na davanje podlicencija, ograničena su na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu te se dodjeljuju besplatno.

3.   Jamstveni fond za sudionike osnovan na temelju Uredbe (EU) br. 1290/2013 pokriva rizik povezan s iznosima koje sudionici duguju u okviru mjera koje se financiraju bespovratnim sredstvima Komisije ili tijela za financiranje u skladu s ovom Uredbom.

Članak 8.

Međusektorske aktivnosti

1.   Kako bi se postigli ciljevi programa 2019. – 2020. i suočilo s izazovima koji su zajednički programu 2019. – 2020. i Okvirnom programu Obzor 2020., aktivnosti koje obuhvaćaju više neizravnih djelovanja koja su navedena u Prilogu I. i ona neizravna djelovanja kojima se provodi Posebni program Okvirnog programa Obzor 2020., kako je uspostavljen Odlukom Vijeća 2013/743/EU (15), mogu se koristiti financijskim doprinosom Unije.

2.   Financijski doprinos iz stavka 1. ovog članka može se kombinirati iz financijskih doprinosa za neizravna djelovanja iz članka 4. ove Uredbe i članka 6. Uredbe (EU) br. 1291/2013 te provoditi putem jedinstvenog programa financiranja.

Članak 9.

Rodna ravnopravnost

Programom 2019. – 2020. osigurava se učinkovito promicanje rodne ravnopravnosti i rodne dimenzije u području istraživanja i inovacija.

Članak 10.

Etička načela

1.   Sve istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru programa 2019. – 2020. moraju biti u skladu s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim zakonodavstvom, zakonodavstvom Unije i međunarodnim zakonodavstvom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine dopunske protokole.

Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti, pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i mentalni integritet osobe, pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguravanjem visokih razina zaštite ljudskog zdravlja.

2.   Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru programa 2019. – 2020. usredotočene su isključivo na civilne primjene.

Članak 11.

Programi rada

1.   U skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 3. Komisija provedbenim aktima donosi programe rada za provedbu neizravnih djelovanja. Takvi programi rada omogućuju pristupe „odozdo prema gore” kojima se ciljevi nastoje postići na inovativan način.

U programima rada određuju se ključni elementi za provedbu djelovanja u skladu s Financijskom uredbom, uključujući njihove detaljne ciljeve, povezano financiranje i vremenski raspored, kao i višegodišnji pristup i strateška usmjerenja za sljedeće godine provedbe.

2.   Kad je riječ o izravnim djelovanjima, Komisija u skladu s Odlukom 96/282/Euratom izrađuje višegodišnji program rada, potanko određujući ciljeve te znanstvene i tehnološke prioritete navedene u Prilogu I. kao i vremenski raspored za provedbu.

U višegodišnjem programu rada iz prvog podstavka uzimaju se u obzir i relevantne istraživačke aktivnosti koje provode države članice, pridružene zemlje te europske i međunarodne organizacije. On se ažurira prema potrebi.

3.   U programima rada iz stavaka 1. i 2. uzimaju se u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne promjene u politici, na tržištu i u društvu. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.

4.   Programi rada iz stavaka 1. i 2. sadržavaju odjeljak u kojem se utvrđuju međusektorske aktivnosti iz članka 8.

Članak 12.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Odbor se sastaje u dvama različitim sastavima koji se bave aspektima programa 2019. – 2020. povezanima s fisijom i fuzijom.

U cilju lakše provedbe programa za 2019. – 2020. za svaki sastanak odbora, kako je definirano u dnevnom redu, Komisija u skladu s utvrđenim smjernicama nadoknađuje troškove za jednog predstavnika po državi članici, kao i za jednog stručnjaka/savjetnika po državi članici za one točke dnevnog reda u vezi s kojima neka država članica zahtijeva posebnu stručnost.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se postupak ispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

4.   Kada se mišljenje odbora treba dobiti pisanim postupkom, navedeni postupak završava bez rezultata kada u roku za davanje mišljenja to odluči predsjednik odbora ili to zahtijeva obična većina članova odbora.

Članak 13.

Pružanje informacija odboru

Komisija redovito obavješćuje odbor iz članka 12. o ukupnom napretku postignutom u provedbi programa 2019. – 2020. te mu pruža pravodobne informacije o svim neizravnim djelovanjima koja se predlažu ili financiraju u okviru programa 2019. – 2020.

Članak 14.

Vanjski savjeti i društveni angažman

1.   Za provedbu programa 2019. – 2020. uzimaju se u obzir savjeti i doprinosi koje pružaju, prema potrebi:

| (a) | Znanstveni i tehnički odbor Euratoma u skladu s člankom 134. Ugovora o Euratomu; |
| --- | --- |

(a)

Znanstveni i tehnički odbor Euratoma u skladu s člankom 134. Ugovora o Euratomu;

| (b) | neovisne savjetodavne skupine stručnjaka na visokoj razini koje osniva Komisija; |
| --- | --- |

(b)

neovisne savjetodavne skupine stručnjaka na visokoj razini koje osniva Komisija;

| (c) | dijaloške strukture uspostavljene u okviru međunarodnih sporazuma u području znanosti i tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

dijaloške strukture uspostavljene u okviru međunarodnih sporazuma u području znanosti i tehnologije;

| (d) | aktivnosti usmjerene na budućnost; |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti usmjerene na budućnost;

| (e) | ciljna javna savjetovanja (uključujući, prema potrebi, regionalna i nacionalna tijela ili dionike); i |
| --- | --- |

(e)

ciljna javna savjetovanja (uključujući, prema potrebi, regionalna i nacionalna tijela ili dionike); i

| (f) | transparentni i interaktivni procesi kojima se osigurava potpora odgovornom istraživanju i inovacijama. |
| --- | --- |

(f)

transparentni i interaktivni procesi kojima se osigurava potpora odgovornom istraživanju i inovacijama.

2.   U potpunosti se vodi računa i o istraživačkim i inovacijskim planovima uspostavljenima putem, među ostalim, europskih tehnoloških platformi, inicijativa za zajedničku izradu programa i europskih partnerstava za inovacije.

POGLAVLJE II.

Posebna polja djelovanja

Članak 15.

Mala i srednja poduzeća

Posebna pozornost obraća se na osiguravanje odgovarajućeg sudjelovanja malih i srednjih poduzeća (MSP) te privatnog sektora općenito u programu 2019. – 2020. te na učinak inovacija na njih. Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja MSP-ova provode se u okviru mehanizama evaluacije i praćenja.

Članak 16.

Javno-privatna i javno-javna partnerstva

U svrhu postizanja ciljeva navedenih u članku 3. ove Uredbe, posebne aktivnosti programa 2019. – 2020. mogu se provoditi putem:

| (a) | zajedničkih poduzeća osnovanih na temelju poglavlja 5. Ugovora o Euratomu; |
| --- | --- |

(a)

zajedničkih poduzeća osnovanih na temelju poglavlja 5. Ugovora o Euratomu;

| (b) | javno-javnih partnerstava na temelju programa financiranja „Djelovanja sufinanciranja programa”; |
| --- | --- |

(b)

javno-javnih partnerstava na temelju programa financiranja „Djelovanja sufinanciranja programa”;

| (c) | ugovornih javno-privatnih partnerstava, kako je navedeno u članku 25. Uredbe (EU) br. 1291/2013. |
| --- | --- |

(c)

ugovornih javno-privatnih partnerstava, kako je navedeno u članku 25. Uredbe (EU) br. 1291/2013.

Članak 17.

Međunarodna suradnja s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama

1.   Subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama i međunarodne organizacije prihvatljivi su za sudjelovanje u neizravnim djelovanjima programa 2019. – 2020. u skladu s uvjetima određenima u Uredbi (EU) br. 1290/2013. Iznimke od općeg načela u tom smislu navedene su u članku 7. ove Uredbe. Programom 2019. – 2020. promiče se međunarodna suradnja s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama s ciljem:

| (a) | jačanja izvrsnosti i privlačnosti Unije u području istraživanja i inovacija kao i njezine gospodarske i industrijske konkurentnosti; |
| --- | --- |

(a)

jačanja izvrsnosti i privlačnosti Unije u području istraživanja i inovacija kao i njezine gospodarske i industrijske konkurentnosti;

| (b) | učinkovitog suočavanja sa zajedničkim društvenim izazovima; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitog suočavanja sa zajedničkim društvenim izazovima;

| (c) | potpore ciljevima vanjske i razvojne politike Unije uz dopunu vanjskih i razvojnih programa i traženje sinergije s drugim politikama Unije. |
| --- | --- |

(c)

potpore ciljevima vanjske i razvojne politike Unije uz dopunu vanjskih i razvojnih programa i traženje sinergije s drugim politikama Unije.

2.   Ciljana djelovanja sa svrhom promicanja suradnje s određenim trećim zemljama ili skupinama trećih zemalja provode se na temelju strateškog pristupa, kao i zajedničkog interesa, prioriteta i uzajamne koristi, uzimajući u obzir njihove znanstvene i tehnološke mogućnosti i tržišne prilike te očekivani učinak.

Trebalo bi poticati uzajamni pristup programima trećih zemalja. Kako bi se maksimalno povećao učinak, promiču se suradnja i sinergije s inicijativama država članica i pridruženih zemalja. Priroda suradnje može se razlikovati ovisno o određenim zemljama partnerima.

U okviru prioriteta suradnje uzimaju se u obzir promjene u političkim mogućnostima Unije za suradnju s trećim zemljama te pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva.

Članak 18.

Informacije, komunikacija, iskorištavanje i širenje

1.   U okviru provedbe programa 2019. – 2020. aktivnosti komunikacije i širenja smatraju se sastavnim dijelom djelovanja koja se podupiru programom 2019. – 2020.

2.   Aktivnosti komunikacije iz stavka 1. mogu uključivati:

| (a) | inicijative čiji je cilj povećati informiranost o financiranju u okviru programa 2019. – 2020. te mu olakšati pristup, posebno za one regije ili vrste sudionika s relativno niskom razinom sudjelovanja; |
| --- | --- |

(a)

inicijative čiji je cilj povećati informiranost o financiranju u okviru programa 2019. – 2020. te mu olakšati pristup, posebno za one regije ili vrste sudionika s relativno niskom razinom sudjelovanja;

| (b) | ciljanu potporu za projekte i konzorcije kako bi im se omogućio pristup potrebnim vještinama za optimizaciju komunikacije, iskorištavanja i širenja rezultata; |
| --- | --- |

(b)

ciljanu potporu za projekte i konzorcije kako bi im se omogućio pristup potrebnim vještinama za optimizaciju komunikacije, iskorištavanja i širenja rezultata;

| (c) | inicijative za poticanje dijaloga i debata s javnošću o pitanjima povezanima sa znanošću, tehnologijom i inovacijama te iskorištavanje društvenih medija i drugih inovativnih tehnologija i metodologija; |
| --- | --- |

(c)

inicijative za poticanje dijaloga i debata s javnošću o pitanjima povezanima sa znanošću, tehnologijom i inovacijama te iskorištavanje društvenih medija i drugih inovativnih tehnologija i metodologija;

| (d) | priopćivanje političkih prioriteta Unije pod uvjetom da su povezani s ciljevima ove Uredbe, osobito pružanje pravodobnih i iscrpnih informacija državama članicama od strane Komisije. |
| --- | --- |

(d)

priopćivanje političkih prioriteta Unije pod uvjetom da su povezani s ciljevima ove Uredbe, osobito pružanje pravodobnih i iscrpnih informacija državama članicama od strane Komisije.

3.   Podložno Ugovoru o Euratomu i relevantnom zakonodavstvu Unije, aktivnosti širenja iz podstavka 1. mogu uključivati:

| (a) | djelovanja koja povezuju rezultate iz niza projekata, uključujući one koji mogu biti financirani iz drugih izvora, kako bi se osigurale pristupačne baze podataka i izvješća u kojima se sažimaju ključni nalazi; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja koja povezuju rezultate iz niza projekata, uključujući one koji mogu biti financirani iz drugih izvora, kako bi se osigurale pristupačne baze podataka i izvješća u kojima se sažimaju ključni nalazi;

| (b) | širenje rezultata usmjereno na oblikovatelje politika, uključujući tijela za normizaciju, kako bi se promicalo da odgovarajuća tijela na međunarodnoj razini, razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini upotrebljavaju rezultate relevantne za politiku. |
| --- | --- |

(b)

širenje rezultata usmjereno na oblikovatelje politika, uključujući tijela za normizaciju, kako bi se promicalo da odgovarajuća tijela na međunarodnoj razini, razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini upotrebljavaju rezultate relevantne za politiku.

POGLAVLJE III.

Kontrola

Članak 19.

Kontrola i revizija

1.   Strukturom kontrolnog sustava uspostavljenog za provedbu ove Uredbe pruža se dostatno jamstvo postizanja prikladnog upravljanja rizicima koji se odnose na djelotvornost i učinkovitost operacija kao i na zakonitost i pravilnost osnovnih transakcija, uzimajući u obzir višegodišnji karakter programâ i prirodu dotičnih plaćanja.

2.   Kontrolnim sustavom iz podstavka 1. osigurava se prikladna ravnoteža između povjerenja i kontrole, uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrola na svim razinama, osobito za sudionike, kako bi se ostvarili ciljevi programa 2019. – 2020. te privukli najbolji istraživači i najinovativnija poduzeća.

3.   Kao dio kontrolnog sustava iz podstavka 1., revizijska strategija za izdatke u neizravnim djelovanjima u okviru programa 2019. – 2020. temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka troškova u cjelokupnom programu 2019. – 2020. Taj se reprezentativni uzorak dopunjuje odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s izdacima.

Revizije izdataka nastalih iz neizravnih djelovanja u okviru programa 2019. – 2020. provode se na koherentan način u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti kako bi se teret revizije za sudionike sveo na najmanju moguću mjeru.

Članak 20.

Zaštita financijskih interesa Unije

1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.

2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije na temelju ove Uredbe.

Ne dovodeći u pitanje stavak 3., Komisija može provoditi revizije i do dvije godine nakon završnog plaćanja.

3.   Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (17) radi utvrđivanja toga je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije, u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji su financirani u okviru programa 2019. – 2020.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava, koji su rezultat provedbe ove Uredbe, sadrže odredbe kojima se izričito ovlašćuju Komisija, Revizorski sud i OLAF za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.

POGLAVLJE IV.

Praćenje i evaluacija

Članak 21.

Praćenje

1.   Komisija godišnje prati provedu programa 2019. – 2020., uključujući napredak i postignuća. Komisija odboru iz članka 12. dostavlja informacije u tom pogledu.

2.   Komisija izvješćuje i objavljuje rezultate praćenja iz stavka 1.

Članak 22.

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravovremeno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

Komisija do 31. prosinca 2022., uz pomoć neovisnih stručnjaka odabranih na temelju transparentnog procesa, provodi ex post evaluaciju programa 2019. – 2020. Ta evaluacija obuhvaća obrazloženja, provedbu i postignuća kao i dugoročne učinke i održivost mjera, a njihovi se rezultati uzimaju u obzir tijekom odlučivanja o mogućem produljenju, izmjeni ili suspenziji sljedeće mjere.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., izravna i neizravna djelovanja programa 2019. – 2020. podliježu zasebnim evaluacijama.

3.   Evaluacijama iz stavaka 1. i 2. ocjenjuje se napredak postignut u ostvarenju ciljeva navedenih u članku 3., uzimajući u obzir relevantne pokazatelje uspješnosti definirane u Prilogu II.

4.   Države članice Komisiji pružaju podatke i informacije potrebne za praćenje i evaluaciju dotičnih mjera, ako je to prikladno i ako su dostupni.

5.   Zaključke evaluacija iz stavaka 1. i 2., zajedno sa svojim primjedbama, Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.

GLAVA III.

ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE

Članak 23.

Odredbe o stavljanju izvan snage i prijelazne odredbe

1.   Uredba (Euratom) br. 1314/2013 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2019.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., aktivnosti ili djelovanja koji dobivaju financijsku potporu Zajednice na temelju Uredbe (Euratom) br. 1314/2013 i dalje se uređuju pravilima primjenjivima na te aktivnosti ili djelovanja do njihova ukidanja, završetka ili zaključenja. Prema potrebi, sve preostale zadaće odbora osnovanog na temelju Uredbe (Euratom) br. 1314/2013 izvršava odbor iz članka 12. ove Uredbe.

3.   Financijska omotnica iz članka 4. može pokrivati i troškove tehničke i administrativne pomoći potrebne da se osigura prelazak s programa 2019. – 2020. na mjere donesene Odlukom (Euratom) br. 1314/2013.

4.   Odstupajući od članka 209. stavka 3. drugog podstavka Financijske uredbe, godišnje otplate koje ostvari financijski instrument uspostavljen na temelju Uredbe (EU) br. 1291/2013 i koje su rezultat neiskorištavanja sredstava raspoloživih na temelju ove Uredbe ili Uredbe (Euratom) br. 1314/2013 namjenjuju se programu 2019. – 2020.

Članak 24.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Luxembourgu 15. listopada 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Mišljenje od 6. srpnja 2018. (SL C 237, 6.7.2018., str. 38.).

1

(2)  Uredba Vijeća (Euratom) br. 1314/2013 od 16. prosinca 2013. o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 948.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

3

(4)  
  SL L 358, 16.12.2006., str. 62.

4

(5)  Odluka Vijeća 2007/198/Euratom od 27. ožujka 2007. o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povlastica tom poduzeću (SL L 90, 30.3.2007., str. 58.).

5

(6)  
  SL L 75, 22.3.2005., str. 67.

6

(7)  
  SL C 74E, 13.3.2012., str. 34.

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

8

(9)  Uredba Vijeća (Euratom) br. 1908/2006. od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2007. – 2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 1.).

9

(10)  Uredba Vijeća (Euratom) br. 139/2012 od 19. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2012. – 2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

12

(13)  Odluka Komisije 96/282/Euratom od 10. travnja 1996. o preustroju Zajedničkog istraživačkog centra (SL L 107, 30.4.1996., str. 12.).

13

(14)  Mišljenje od 11. rujna 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

14

(15)  Odluka Vijeća od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

17

---

PRILOG I.

AKTIVNOSTI

Obrazloženje za program 2019. – 2020. – utiranje puta za 2020.

Ostvarivanjem ciljeva navedenih u članku 3. program 2019. – 2020. učvrstit će ishode u okviru triju prioriteta Okvirnog programa Obzor 2020.: izvrsnoj znanosti, vodećem položaju industrije i društvenim izazovima.

Nuklearna energija element je u raspravi o borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju ovisnosti Europe o uvezenoj energiji. U širem kontekstu pronalaženja održive kombinacije izvora energije za budućnost, program 2019. – 2020. svojim će istraživačkim aktivnostima također doprinijeti raspravi o koristima i ograničenjima energije nuklearne fisije za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika. Osiguravanjem kontinuiranog poboljšanja nuklearne sigurnosti, naprednije nuklearne tehnologije mogle bi pružiti mogućnost znatnih poboljšanja u učinkovitosti i korištenju resursima te stvoriti manje otpada nego sadašnje tehnologije. Aspektima nuklearne sigurnosti obratit će se najveća moguća pozornost.

Program 2019. – 2020. osnažit će istraživački i inovacijski okvir u nuklearnom području te koordinirati istraživačke napore država članica, čime se izbjegava duplikacija, zadržava kritična masa u ključnim područjima i osigurava optimalna uporaba javnog financiranja. Međutim, ta koordinacija neće spriječiti države članice da imaju programe za zadovoljavanje nacionalnih potreba.

Strategija za razvoj fuzije kao vjerodostojne mogućnosti za komercijalnu proizvodnju energije bez ugljika slijedit će plan s etapama prema cilju proizvodnje električne energije do 2050. U svrhu provedbe te strategije mora se provesti restrukturiranje aktivnosti povezanih s fuzijom u Uniji, uključujući vođenje, financiranje i upravljanje, kako bi se osiguralo da se naglasak s čistog istraživanja prebaci na projektiranje, izgradnju i upravljanje budućim objektima kao što su ITER, DEMO i šire. To će zahtijevati blisku suradnju između čitave fuzijske zajednice u Uniji, Komisije i nacionalnih agencija za financiranje.

Kako bi se održalo stručno znanje Unije potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, mora se dodatno proširiti uloga programa 2019. – 2020. u osposobljavanju osnivanjem ustanova za osposobljavanje od paneuropskog interesa koje će nuditi namjenske programe. Time će se nastaviti promicati europski istraživački prostor te daljnja integracija novih država članica i pridruženih zemalja.

Aktivnosti potrebne za postizanje ciljeva programa

Neizravna djelovanja

Kako bi se osiguralo da neizravna djelovanja programa 2019. – 2020. uzajamno učvršćuju istraživačka nastojanja država članica i privatnog sektora, prioriteti programa rada trebaju se zasnivati na primjerenim doprinosima nacionalnih javnih tijela i dionika u području nuklearnih istraživanja grupiranih u tijela ili okvire poput tehnoloških platformi i tehničkih foruma za nuklearne sustave i sigurnost, zbrinjavanje konačnog otpada i zaštitu od zračenja/rizika male dozei istraživanje fuzije te svih drugih relevantnih organizacija ili foruma dionika u nuklearnom području.

| (a) | Potpora sigurnosti nuklearnih sustava (društveni izazovi, izvrsna znanost, vodeći položaj industrije)
  U skladu s općim ciljem, potpora zajedničkim istraživačkim aktivnostima u vezi sa sigurnim radom i stavljanjem izvan pogona sustava reaktora (uključujući objekte za gorivni ciklus) koji se koriste u Uniji ili, u mjeri potrebnoj u svrhu održavanja širokog stručnog znanja o nuklearnoj sigurnosti u Uniji, onih tipova reaktora koji bi se mogli koristiti u budućnosti, s isključivim naglaskom na aspektima sigurnosti, uključujući sve aspekte gorivnog ciklusa poput razdiobe ili transmutacije. |
| --- | --- |

(a)

Potpora sigurnosti nuklearnih sustava (društveni izazovi, izvrsna znanost, vodeći položaj industrije)

U skladu s općim ciljem, potpora zajedničkim istraživačkim aktivnostima u vezi sa sigurnim radom i stavljanjem izvan pogona sustava reaktora (uključujući objekte za gorivni ciklus) koji se koriste u Uniji ili, u mjeri potrebnoj u svrhu održavanja širokog stručnog znanja o nuklearnoj sigurnosti u Uniji, onih tipova reaktora koji bi se mogli koristiti u budućnosti, s isključivim naglaskom na aspektima sigurnosti, uključujući sve aspekte gorivnog ciklusa poput razdiobe ili transmutacije.

| (b) | Doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje kao i razdiobu i transmutaciju (izvrsna znanost; društveni izazovi)
  Zajedničke i/ili koordinirane istraživačke aktivnosti o preostalim ključnim aspektima geološkog odlaganja istrošenog goriva i dugoživućeg radioaktivnog otpada uz, prema potrebi, demonstraciju tehnologija i sigurnosti. Tim se aktivnostima treba promicati oblikovanje zajedničkog pogleda Unije na glavna pitanja povezana sa zbrinjavanjem otpada od istjecanja goriva do odlaganja.
  Istraživačke aktivnosti povezane s upravljanjem drugim radioaktivnim otpadnim tokovima za koje trenutačno ne postoje industrijski razvijeni procesi. |
| --- | --- |

(b)

Doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje kao i razdiobu i transmutaciju (izvrsna znanost; društveni izazovi)

Zajedničke i/ili koordinirane istraživačke aktivnosti o preostalim ključnim aspektima geološkog odlaganja istrošenog goriva i dugoživućeg radioaktivnog otpada uz, prema potrebi, demonstraciju tehnologija i sigurnosti. Tim se aktivnostima treba promicati oblikovanje zajedničkog pogleda Unije na glavna pitanja povezana sa zbrinjavanjem otpada od istjecanja goriva do odlaganja.

Istraživačke aktivnosti povezane s upravljanjem drugim radioaktivnim otpadnim tokovima za koje trenutačno ne postoje industrijski razvijeni procesi.

| (c) | Potpora razvoju i održivosti nuklearnog stručnog znanja i izvrsnosti u Uniji (izvrsna znanost)
  Promicanje zajedničkih aktivnosti osposobljavanja i mobilnosti između istraživačkih centara i industrije te između različitih država članica i pridruženih država, kao i potpora održavanju multidisciplinskih nuklearnih kompetencija kako bi se zajamčila raspoloživost odgovarajuće kvalificiranih istraživača, inženjera i zaposlenika u nuklearnom sektoru u Uniji na duži rok. |
| --- | --- |

(c)

Potpora razvoju i održivosti nuklearnog stručnog znanja i izvrsnosti u Uniji (izvrsna znanost)

Promicanje zajedničkih aktivnosti osposobljavanja i mobilnosti između istraživačkih centara i industrije te između različitih država članica i pridruženih država, kao i potpora održavanju multidisciplinskih nuklearnih kompetencija kako bi se zajamčila raspoloživost odgovarajuće kvalificiranih istraživača, inženjera i zaposlenika u nuklearnom sektoru u Uniji na duži rok.

| (d) | Potpora zaštiti od zračenja i razvoju primjena zračenja u medicini, uključujući, među ostalim, sigurnu i osiguranu zalihu i korištenje radioizotopa (izvrsna znanost; društveni izazovi)
  Zajedničke i/ili koordinirane istraživačke aktivnosti, posebno one u vezi s rizicima od niskih doza uslijed izloženosti u industriji, medicini ili okolišu, o upravljanju izvanrednim stanjima u vezi s nesrećama koje uključuju zračenje i o radioekologiji, kako bi se pružila paneuropska, znanstvena i tehnološka osnova za čvrst, pravedan i društveno prihvatljiv sustav zaštite.
  Istraživačke aktivnosti na primjeni ionizirajućeg zračenja u medicini i rješavanje aspekata sigurnosti rada u zaštiti od zračenja i njihovo korištenje. |
| --- | --- |

(d)

Potpora zaštiti od zračenja i razvoju primjena zračenja u medicini, uključujući, među ostalim, sigurnu i osiguranu zalihu i korištenje radioizotopa (izvrsna znanost; društveni izazovi)

Zajedničke i/ili koordinirane istraživačke aktivnosti, posebno one u vezi s rizicima od niskih doza uslijed izloženosti u industriji, medicini ili okolišu, o upravljanju izvanrednim stanjima u vezi s nesrećama koje uključuju zračenje i o radioekologiji, kako bi se pružila paneuropska, znanstvena i tehnološka osnova za čvrst, pravedan i društveno prihvatljiv sustav zaštite.

Istraživačke aktivnosti na primjeni ionizirajućeg zračenja u medicini i rješavanje aspekata sigurnosti rada u zaštiti od zračenja i njihovo korištenje.

| (e) | Napredak u dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata (vodeći položaj industrije; društveni izazovi)
  Potpora zajedničkim istraživačkim aktivnostima koje provode članovi EUROfusiona i sva tijela iz točke i. u svrhu osiguranja brzog početka funkcioniranja ITER-a na visokoj razini, uključujući upotrebu relevantnih objekata (što, prema potrebi, uključuje JET, Joint European Torus), integriranog modeliranja korištenjem, među ostalim, vrlo sofisticiranih računala te aktivnosti osposobljavanja za pripremu sljedeće generacije istraživača i inženjera. |
| --- | --- |

(e)

Napredak u dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata (vodeći položaj industrije; društveni izazovi)

Potpora zajedničkim istraživačkim aktivnostima koje provode članovi EUROfusiona i sva tijela iz točke i. u svrhu osiguranja brzog početka funkcioniranja ITER-a na visokoj razini, uključujući upotrebu relevantnih objekata (što, prema potrebi, uključuje JET, Joint European Torus), integriranog modeliranja korištenjem, među ostalim, vrlo sofisticiranih računala te aktivnosti osposobljavanja za pripremu sljedeće generacije istraživača i inženjera.

| (f) | Postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna (vodeći položaj industrije; društveni izazovi)
  Potpora zajedničkim aktivnostima koje provode članovi EUROfusiona i sva tijela iz točke i. u svrhu razvoja i kvalificiranja materijala za elektranu za demonstraciju što zahtijeva, među ostalim, pripremni rad za odgovarajući objekt za testiranje materijala i pregovore u vezi sa sudjelovanjem Unije u prikladnom međunarodnom okviru za taj objekt. Takav razvoj i kvalifikacije trebaju iskoristiti sve raspoložive razine eksperimentalnih, računalnih i teoretskih kapaciteta.
  Potpora zajedničkim istraživačkim aktivnostima koje provode članovi Europskog sporazuma o razvoju fuzije i sva tijela iz stavka i. koje će se baviti pitanjima funkcioniranja reaktora te će razvijati i prikazati sve relevantne tehnologije za fuzijsku elektranu za demonstraciju. Te aktivnosti uključuju pripremu čitavih konceptualnih dizajna elektrane za demonstraciju i istraživanje potencijala stelaratora kao tehnologije elektrane. |
| --- | --- |

(f)

Postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna (vodeći položaj industrije; društveni izazovi)

Potpora zajedničkim aktivnostima koje provode članovi EUROfusiona i sva tijela iz točke i. u svrhu razvoja i kvalificiranja materijala za elektranu za demonstraciju što zahtijeva, među ostalim, pripremni rad za odgovarajući objekt za testiranje materijala i pregovore u vezi sa sudjelovanjem Unije u prikladnom međunarodnom okviru za taj objekt. Takav razvoj i kvalifikacije trebaju iskoristiti sve raspoložive razine eksperimentalnih, računalnih i teoretskih kapaciteta.

Potpora zajedničkim istraživačkim aktivnostima koje provode članovi Europskog sporazuma o razvoju fuzije i sva tijela iz stavka i. koje će se baviti pitanjima funkcioniranja reaktora te će razvijati i prikazati sve relevantne tehnologije za fuzijsku elektranu za demonstraciju. Te aktivnosti uključuju pripremu čitavih konceptualnih dizajna elektrane za demonstraciju i istraživanje potencijala stelaratora kao tehnologije elektrane.

| (g) | Promicanje konkurentnosti u inovacijama i industriji (vodeći položaj industrije)
  Provedba ili potpora upravljanju znanjem i prijenosa tehnologije iz istraživanja koje je sufinancirano programom 2019. – 2020. u industriju koja iskorištava sve inovativne aspekte istraživanja.
  Promicanje inovacija kroz, među ostalim, otvoren pristup znanstvenim publikacijama, bazama podataka za upravljanje znanjem i njegovo širenje te promicanje tehnoloških tema u obrazovnim programima.
  Dugoročno, programom 2019. – 2020. trebaju se podržavati priprema i razvoj konkurentnog industrijskog sektora nuklearne fuzije zahvaljujući olakšavanju uključivanja privatnog sektora i MSP-ova prema potrebi, posebno kroz provedbu tehnološkog plana za fuzijsku elektranu uz aktivni angažman industrije u projektima dizajna i razvoja. |
| --- | --- |

(g)

Promicanje konkurentnosti u inovacijama i industriji (vodeći položaj industrije)

Provedba ili potpora upravljanju znanjem i prijenosa tehnologije iz istraživanja koje je sufinancirano programom 2019. – 2020. u industriju koja iskorištava sve inovativne aspekte istraživanja.

Promicanje inovacija kroz, među ostalim, otvoren pristup znanstvenim publikacijama, bazama podataka za upravljanje znanjem i njegovo širenje te promicanje tehnoloških tema u obrazovnim programima.

Dugoročno, programom 2019. – 2020. trebaju se podržavati priprema i razvoj konkurentnog industrijskog sektora nuklearne fuzije zahvaljujući olakšavanju uključivanja privatnog sektora i MSP-ova prema potrebi, posebno kroz provedbu tehnološkog plana za fuzijsku elektranu uz aktivni angažman industrije u projektima dizajna i razvoja.

| (h) | Osiguravanje raspoloživosti i korištenja istraživačkim infrastrukturama od paneuropskog značaja (izvrsna znanost)
  Aktivnosti kojima se podržavaju izgradnja, obnavljanje, korištenje i kontinuirana raspoloživost ključnih istraživačkih infrastruktura u okviru programa 2019. – 2020., kao i odgovarajući pristup tim infrastrukturama i njihova suradnja. |
| --- | --- |

(h)

Osiguravanje raspoloživosti i korištenja istraživačkim infrastrukturama od paneuropskog značaja (izvrsna znanost)

Aktivnosti kojima se podržavaju izgradnja, obnavljanje, korištenje i kontinuirana raspoloživost ključnih istraživačkih infrastruktura u okviru programa 2019. – 2020., kao i odgovarajući pristup tim infrastrukturama i njihova suradnja.

| (i) | Europski fuzijski program
  Zajednički program aktivnosti kojima se provodi plan za postizanje cilja proizvodnje električne energije do 2050. i koje se sufinanciraju bespovratnim sredstvima EUROfusiona (mjera sufinanciranja programa) koja su na temelju Uredbe (Euratom) br. 1314/2013 dodijeljena pravnim subjektima koje osnuju ili odrede države članice i sve treće zemlje pridružene programu 2019. – 2020. Bespovratna sredstva EUROfusiona i dalje se mogu financirati u okviru programa 2019. – 2020. Zajednički program može uključivati resurse u naravi od Zajednice, npr. korištenje objekta JET u znanstvene i tehničke svrhe, u skladu s člankom 10. Ugovora o Euratomu, ili upućivanje osoblja Komisije. |
| --- | --- |

(i)

Europski fuzijski program

Zajednički program aktivnosti kojima se provodi plan za postizanje cilja proizvodnje električne energije do 2050. i koje se sufinanciraju bespovratnim sredstvima EUROfusiona (mjera sufinanciranja programa) koja su na temelju Uredbe (Euratom) br. 1314/2013 dodijeljena pravnim subjektima koje osnuju ili odrede države članice i sve treće zemlje pridružene programu 2019. – 2020. Bespovratna sredstva EUROfusiona i dalje se mogu financirati u okviru programa 2019. – 2020. Zajednički program može uključivati resurse u naravi od Zajednice, npr. korištenje objekta JET u znanstvene i tehničke svrhe, u skladu s člankom 10. Ugovora o Euratomu, ili upućivanje osoblja Komisije.

Izravna djelovanja JRC-a

Prioriteti za izravna djelovanja određuju se uz savjetovanje s glavnim upravama Komisije u području određene politike i s Vijećem guvernera JRC-a.

Nuklearnim aktivnostima JRC-a mora se podupirati provedba direktiva Vijeća 2009/71/Euratom (1) i 2011/70/Euratom (2), ali i zaključaka Vijeća u kojima se prioritet daje najvišim standardima nuklearne sigurnosti na razini Unije i međunarodnoj razini.

JRC osobito mora doprinijeti istraživanju u području nuklearne sigurnosti, koja je potrebna za sigurnu, zaštićenu i miroljubivu uporabu nuklearne energije i drugih nefisijskih primjena. JRC će pružiti znanstvenu podlogu za relevantne politike Unije i, prema potrebi, reagirati u granicama svojeg mandata i nadležnosti na nuklearne događaje, incidente i nesreće. U tom smislu JRC će provoditi istraživanja i ocjenjivanja, pružati reference i standarde te organizirati posebno osposobljavanje i obrazovanje. Prema potrebi će se tražiti sinergije s ostalim međusektorskim aktivnostima s ciljem optimiranja ljudskih i financijskih resursa te izbjegavanja dupliciranja nuklearnih istraživanja i razvoja u Uniji. Aktivnosti JRC-a u tim područjima provodit će se uzimajući u obzir relevantne inicijative na regionalnoj razini, razini država članica ili Unije, s ciljem oblikovanja europskog istraživačkog prostora.

| (a) | Poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja
  JRC će doprinositi razvoju sredstava i metoda za postizanje standarda visoke sigurnosti za nuklearna postrojenja i gorivne cikluse značajne za Europu. Ta će sredstva i metode obuhvaćati:






  1. | oblikovanje analiza ozbiljnih nesreća i metodologije za ocjenu sigurnosnih granica za rad nuklearna postrojenja; potporu uspostavi zajedničkog europskog pristupa evaluaciji naprednih gorivnih ciklusa i dizajna; proučavanje i širenje lekcija naučenih iz operativnog iskustva. JRC će i dalje provoditi svoj projekt „Europski centar za povratne informacije o operativnom iskustvu s nuklearnim elektranama” kako bi usmjerio svoje aktivnosti na rješavanje problema nuklearne sigurnosti nakon katastrofe u Fukushimi, pozivajući se na nadležnosti država članica u tom području. |
| --- | --- | --- |

(a)

Poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja

JRC će doprinositi razvoju sredstava i metoda za postizanje standarda visoke sigurnosti za nuklearna postrojenja i gorivne cikluse značajne za Europu. Ta će sredstva i metode obuhvaćati:

1.

oblikovanje analiza ozbiljnih nesreća i metodologije za ocjenu sigurnosnih granica za rad nuklearna postrojenja; potporu uspostavi zajedničkog europskog pristupa evaluaciji naprednih gorivnih ciklusa i dizajna; proučavanje i širenje lekcija naučenih iz operativnog iskustva. JRC će i dalje provoditi svoj projekt „Europski centar za povratne informacije o operativnom iskustvu s nuklearnim elektranama” kako bi usmjerio svoje aktivnosti na rješavanje problema nuklearne sigurnosti nakon katastrofe u Fukushimi, pozivajući se na nadležnosti država članica u tom području.

| 2. | smanjivanje znanstvene nesigurnosti u predviđanju dugoročnog ponašanja nuklearnog otpada i disperzije radionuklida u okolišu; i ključne aspekte istraživanja o stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona; |
| --- | --- |

2.

smanjivanje znanstvene nesigurnosti u predviđanju dugoročnog ponašanja nuklearnog otpada i disperzije radionuklida u okolišu; i ključne aspekte istraživanja o stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona;

| 3. | razmjenu s relevantnim dionicima za jačanje kapaciteta Unije za odgovor na nuklearne nesreće i incidente istraživanjem sustava upozoravanja i modela za radiološku disperziju u zraku te mobilizacijom resursa i stručnog znanja za analizu i modeliranje nuklearnih nesreća. |
| --- | --- |

3.

razmjenu s relevantnim dionicima za jačanje kapaciteta Unije za odgovor na nuklearne nesreće i incidente istraživanjem sustava upozoravanja i modela za radiološku disperziju u zraku te mobilizacijom resursa i stručnog znanja za analizu i modeliranje nuklearnih nesreća.

| (b) | Poboljšanje nuklearnog osiguranja, uključujući: nuklearne zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku
  Na područje neširenja nuklearnog oružja mora se obratiti najveća moguća pozornost. JRC će:






  1. | razvijati napredne metodologije te metode i tehnologije otkrivanja/provjere za potporu zaštitnim mjerama Zajednice i za jačanje međunarodnih zaštitnih mjera; |
| --- | --- | --- |

(b)

Poboljšanje nuklearnog osiguranja, uključujući: nuklearne zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku

Na područje neširenja nuklearnog oružja mora se obratiti najveća moguća pozornost. JRC će:

1.

razvijati napredne metodologije te metode i tehnologije otkrivanja/provjere za potporu zaštitnim mjerama Zajednice i za jačanje međunarodnih zaštitnih mjera;

| 2. | razvijati i primjenjivati napredne metode i tehnologiju za sprečavanje, otkrivanje i odgovor na nuklearne i radioaktivne incidente, uključujući određivanje tehnologije za otkrivanje i razvoj metoda i tehnika nuklearne forenzike za borbu protiv nezakonitog trgovanja u sinergijama s globalnim okvirom za KBRN (kemijski, biološki, radiološki, nuklearni); |
| --- | --- |

2.

razvijati i primjenjivati napredne metode i tehnologiju za sprečavanje, otkrivanje i odgovor na nuklearne i radioaktivne incidente, uključujući određivanje tehnologije za otkrivanje i razvoj metoda i tehnika nuklearne forenzike za borbu protiv nezakonitog trgovanja u sinergijama s globalnim okvirom za KBRN (kemijski, biološki, radiološki, nuklearni);

| 3. | podupirati provedbu Ugovora o neširenju nuklearnog oružja i strategija koje se odnose na Uniju putem analitičkih studija i naknadnog praćenja tehničkog napretka režima kontrole izvoza u svrhu potpore relevantnim službama Komisije i Unije. |
| --- | --- |

3.

podupirati provedbu Ugovora o neširenju nuklearnog oružja i strategija koje se odnose na Uniju putem analitičkih studija i naknadnog praćenja tehničkog napretka režima kontrole izvoza u svrhu potpore relevantnim službama Komisije i Unije.

| (c) | Podizanje izvrsnosti u nuklearnoj znanstvenoj bazi za standardizaciju
  JRC će nadalje razvijati znanstvenu osnovu za nuklearnu sigurnost i osiguranje. Naglasak će biti na istraživanju temeljnih svojstava i ponašanja aktinida, strukturnih i nuklearnih materijala. Kao potpora standardizaciji u Uniji, JRC će osigurati najsuvremenije nuklearne standarde, referentne podatke i mjere, uključujući razvoj i uspostavu relevantnih baza podataka i alata za ocjenjivanje. JRC će podupirati daljnji razvoj primjena u medicini, konkretno novih terapija liječenja karcinoma na osnovi alfa-zračenja. |
| --- | --- |

(c)

Podizanje izvrsnosti u nuklearnoj znanstvenoj bazi za standardizaciju

JRC će nadalje razvijati znanstvenu osnovu za nuklearnu sigurnost i osiguranje. Naglasak će biti na istraživanju temeljnih svojstava i ponašanja aktinida, strukturnih i nuklearnih materijala. Kao potpora standardizaciji u Uniji, JRC će osigurati najsuvremenije nuklearne standarde, referentne podatke i mjere, uključujući razvoj i uspostavu relevantnih baza podataka i alata za ocjenjivanje. JRC će podupirati daljnji razvoj primjena u medicini, konkretno novih terapija liječenja karcinoma na osnovi alfa-zračenja.

| (d) | Poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja
  JRC mora redovito pratiti nove promjene u istraživanju i instrumentaciji, propisima o sigurnosti i okolišu. U tu se svrhu mora provoditi kontinuirani plan ulaganja u znanstvenu infrastrukturu.
  Kako bi Unija očuvala vodeći položaj u području nuklearne sigurnosti i osiguranja, JRC mora razviti alate za upravljanje znanjem, pratiti trendove Unije u području ljudskih resursa putem Opservatorija ljudskih resursa u nuklearnom području te isporučiti posebne programe osposobljavanja i obrazovanja koji pokrivaju i aspekte stavljanja izvan pogona. |
| --- | --- |

(d)

Poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja

JRC mora redovito pratiti nove promjene u istraživanju i instrumentaciji, propisima o sigurnosti i okolišu. U tu se svrhu mora provoditi kontinuirani plan ulaganja u znanstvenu infrastrukturu.

Kako bi Unija očuvala vodeći položaj u području nuklearne sigurnosti i osiguranja, JRC mora razviti alate za upravljanje znanjem, pratiti trendove Unije u području ljudskih resursa putem Opservatorija ljudskih resursa u nuklearnom području te isporučiti posebne programe osposobljavanja i obrazovanja koji pokrivaju i aspekte stavljanja izvan pogona.

| (e) | Potpora politici Unije u području nuklearne sigurnosti i osiguranja
  JRC mora poticati svoju stručnost i izvrsnost kako bi osigurao nezavisne znanstvene i tehničke dokaze koji bi mogli biti potrebni za potporu politici Unije u području nuklearne sigurnosti i osiguranja.
  Kao provedbeno tijelo Euratoma za Međunarodni forum za razvoj reaktora IV. generacije (GIF), JRC će nastaviti koordinirati doprinos Zajednice GIF-u. JRC će sudjelovati u međunarodnoj suradnji u istraživanju, ali i dodatno razvijati tu suradnju s ključnim zemljama partnerima i međunarodnim organizacijama kao što su Međunarodna agencija za atomsku energiju („IAEA”), Agencija za nuklearnu energiju („NEA”) Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj („OECD”) u svrhu promicanja politika Unije o nuklearnoj sigurnosti i osiguranju. |
| --- | --- |

(e)

Potpora politici Unije u području nuklearne sigurnosti i osiguranja

JRC mora poticati svoju stručnost i izvrsnost kako bi osigurao nezavisne znanstvene i tehničke dokaze koji bi mogli biti potrebni za potporu politici Unije u području nuklearne sigurnosti i osiguranja.

Kao provedbeno tijelo Euratoma za Međunarodni forum za razvoj reaktora IV. generacije (GIF), JRC će nastaviti koordinirati doprinos Zajednice GIF-u. JRC će sudjelovati u međunarodnoj suradnji u istraživanju, ali i dodatno razvijati tu suradnju s ključnim zemljama partnerima i međunarodnim organizacijama kao što su Međunarodna agencija za atomsku energiju („IAEA”), Agencija za nuklearnu energiju („NEA”) Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj („OECD”) u svrhu promicanja politika Unije o nuklearnoj sigurnosti i osiguranju.

Međusektorske aktivnosti u okviru programa 2019. – 2020.

Kako bi postigao svoje opće ciljeve, u okviru programa 2019. – 2020. podupirta će se dopunske aktivnosti (izravne i neizravne, koordinacija i stimuliranje zajedničke izrade programa) koje osiguravaju sinergiju istraživačkih napora u rješavanju zajedničkih izazova (kao što su materijali, tehnologija rashladnih sredstava, referentni nuklearni podaci, modeliranje i simulacija, upravljanje na daljinu, zbrinjavanje otpada, zaštita od zračenja).

Međusektorske aktivnosti i dodirne točke s Okvirnim programom Obzor 2020.

Kako bi se ostvarili ciljevi programa 2019. – 2020., u okviru Posebnog programa Okvirnog programa Obzor 2020. osigurat će se odgovarajuće poveznice i dodirne točke, primjerice zajednički pozivi.

Program 2019. – 2020. može doprinijeti dužničkom instrumentu i vlasničkom instrumentu koji su razvijeni u sklopu Okvirnog programa Obzor 2020. i koji će se proširiti kako bi obuhvatili ciljeve iz članka 3.

Međunarodna suradnja s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama

Mora se nastaviti međunarodna suradnja u području nuklearnih istraživanja i inovacija, utemeljena na zajedničkim ciljevima i uzajamnom povjerenju, s ciljem postizanja jasnih i važnih pogodnosti za Uniju i njezino okruženje. Kao doprinos ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3., Zajednica će nastojati učvrstiti znanstveno i tehničko stručno znanje Unije putem sporazuma o međunarodnoj suradnji te promicati pristup nuklearne industrije Unije novim tržištima u nastajanju.

Aktivnosti međunarodne suradnje promicat će se kroz multilateralne okvire (kao što su IAEA, OECD, ITER, GIF), kao i postojećom ili novom bilateralnom suradnjom sa zemljama koje imaju snažne temelje u području istraživanja, razvoja i industrije te istraživačke objekte koji su operativni ili u fazi dizajna ili izgradnje.

---

(1)  Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2.7.2009., str. 18.).

(2)  Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2.8.2011., str. 48.).

---

PRILOG II.

POKAZATELJI USPJEŠNOSTI

U ovom se Prilogu navodi, za svaki posebni cilj programa 2019. – 2020., više pokazatelja uspješnosti za ocjenu rezultata i učinaka koji se mogu poboljšati tijekom provedbe programa 2019. – 2020.

1.   Pokazatelji za neizravna djelovanja

| (a) | Potpora sigurnosti nuklearnih sustava






  — | Broj projekata (zajednička istraživačka i/ili koordinirana djelovanja) za koje je vjerojatno da će dovesti do dokazivog poboljšanja u provođenju nuklearne sigurnosti u Europi. |
| --- | --- | --- |

(a)

Potpora sigurnosti nuklearnih sustava

—

Broj projekata (zajednička istraživačka i/ili koordinirana djelovanja) za koje je vjerojatno da će dovesti do dokazivog poboljšanja u provođenju nuklearne sigurnosti u Europi.

| (b) | Doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje, razdiobu i transmutaciju






  — | Broj projekata koji doprinose razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada. |
| --- | --- | --- |

(b)

Doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje, razdiobu i transmutaciju

—

Broj projekata koji doprinose razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada.

| (c) | Potpora razvoju i održivosti nuklearnog stručnog znanja i izvrsnosti u Uniji






  — | Osposobljavanje kroz istraživanje – broj studenata na doktorskom studiju i postdoktorskih istraživača koji dobivaju potporu u okviru fisijskih projekata Euratoma. |
| --- | --- | --- |

(c)

Potpora razvoju i održivosti nuklearnog stručnog znanja i izvrsnosti u Uniji

—

Osposobljavanje kroz istraživanje – broj studenata na doktorskom studiju i postdoktorskih istraživača koji dobivaju potporu u okviru fisijskih projekata Euratoma.

| — | Broj stipendista i stažista u fuzijskom programu Euratoma. |
| --- | --- |

—

Broj stipendista i stažista u fuzijskom programu Euratoma.

| (d) | Potpora zaštiti od zračenja i razvoju primjene zračenja u medicini, uključujući, među ostalim, sigurnu i osiguranu zalihu i korištenje radioizotopa






  — | Broj projekata za koje je vjerojatno da će imati vidljiv učinak na regulatornu praksu u vezi sa zaštitom od zračenja i na razvijanje primjene zračenja u medicini. |
| --- | --- | --- |

(d)

Potpora zaštiti od zračenja i razvoju primjene zračenja u medicini, uključujući, među ostalim, sigurnu i osiguranu zalihu i korištenje radioizotopa

—

Broj projekata za koje je vjerojatno da će imati vidljiv učinak na regulatornu praksu u vezi sa zaštitom od zračenja i na razvijanje primjene zračenja u medicini.

| (e) | Napredak u dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata






  — | Broj publikacija u utjecajnim časopisima koje pregledavaju stručnjaci. |
| --- | --- | --- |

(e)

Napredak u dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata

—

Broj publikacija u utjecajnim časopisima koje pregledavaju stručnjaci.

| (f) | Postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna






  — | Postotak ključnih etapa u planu za fuziju koje su određene za razdoblje 2014.–2020., a koje je program 2019. – 2020. ostvario. |
| --- | --- | --- |

(f)

Postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna

—

Postotak ključnih etapa u planu za fuziju koje su određene za razdoblje 2014.–2020., a koje je program 2019. – 2020. ostvario.

| (g) | Promicanje inovacija i industrijske konkurentnosti






  — | Broj supsidijarnih poduzeća iz istraživanja fuzije u okviru programa 2019. – 2020. |
| --- | --- | --- |

(g)

Promicanje inovacija i industrijske konkurentnosti

—

Broj supsidijarnih poduzeća iz istraživanja fuzije u okviru programa 2019. – 2020.

| — | Broj patentnih prijava i patenti dodijeljeni na temelju istraživačkih aktivnosti koje se podupiru programom 2019. – 2020. |
| --- | --- |

—

Broj patentnih prijava i patenti dodijeljeni na temelju istraživačkih aktivnosti koje se podupiru programom 2019. – 2020.

| (h) | Osiguravanje raspoloživosti i korištenja istraživačkih infrastruktura od paneuropskog značaja






  — | Broj istraživača koji imaju pristup istraživačkim infrastrukturama zahvaljujući potpori u okviru programa 2019. – 2020. |
| --- | --- | --- |

(h)

Osiguravanje raspoloživosti i korištenja istraživačkih infrastruktura od paneuropskog značaja

—

Broj istraživača koji imaju pristup istraživačkim infrastrukturama zahvaljujući potpori u okviru programa 2019. – 2020.

2.   Pokazatelji za izravna djelovanja

| (a) | Pokazatelj učinka za potporu JRC-a politici






  — | Broj pojavljivanja opipljivih posebnih učinaka na politike Unije kao rezultat potpore tehnološke i znanstvene politike koju pruža JRC. |
| --- | --- | --- |

(a)

Pokazatelj učinka za potporu JRC-a politici

—

Broj pojavljivanja opipljivih posebnih učinaka na politike Unije kao rezultat potpore tehnološke i znanstvene politike koju pruža JRC.

| (b) | Pokazatelj znanstvene produktivnosti JRC-a






  — | Broj publikacija koje su pregledali stručnjaci. |
| --- | --- | --- |

(b)

Pokazatelj znanstvene produktivnosti JRC-a

—

Broj publikacija koje su pregledali stručnjaci.

Pokazatelji iz točaka (a) i (b) mogu se prikazati u skladu sa sljedećim ciljevima Zajednice u području izravnih djelovanja:

| — | poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona; i pripravnost na izvanredna stanja; |
| --- | --- |

—

poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona; i pripravnost na izvanredna stanja;

| — | poboljšanje nuklearnog osiguranja, uključujući: nuklearne zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku; |
| --- | --- |

—

poboljšanje nuklearnog osiguranja, uključujući: nuklearne zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku;

| — | podizanje izvrsnosti u nuklearnoj znanstvenoj bazi za standardizaciju; |
| --- | --- |

—

podizanje izvrsnosti u nuklearnoj znanstvenoj bazi za standardizaciju;

| — | poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

—

poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja;

| — | potpora politici Unije u području nuklearne sigurnosti i osiguranja. |
| --- | --- |

—

potpora politici Unije u području nuklearne sigurnosti i osiguranja.

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/20

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1564

оd 17. listopada 2018.

o odobrenju pripravka dolomit-magnezita kao dodatka hrani za sve životinjske vrste osim mliječnih krava i drugih preživača za proizvodnju mlijeka, odbijene prasadi i svinja za tov

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja.

| (2) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka dolomit-magnezita. Uz taj su zahtjev priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka dolomit-magnezita. Uz taj su zahtjev priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | Zahtjev se odnosi na odobravanje pripravka dolomit-magnezita kao dodatka hrani za sve životinjske vrste te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev se odnosi na odobravanje pripravka dolomit-magnezita kao dodatka hrani za sve životinjske vrste te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”.

| (4) | Pripravak dolomit-magnezita koji pripada kategoriji dodataka „tehnološki dodaci” prethodno je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1964 (2) odobren na deset godina kao dodatak hrani za mliječne krave i druge preživače za proizvodnju mlijeka, odbijenu prasad i svinje za tov. |
| --- | --- |

(4)

Pripravak dolomit-magnezita koji pripada kategoriji dodataka „tehnološki dodaci” prethodno je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1964 (2) odobren na deset godina kao dodatak hrani za mliječne krave i druge preživače za proizvodnju mlijeka, odbijenu prasad i svinje za tov.

| (5) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 17. travnja 2018. (3) i 25. siječnja 2017. (4) zaključila da pripravak dolomit-magnezita u predloženim uvjetima uporabe nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da je taj pripravak djelotvoran kao tvar za sprečavanje zgrudnjavanja. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 17. travnja 2018. (3) i 25. siječnja 2017. (4) zaključila da pripravak dolomit-magnezita u predloženim uvjetima uporabe nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da je taj pripravak djelotvoran kao tvar za sprečavanje zgrudnjavanja. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (6) | Procjena pripravka dolomit-magnezita pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Procjena pripravka dolomit-magnezita pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka „tehnološki dodaci” i funkcionalnoj skupini „tvari za sprečavanje zgrudnjavanja”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u Prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1964 оd 9. studenoga 2016. o odobrenju pripravka dolomit-magnezita za mliječne krave i druge preživače za proizvodnju mlijeka, odbijenu prasad te svinje za tov i pripravka montmorilonit-ilita kao dodataka hrani za životinje za sve životinjske vrste (SL L 303, 10.11.2016., str. 7.).

2

(3)  EFSA Journal 2018.;16(5):5272.

3

(4)  EFSA Journal 2017.;15(2):4711.

4

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg dodatka/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Tehnološki dodaci: tvari za sprečavanje zgrudnjavanja |
| 1g598 | Dolomit-magnezit | Sastav dodatka

  Pripravak koji se sastoji od prirodne mješavine sljedećih tvari:
  dolomit i magnezit ≥ 40 % (s najmanjom dopuštenom količinom karbonata od 24 %).

  Karakteristike aktivne tvari

  dolomit
  CAS broj: 16389-88-1
  (CaMg)(CO3)2

  magnezit
  CAS broj: 546-93-0
  MgCO3

  talk (hidrirani silikati magnezija)
  CAS broj: 14807-96-6
  Mg3Si4O10(OH)2

  talk ≥ 35 %
  klorit (aluminij–magnezij)
  CAS broj: 1318-59-8
  (Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

  željezo (strukturno) 6 % (prosječno)
  klorit ≥ 16 %
  bez kvarca i azbesta

  Analitička metoda
   (1)

  Karakteristike dodatka hrani za životinje:






  — | difrakcija rendgenskih zraka (XRD) zajedno s |

Identifikacijski broj dodatka

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

mg dodatka/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Tehnološki dodaci: tvari za sprečavanje zgrudnjavanja

1g598

Dolomit-magnezit

Sastav dodatka

Pripravak koji se sastoji od prirodne mješavine sljedećih tvari:

dolomit i magnezit ≥ 40 % (s najmanjom dopuštenom količinom karbonata od 24 %).

Karakteristike aktivne tvari

dolomit

CAS broj: 16389-88-1

(CaMg)(CO3)2

magnezit

CAS broj: 546-93-0

MgCO3

talk (hidrirani silikati magnezija)

CAS broj: 14807-96-6

Mg3Si4O10(OH)2

talk ≥ 35 %

klorit (aluminij–magnezij)

CAS broj: 1318-59-8

(Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

željezo (strukturno) 6 % (prosječno)

klorit ≥ 16 %

bez kvarca i azbesta

Analitička metoda
   (1)

Karakteristike dodatka hrani za životinje:

—

difrakcija rendgenskih zraka (XRD) zajedno s

| — | atomskom apsorpcijskom spektrometrijom (AAS). |
| --- | --- |

—

atomskom apsorpcijskom spektrometrijom (AAS).

Sve vrste i kategorije osim mliječnih krava i drugih preživača za proizvodnju mlijeka, odbijene prasadi i svinja za tov

—

5 000

20 000

| 1. | Pri označivanju dodatka i premiksâ koji ga sadržavaju potrebno je navesti sljedeće: „Dodatak dolomit-magnezit bogat je (inertnim) željezom”. |
| --- | --- |

1.

Pri označivanju dodatka i premiksâ koji ga sadržavaju potrebno je navesti sljedeće: „Dodatak dolomit-magnezit bogat je (inertnim) željezom”.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

8. studenoga 2028.

---

(1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/24

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1565

оd 17. listopada 2018.

o odobrenju pripravka endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) kao dodatka hrani za piliće za tov, piliće uzgajane za nesenje i manje značajne vrste peradi osim ptica nesilica, pure za tov, pure uzgajane za rasplod, odbijenu prasad, svinje za tov i manje značajne vrste svinja (nositelj odobrenja Elanco GmbH)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja.

| (2) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088). Uz taj su zahtjev priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088). Uz taj su zahtjev priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | Zahtjev se odnosi na odobrenje pripravka endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) kao dodatka hrani za piliće za tov, piliće uzgajane za nesenje i manje značajne vrste peradi osim ptica nesilica, pure za tov, pure uzgajane za rasplod, odbijenu prasad, svinje za tov i manje značajne vrste svinja te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev se odnosi na odobrenje pripravka endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) kao dodatka hrani za piliće za tov, piliće uzgajane za nesenje i manje značajne vrste peradi osim ptica nesilica, pure za tov, pure uzgajane za rasplod, odbijenu prasad, svinje za tov i manje značajne vrste svinja te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 7. prosinca 2016. (2) i 17. travnja 2018. (3) zaključila da pripravak endo-1,4-beta-mananaze proizveden od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) u predloženim uvjetima uporabe nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da se taj dodatak smatra učinkovitim za piliće za tov, pure za tov, odbijenu prasad, svinje za tov i manje značajne vrste svinja. Agencija je zaključila da se ti zaključci mogu proširiti i na piliće uzgajane za nesenje i pure uzgajane za rasplod te primijeniti na manje značajne vrste peradi za tov ili peradi uzgajane za rasplod ili za nesenje. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 7. prosinca 2016. (2) i 17. travnja 2018. (3) zaključila da pripravak endo-1,4-beta-mananaze proizveden od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) u predloženim uvjetima uporabe nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da se taj dodatak smatra učinkovitim za piliće za tov, pure za tov, odbijenu prasad, svinje za tov i manje značajne vrste svinja. Agencija je zaključila da se ti zaključci mogu proširiti i na piliće uzgajane za nesenje i pure uzgajane za rasplod te primijeniti na manje značajne vrste peradi za tov ili peradi uzgajane za rasplod ili za nesenje. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Procjena pripravka od endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Procjena pripravka od endo-1,4-beta-mananaze proizvedenog od Pediococcus pentosaceus (DSM 28088) pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka „zootehnički dodaci” i funkcionalnoj skupini „tvari za poticanje probavljivosti”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u Prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2017.;15(1):4677.

2

(3)  EFSA Journal 2018.;16(5):5270.

3

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Naziv nositelja odobrenja | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: tvari za poticanje probavljivosti |
| 4a29 | Elanco GmbH | Endo-1,4-beta-mananaza
  EC 3.2.1.78 | Sastav dodatka

  Pripravak endo-1,4-beta-mananaze proizveden od Paenibacillus lentus (DSM 28088) s najmanjom aktivnošću od:






  — | 1,6 × 108 U (1)/g u krutom obliku; |

Identifikacijski broj dodatka

Naziv nositelja odobrenja

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: tvari za poticanje probavljivosti

4a29

Elanco GmbH

Endo-1,4-beta-mananaza

EC 3.2.1.78

Sastav dodatka

Pripravak endo-1,4-beta-mananaze proizveden od Paenibacillus lentus (DSM 28088) s najmanjom aktivnošću od:

—

1,6 × 108 U (1)/g u krutom obliku;

| — | 5,9 × 108 U/g u tekućem obliku. |
| --- | --- |

—

5,9 × 108 U/g u tekućem obliku.

Karakteristike aktivne tvari

endo-1,4-beta-mananaza proizvedena od Paenibacillus lentus (DSM 28088)

Analitička metoda
   (2)

Za kvantifikaciju endo-1,4-beta-mananaze u dodatku hrani za životinje, premiksima i hrani za životinje:

kolorimetrijska metoda koja se temelji na enzimskoj hidrolizi i reakciji reducirajućih šećera (ekvivalent manaze) s 3,5-dinitrosalicilnom kiselinom (DNS).

Pilići za tov

Pilići uzgajani za nesenje

Manje značajne vrste peradi osim ptica nesilica

—

32 000 U

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za kožu i dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za kožu i dišne organe.

| 3. | Za uporabu u odbijenoj prasadi do približno 35 kg. |
| --- | --- |

3.

Za uporabu u odbijenoj prasadi do približno 35 kg.

8. studenoga 2028.

Pure za tov

Pure uzgajane za rasplod

48 000 U

Odbijena prasad

48 000 U

Svinje za tov

Manje značajne vrste svinja za tov

32 000 U

---

(1)  1 U količina je enzima koja oslobađa 0,72 mikrograma reducirajućih šećera (ekvivalenti manaze) iz supstrata koji sadržava manazu (karuba guma) po minuti pri pH 7,0 i 40 °C.

(2)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija za dodatke hrani za životinje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/27

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1566

оd 18. listopada 2018.

o odobrenju pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) kao dodatka hrani za odbijenu prasad i manje značajne vrste svinja (odbijene) i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1453/2004 (nositelj odobrenja Andrès Pintaluba S.A.)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisuje se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja. Člankom 10. te uredbe propisuje se ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisuje se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja. Člankom 10. te uredbe propisuje se ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2).

| (2) | Pripravak endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) odobren je, u skladu s Direktivom 70/524/EEZ, bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za odbijenu prasad Uredbom Komisije (EZ) br. 1453/2004 (3). Taj je pripravak nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Pripravak endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) odobren je, u skladu s Direktivom 70/524/EEZ, bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za odbijenu prasad Uredbom Komisije (EZ) br. 1453/2004 (3). Taj je pripravak nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s člankom 7. te uredbe podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) kao dodatka hrani za odbijenu prasad i manje značajne vrste svinja (odbijene). Podnositelj zahtjeva zatražio je da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s člankom 7. te uredbe podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) kao dodatka hrani za odbijenu prasad i manje značajne vrste svinja (odbijene). Podnositelj zahtjeva zatražio je da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 8. listopada 2013. (4), 16. svibnja 2017. (5) i 17. travnja 2018. (6) zaključila da u predloženim uvjetima uporabe pripravak endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Osim toga, Agencija je zaključila da se upotrebom tog preparata može poboljšati konačna tjelesna masa te omjer utroška hrane i prirasta tjelesne mase kod odbijene prasadi te da se isti zaključak može primijeniti i na manje značajne vrste svinja (odbijene). Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojim je mišljenjima od 8. listopada 2013. (4), 16. svibnja 2017. (5) i 17. travnja 2018. (6) zaključila da u predloženim uvjetima uporabe pripravak endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Osim toga, Agencija je zaključila da se upotrebom tog preparata može poboljšati konačna tjelesna masa te omjer utroška hrane i prirasta tjelesne mase kod odbijene prasadi te da se isti zaključak može primijeniti i na manje značajne vrste svinja (odbijene). Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Ocjena pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) pokazuje da su ispunjeni uvjeti za njegovo odobrenje propisani člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocjena pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) pokazuje da su ispunjeni uvjeti za njegovo odobrenje propisani člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

| (6) | S obzirom na izdavanje odobrenja za pripravak trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Uredbu (EZ) br. 1453/2004. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na izdavanje odobrenja za pripravak trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Uredbu (EZ) br. 1453/2004.

| (7) | Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi izmjene uvjeta izdavanja odobrenja bilo potrebno odmah primjenjivati, primjereno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za ispunjavanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja. |
| --- | --- |

(7)

Budući da ne postoje sigurnosni razlozi zbog kojih bi izmjene uvjeta izdavanja odobrenja bilo potrebno odmah primjenjivati, primjereno je zainteresiranim stranama omogućiti prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za ispunjavanje novih zahtjeva koji proizlaze iz odobrenja.

| (8) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrenje

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka „zootehnički dodaci” i funkcionalnoj skupini „tvari za poticanje probavljivosti”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u tom prilogu.

Članak 2.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1453/2004

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1453/2004 briše se unos E 1612 za pripravak endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze i alfa-amilaze.

Članak 3.

Prijelazne mjere

Pripravak naveden u Prilogu i hrana za životinje koja sadržava taj pripravak, a koji su proizvedeni i označeni prije 8. svibnja 2019. u skladu s pravilima primjenjivima prije 8. studenoga 2018., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe.

Članak 4.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1453/2004 od 16. kolovoza 2004. o trajnom odobrenju određenih dodataka hrani za životinje (SL L 269, 17.8.2004., str. 3.).

3

(4)  EFSA Journal 2013.; 11(10):3430.

4

(5)  EFSA Journal 2017.; 15(6):4856.

5

(6)  EFSA Journal 2018.; 1(5):5271.

6

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Naziv nositelja odobrenja | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: tvari za poticanje probavljivosti |
| 4a1612i | Andrés Pintaluba S.A. | Endo-1,3(4)-beta-glukanaza
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beta-ksilanaza
  EC 3.2.1.8
  Alfa-amilaza
  EC 3.2.1.1 | Sastav dodatka

  Pripravak endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) s minimalnom aktivnošću od:






  — | endo-1,3(4)-beta-glukanaza 900 U (1)/g, |

Identifikacijski broj dodatka

Naziv nositelja odobrenja

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: tvari za poticanje probavljivosti

4a1612i

Andrés Pintaluba S.A.

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beta-ksilanaza

EC 3.2.1.8

Alfa-amilaza

EC 3.2.1.1

Sastav dodatka

Pripravak endo-1,3(4)-beta-glukanaze i endo-1,4-beta-ksilanaze proizvedenih od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaze proizvedene od Aspergillus niger (ATCC66222) s minimalnom aktivnošću od:

—

endo-1,3(4)-beta-glukanaza 900 U (1)/g,

| — | endo-1,4-beta-ksilanaza 1 000 U (2)/g, |
| --- | --- |

—

endo-1,4-beta-ksilanaza 1 000 U (2)/g,

| — | alfa-amilaza 3 000 U (3)/g. |
| --- | --- |

—

alfa-amilaza 3 000 U (3)/g.

Kruto stanje

Karakteristike aktivne tvari

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza i endo-1,4-beta-ksilanaza proizvedene od Aspergillus niger (NRRL 25541) i alfa-amilaza proizvedena od Aspergillus niger (ATCC66222)

Analitičke metode
   (4)

Određivanje u dodatku hrani za životinje:

| — | endo-1,3(4)-beta-glukanaze: kolorimetrijska metoda koja se temelji na enzimskoj reakciji glukanaze na supstratu betaglukana ječma u prisutnosti 3,5-dinitrosalicilne kiseline (DNS) pri pH 4,0 i 30 °C, |
| --- | --- |

—

endo-1,3(4)-beta-glukanaze: kolorimetrijska metoda koja se temelji na enzimskoj reakciji glukanaze na supstratu betaglukana ječma u prisutnosti 3,5-dinitrosalicilne kiseline (DNS) pri pH 4,0 i 30 °C,

| — | endo-1,4-β-ksilanaze: kolorimetrijska metoda koja se temelji na enzimskoj reakciji ksilanaze na supstratu arabinoksilana raži u prisutnosti DNS-a pri pH 4,0 i 30 °C, |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-ksilanaze: kolorimetrijska metoda koja se temelji na enzimskoj reakciji ksilanaze na supstratu arabinoksilana raži u prisutnosti DNS-a pri pH 4,0 i 30 °C,

| — | alfa-amilaze: kolorimetrijska metoda koja se temelji na enzimskoj reakciji amilaze na supstratu pšeničnog škroba u prisutnosti DNS-a pri pH 5,0 i 30 °C. |
| --- | --- |

—

alfa-amilaze: kolorimetrijska metoda koja se temelji na enzimskoj reakciji amilaze na supstratu pšeničnog škroba u prisutnosti DNS-a pri pH 5,0 i 30 °C.

Određivanje aktivnih tvari u premiksima i hrani za životinje:

| — | kolorimetrijska metoda kojom se mjere depolimerizirani topivi fragmenti oslobođeni djelovanjem glukanaze na azoječmeni glukan, |
| --- | --- |

—

kolorimetrijska metoda kojom se mjere depolimerizirani topivi fragmenti oslobođeni djelovanjem glukanaze na azoječmeni glukan,

| — | kolorimetrijska metoda kojom se mjere depolimerizirani topivi fragmenti oslobođeni djelovanjem endo-1,4-β-ksilanaze na azoksilan, |
| --- | --- |

—

kolorimetrijska metoda kojom se mjere depolimerizirani topivi fragmenti oslobođeni djelovanjem endo-1,4-β-ksilanaze na azoksilan,

| — | kolorimetrijska metoda kojom se mjere depolimerizirani topivi fragmenti oslobođeni djelovanjem amilaze na p-nitrofenilmaltoheptaozid. |
| --- | --- |

—

kolorimetrijska metoda kojom se mjere depolimerizirani topivi fragmenti oslobođeni djelovanjem amilaze na p-nitrofenilmaltoheptaozid.

Odbijena prasad

Manje značajne vrste svinja

(odbijene)

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza

450 U

Beta-ksilanaza

500 U

Alfa-amilaza

1 500  U

| 1. | U uputama za uporabu dodatka i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za kožu, oči i dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za kožu, oči i dišne organe.

| 3. | Za uporabu kod odbijene prasadi do približno 35 kg. |
| --- | --- |

3.

Za uporabu kod odbijene prasadi do približno 35 kg.

8. studenoga 2028.

---

(1)  1 U je količina enzima koja oslobađa 1 mikromol reducirajućih šećera (ekvivalenta glukoze) iz betaglukana ječma po minuti pri pH 4,0 i 30 °C.

(2)  1 U je količina enzima koja oslobađa 1 mikromol reducirajućih šećera (ekvivalenta glukoze) iz arabinoksilana raži po minuti pri pH 4,0 i 30 °C.

(3)  1 U je količina enzima koja oslobađa 1 mikromol reducirajućih šećera (ekvivalenta glukoze) iz pšeničnog škroba po minuti pri pH 5,0 i 30 °C.

(4)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija za dodatke hrani za životinje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/31

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1567

оd 18. listopada 2018.

o ispravku Provedbene uredbe (EU) 2018/249 o odobrenju taurina, beta-alanina, L-alanina, L-arginina, L-asparaginske kiseline, L-histidina, D,L-izoleucina, L-leucina, L-fenilalanina, L-prolina, D,L-serina, L-tirozina, L-metionina, L-valina, L-cisteina, glicina, mononatrijeva glutamata i L-glutaminske kiseline kao dodataka hrani za sve životinjske vrste te L-cistein hidroklorid monohidrata za sve vrste osim mačaka i pasa

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/249 (2) odobravaju se određeni dodaci hrani za životinje kao arome, uključujući glicin, L-cistein i L-cistein hidroklorid monohidrat. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/249 (2) odobravaju se određeni dodaci hrani za životinje kao arome, uključujući glicin, L-cistein i L-cistein hidroklorid monohidrat.

| (2) | U Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) 2018/249 pojavljuje se pogreška u unosu za glicin gdje je u stupcu „Ostale odredbe” navedeno da je na oznaci tog dodatka potrebno navesti da najveća preporučena količina aktivne tvari u potpunoj krmnoj smjesi s udjelom vlage od 12 % za druge kategorije i vrste iznosi 25 g/kg. U skladu s mišljenjem Europske agencije za sigurnost hrane (3), koje je izdano za odobrenje tog dodatka hrani za životinje, ispravni je iznos 25 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

U Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) 2018/249 pojavljuje se pogreška u unosu za glicin gdje je u stupcu „Ostale odredbe” navedeno da je na oznaci tog dodatka potrebno navesti da najveća preporučena količina aktivne tvari u potpunoj krmnoj smjesi s udjelom vlage od 12 % za druge kategorije i vrste iznosi 25 g/kg. U skladu s mišljenjem Europske agencije za sigurnost hrane (3), koje je izdano za odobrenje tog dodatka hrani za životinje, ispravni je iznos 25 mg/kg.

| (3) | U Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) 2018/249 pojavljuju se pogreške u unosima za L-cistein i L-cistein hidroklorid monohidrat u pogledu proizvodnog postupka aktivne tvari. Konkretno, u stupcu „Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda” navedeno je da se aktivna tvar proizvodi kemijskom sintezom ili hidrolizom bjelančevina. U tom je dijelu izostavljeno da se hidroliza bjelančevina provodi s životinjskim ili biljnim bjelančevinama te stoga u proizvodnji tog dodatka nije dopuštena upotreba ljudske kose, koja bi se mogla upotrijebiti kao izvor za hidrolizu. |
| --- | --- |

(3)

U Prilogu Provedbenoj uredbi (EU) 2018/249 pojavljuju se pogreške u unosima za L-cistein i L-cistein hidroklorid monohidrat u pogledu proizvodnog postupka aktivne tvari. Konkretno, u stupcu „Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda” navedeno je da se aktivna tvar proizvodi kemijskom sintezom ili hidrolizom bjelančevina. U tom je dijelu izostavljeno da se hidroliza bjelančevina provodi s životinjskim ili biljnim bjelančevinama te stoga u proizvodnji tog dodatka nije dopuštena upotreba ljudske kose, koja bi se mogla upotrijebiti kao izvor za hidrolizu.

| (4) | Neispravne odredbe uzrokovale su nejasnoće subjektima u poslovanju s hranom za životinje u pogledu stvarnih odredbi o stavljanju predmetnih dodataka na tržište. Ta je situacija dovela do pravne nesigurnosti u pogledu primjenjivog regulatornog okvira. Navedene pogreške stoga su dovele do određenih poremećaja na tržištu povezanih s nedoumicama u pogledu odobrenja za stavljanje na tržište i uporabu glicina, L-cisteina i L-cistein hidroklorid monohidrata. Ispravci Provedbene uredbe (EU) 2018/249 trebali bi se stoga primijeniti retroaktivno od dana stupanja na snagu te provedbene uredbe, kako bi se ponovo uspostavila pravna sigurnost s obzirom na regulatorni status dodataka u pogledu kojih je došlo do pogreške, izbjegle štetne posljedice za predmetne subjekte i na taj način ponovno uspostavila stabilnost na tržištu. |
| --- | --- |

(4)

Neispravne odredbe uzrokovale su nejasnoće subjektima u poslovanju s hranom za životinje u pogledu stvarnih odredbi o stavljanju predmetnih dodataka na tržište. Ta je situacija dovela do pravne nesigurnosti u pogledu primjenjivog regulatornog okvira. Navedene pogreške stoga su dovele do određenih poremećaja na tržištu povezanih s nedoumicama u pogledu odobrenja za stavljanje na tržište i uporabu glicina, L-cisteina i L-cistein hidroklorid monohidrata. Ispravci Provedbene uredbe (EU) 2018/249 trebali bi se stoga primijeniti retroaktivno od dana stupanja na snagu te provedbene uredbe, kako bi se ponovo uspostavila pravna sigurnost s obzirom na regulatorni status dodataka u pogledu kojih je došlo do pogreške, izbjegle štetne posljedice za predmetne subjekte i na taj način ponovno uspostavila stabilnost na tržištu.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2018/249 ispravlja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 15. ožujka 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/249 od 15. veljače 2018. o odobrenju taurina, beta-alanina, L-alanina, L-arginina, L-asparaginske kiseline, L-histidina, D,L-izoleucina, L-leucina, L-fenilalanina, L-prolina, D,L-serina, L-tirozina, L-metionina, L-valina, L-cisteina, glicina, mononatrijeva glutamata i L-glutaminske kiseline kao dodataka hrani za sve životinjske vrste te L-cistein hidroklorid monohidrata za sve vrste osim mačaka i pasa (SL L 53, 23.2.2018., str. 134.)

2

(3)  EFSA Journal 2014.; 12(5):3670

3

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2018/249 ispravlja se kako slijedi:

| 1. | U unosu za tvar 2b17034 glicin, stupac „Ostale odredbe” ispravlja se kako slijedi:






  (a) | točka 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „3. | Na oznaci dodatka potrebno je navesti sljedeće: ‚Najveća preporučena količina aktivne tvari u potpunoj krmnoj smjesi s udjelom vlage od 12 % iznosi:






  — | 20 g/kg za mačke i pse, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

U unosu za tvar 2b17034 glicin, stupac „Ostale odredbe” ispravlja se kako slijedi:

(a)

točka 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.

—

20 g/kg za mačke i pse,

| — | 25 mg/kg za druge vrste i kategorije.’
  ”; |
| --- | --- |

—

25 mg/kg za druge vrste i kategorije.’
  ”;

| (b) | točka 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „5. | Pri označivanju krmiva i krmnih smjesa potrebno je navesti funkcionalnu skupinu, identifikacijski broj, naziv i dodanu količinu aktivne tvari ako udio aktivne tvari u potpunoj krmnoj smjesi s udjelom vlage od 12 % prelazi sljedeću količinu:






  — | 20 g/kg za mačke i pse, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.

—

20 g/kg za mačke i pse,

| — | 25 mg/kg za druge vrste i kategorije.” |
| --- | --- |

—

25 mg/kg za druge vrste i kategorije.”

| 2. | U unosu za tvar 2b17033 L–cistein, u stupcu „Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda” tekst „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom bjelančevina” zamjenjuje se tekstom „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom životinjskih ili biljnih bjelančevina”. |
| --- | --- |

2.

U unosu za tvar 2b17033 L–cistein, u stupcu „Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda” tekst „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom bjelančevina” zamjenjuje se tekstom „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom životinjskih ili biljnih bjelančevina”.

| 3. | U unosu za tvar 2b920 L–cistein hidroklorid monohidrat, u stupcu „Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda” tekst „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom bjelančevina” zamjenjuje se tekstom „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom životinjskih ili biljnih bjelančevina”. |
| --- | --- |

3.

U unosu za tvar 2b920 L–cistein hidroklorid monohidrat, u stupcu „Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda” tekst „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom bjelančevina” zamjenjuje se tekstom „Proizveden kemijskom sintezom ili hidrolizom životinjskih ili biljnih bjelančevina”.

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/34

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1568

оd 18. listopada 2018.

o odobrenju pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159) kao dodatka hrani za sve svinje i sve vrste peradi

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje tog odobrenja.

| (2) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159). Uz taj su zahtjev priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159). Uz taj su zahtjev priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | Zahtjev se odnosi na odobrenje pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159) kao dodatka hrani za svinje i perad te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev se odnosi na odobrenje pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159) kao dodatka hrani za svinje i perad te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 17. travnja 2018. (2) zaključila da pripravak fumonizin esteraze proizveden od Komagataella phaffii (DSM 32159) u predloženim uvjetima uporabe nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Zaključila je i taj pripravak može razgraditi fumonizine u hrani za životinje. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 17. travnja 2018. (2) zaključila da pripravak fumonizin esteraze proizveden od Komagataella phaffii (DSM 32159) u predloženim uvjetima uporabe nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Zaključila je i taj pripravak može razgraditi fumonizine u hrani za životinje. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Procjena pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159) pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Procjena pripravka fumonizin esteraze proizvedenog od Komagataella phaffii (DSM 32159) pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka hrani za životinje „tehnološki dodaci” i funkcionalnoj skupini „tvari za smanjenje kontaminacije hrane za životinje mikotoksinima”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u Prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2018.; 16 (5): 5269.

2

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Naziv nositelja odobrenja | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Tehnološki dodaci: tvari za smanjenje kontaminacije hrane za životinje mikotoksinima: fuminozini |
| 1m03i | — | Fumonizin esteraza EC 3.1.1.87. | Sastav dodatka

  Pripravak fumonizin esteraze proizveden od Komagataella phaffii (DSM 32159) koji sadržava najmanje 3 000  U/g (1).

  Karakteristike aktivne tvari

  Pripravak fumonizin esteraze proizveden od Komagataella phaffii (DSM 32159).

  Analitička metoda
   (2)

  Za određivanje aktivnosti fumonizin esteraze: tekućinska kromatografija visoke djelotvornosti s tandemskom masenom spektrometrijom.
  Metoda HPLC-MS/MS temelji se na kvantifikaciji trikarboksilne kiseline oslobođene djelovanjem enzima na fumonizin B1 pri pH 8,0 i 30 °C. | Sve svinje
  Sve vrste peradi | — | 10 | | 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri peletiranju. |

Identifikacijski broj dodatka

Naziv nositelja odobrenja

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Tehnološki dodaci: tvari za smanjenje kontaminacije hrane za životinje mikotoksinima: fuminozini

1m03i

—

Fumonizin esteraza EC 3.1.1.87.

Sastav dodatka

Pripravak fumonizin esteraze proizveden od Komagataella phaffii (DSM 32159) koji sadržava najmanje 3 000  U/g (1).

Karakteristike aktivne tvari

Pripravak fumonizin esteraze proizveden od Komagataella phaffii (DSM 32159).

Analitička metoda
   (2)

Za određivanje aktivnosti fumonizin esteraze: tekućinska kromatografija visoke djelotvornosti s tandemskom masenom spektrometrijom.

Metoda HPLC-MS/MS temelji se na kvantifikaciji trikarboksilne kiseline oslobođene djelovanjem enzima na fumonizin B1 pri pH 8,0 i 30 °C.

Sve svinje

Sve vrste peradi

—

10

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri peletiranju.

| 2. | Preporučena najveća količina: 300 U/kg potpune krmne smjese. |
| --- | --- |

2.

Preporučena najveća količina: 300 U/kg potpune krmne smjese.

| 3. | Uporaba dodatka hrani dopuštena je u hrani za životinje koja je u skladu sa zakonodavstvom Europske unije o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (3). |
| --- | --- |

3.

Uporaba dodatka hrani dopuštena je u hrani za životinje koja je u skladu sa zakonodavstvom Europske unije o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (3).

| 4. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika u pogledu njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

4.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika u pogledu njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

8. studenoga 2028.

---

(1)  1 U je enzimska aktivnost kojom se oslobađa 1 μmol trikarboksilne kiseline u minuti iz 100 μΜ fumonizina B1 u 20 mM Tris-Cl pufera pH 8,0 s 0,1 mg/ml goveđeg seruma albumina na 30 °C.

(2)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija Europske unije za dodatke hrani za životinje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(3)  Direktiva 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (SL L 140, 30.5.2002., str. 10.).

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/37

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1569

оd 18. listopada 2018.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1110/2011 o odobrenju pripravka enzima endo-1,4-beta-ksilanaze dobivenog od Trichoderma reesei (CBS 114044) kao dodatka hrani za životinje za nesilice, manje značajne vrste peradi i svinje za tov (nositelj odobrenja Roal Oy)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 13. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja.

| (2) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1110/2011 (2) pripravak endo-1,4-beta-ksilanaze dobiven od Trichoderma reesei (CBS 114044) odobren je kao dodatak hrani za životinje za nesilice, manje značajne vrste peradi i svinje za tov. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1110/2011 (2) pripravak endo-1,4-beta-ksilanaze dobiven od Trichoderma reesei (CBS 114044) odobren je kao dodatak hrani za životinje za nesilice, manje značajne vrste peradi i svinje za tov.

| (3) | U skladu s člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 nositelj odobrenja predložio je izmjenu najmanje dopuštene količine dodatka za nesilice i svinje za tov. Uz zahtjev su priloženi relevantni popratni podaci. Komisija je zahtjev proslijedila Europskoj agenciji za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”). |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 nositelj odobrenja predložio je izmjenu najmanje dopuštene količine dodatka za nesilice i svinje za tov. Uz zahtjev su priloženi relevantni popratni podaci. Komisija je zahtjev proslijedila Europskoj agenciji za sigurnost hrane (dalje u tekstu „Agencija”).

| (4) | U svojim mišljenjima od 6. ožujka 2018. (3) Agencija je zaključila da smanjenje najmanje dopuštene količine s 24 000 BXU na 12 000 BXU za nesilice i s 24 000 BXU na 20 000 BXU za svinje za tov nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš i da su nove predložene doze djelotvorne za ciljne vrste. |
| --- | --- |

(4)

U svojim mišljenjima od 6. ožujka 2018. (3) Agencija je zaključila da smanjenje najmanje dopuštene količine s 24 000 BXU na 12 000 BXU za nesilice i s 24 000 BXU na 20 000 BXU za svinje za tov nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš i da su nove predložene doze djelotvorne za ciljne vrste.

| (5) | Procjena novih predloženih doza pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobravanje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Procjena novih predloženih doza pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobravanje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (6) | Provedbenu uredbu (EU) br. 1110/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Provedbenu uredbu (EU) br. 1110/2011 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 1110/2011 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1110/2011 od 3. studenoga 2011. o odobrenju pripravka enzima endo-1,4-beta-ksilanaze dobivenog od Trichoderma reesei (CBS 114044) kao dodatka hrani za životinje za nesilice, manje značajne vrste peradi i svinje za tov (nositelj odobrenja Roal Oy) (SL L 287, 4.11.2011., str. 27.).

2

Trichoderma reesei

(3)  
  EFSA Journal 2018.; 16(3):5216 i EFSA Journal 2018.; 16(3):5217.

3

EFSA Journal 2018.

EFSA Journal 2018.

---

PRILOG

„PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Naziv nositelja odobrenja | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: tvari za poticanje probavljivosti. |
| 4a8 | Roal Oy | Endo-1,4-beta-ksilanaza
  EC 3.2.1.8 | Sastav dodatka

  pripravak endo-1,4-beta-ksilanaze dobiven od Trichoderma reesei (CBS 114044) najmanje aktivnosti: | u krutom stanju: 4 × 106 BXU (1)/g |

Identifikacijski broj dodatka

Naziv nositelja odobrenja

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

Jedinice aktivnosti/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Kategorija zootehničkih dodataka. Funkcionalna skupina: tvari za poticanje probavljivosti.

4a8

Roal Oy

Endo-1,4-beta-ksilanaza

EC 3.2.1.8

Sastav dodatka

pripravak endo-1,4-beta-ksilanaze dobiven od Trichoderma reesei (CBS 114044) najmanje aktivnosti:

u krutom stanju: 4 × 106 BXU (1)/g

| | u tekućem stanju: 4 × 105 BXU/g |
| --- | --- |

u tekućem stanju: 4 × 105 BXU/g

Karakteristike aktivne tvari

endo-1,4-beta-ksilanaza dobivena od Trichoderma reesei (CBS 114044)

Analitička metoda
   (2)

U dodatku hrani za životinje i premiksu: analiza reducirajućeg šećera za endo-1,4-beta-ksilanazu kolorimetrijskom reakcijom reagensa dinitrosalicilne kiseline na udio reducirajućeg šećera pri pH 5,3 i temperaturi od 50 °C.

U hrani za životinje: kolorimetrijska metoda kojom se mjeri boja topiva u vodi koju oslobađa enzim iz azurina umreženog supstratom arabinoksilana pšenice.

Manje značajne vrste peradi osim ptica nesilica

—

8 000 BXU

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksâ potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih rizika koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu.

24. studenoga 2021.

Nesilice

12 000 BXU

Ptice nesilice manje značajnih vrsta peradi

24 000 BXU

Svinje za tov

20 000 BXU

---

(1)  1 BXU je iznos enzima koji oslobađa 1 nmol reducirajućih šećera kao ksilozu iz ksilana breze po sekundi pri pH 5,3 i temperaturi od 50 °C.

1

(2)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

2

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/40

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1570

оd 18. listopada 2018.

o okončanju postupka koji se odnosi na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”) i posebno njezin članak 14. stavak 1,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/476 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o mjerama koje Unija može poduzeti slijedom izvješća koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova WTO-a u pogledu antidampinških pitanja i pitanja o zaštiti od subvencioniranog uvoza (2) („ovlašćujuća uredba WTO-a”), a posebno njezine članke 1. i 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je 28. svibnja 2013. Uredbom (EU) br. 490/2013 uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije („privremena uredba”) (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 28. svibnja 2013. Uredbom (EU) br. 490/2013 uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije („privremena uredba”) (3).

3

| (2) | Vijeće je 19. studenoga 2013. Provedbenom uredbom (EU) br. 1194/2013 uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije („konačna uredba”) (4). |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 19. studenoga 2013. Provedbenom uredbom (EU) br. 1194/2013 uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije („konačna uredba”) (4).

4

| (3) | Opći sud Europske unije („Opći sud”) donio je 15. rujna 2016. presude u predmetima T-80/14, T-111/14 do T-121/14 (5) i T-139/14 (6) („presude”) kojima je poništio članke 1. i 2. konačne uredbe u dijelu u kojem se odnose na tužitelje u tim predmetima („predmetni proizvođači izvoznici”) (7). |
| --- | --- |

(3)

Opći sud Europske unije („Opći sud”) donio je 15. rujna 2016. presude u predmetima T-80/14, T-111/14 do T-121/14 (5) i T-139/14 (6) („presude”) kojima je poništio članke 1. i 2. konačne uredbe u dijelu u kojem se odnose na tužitelje u tim predmetima („predmetni proizvođači izvoznici”) (7).

5

6

7

| (4) | Vijeće Europske unije isprva je uložilo žalbe na te presude. Međutim, nakon odluke Vijeća o povlačenju žalbi predmeti su 2. i 5. ožujka 2018. uklonjeni iz registra Suda Europske unije (8). Slijedom toga presude su postale konačne i obvezujuće od datuma njihova donošenja. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće Europske unije isprva je uložilo žalbe na te presude. Međutim, nakon odluke Vijeća o povlačenju žalbi predmeti su 2. i 5. ožujka 2018. uklonjeni iz registra Suda Europske unije (8). Slijedom toga presude su postale konačne i obvezujuće od datuma njihova donošenja.

8

| (5) | Opći sud zaključio je da institucije nisu uspjele dokazati, u skladu s traženim pravnim standardom, postojanje primjetnog iskrivljenja cijena glavnih sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju biodizela u Argentini i Indoneziji kao rezultat sustava različitog oporezivanja izvoza na temelju kojeg su na sirovine i biodizel primijenjene različite stope poreza. Presudio je da institucije nisu trebale zauzeti stajalište da cijene sirovina nisu objektivno odražene u evidencijama argentinskih i indonezijskih proizvođača izvoznika te da nisu trebale zanemariti te evidencije pri izračunu uobičajene vrijednosti biodizela proizvedenog u Argentini i Indoneziji. |
| --- | --- |

(5)

Opći sud zaključio je da institucije nisu uspjele dokazati, u skladu s traženim pravnim standardom, postojanje primjetnog iskrivljenja cijena glavnih sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju biodizela u Argentini i Indoneziji kao rezultat sustava različitog oporezivanja izvoza na temelju kojeg su na sirovine i biodizel primijenjene različite stope poreza. Presudio je da institucije nisu trebale zauzeti stajalište da cijene sirovina nisu objektivno odražene u evidencijama argentinskih i indonezijskih proizvođača izvoznika te da nisu trebale zanemariti te evidencije pri izračunu uobičajene vrijednosti biodizela proizvedenog u Argentini i Indoneziji.

| (6) | Tijelo za rješavanje sporova WTO-a donijelo je 26. listopada 2016. izvješće povjerenstva kako je izmijenjeno izvješćem Žalbenog tijela („izvješća o Argentini”) (9) u sporu Europska unija – antidampinške mjere na biodizel iz Argentine (DS473). |
| --- | --- |

(6)

Tijelo za rješavanje sporova WTO-a donijelo je 26. listopada 2016. izvješće povjerenstva kako je izmijenjeno izvješćem Žalbenog tijela („izvješća o Argentini”) (9) u sporu Europska unija – antidampinške mjere na biodizel iz Argentine (DS473).

9

| (7) | Tijelo za rješavanje sporova 28. veljače 2018. donijelo je i izvješće povjerenstva u sporu Europska unija – antidampinške mjere za biodizel iz Indonezije (DS480) („izvješće o Indoneziji”) (10). Ni Indonezija ni EU nisu uložili žalbe na to izvješće. |
| --- | --- |

(7)

Tijelo za rješavanje sporova 28. veljače 2018. donijelo je i izvješće povjerenstva u sporu Europska unija – antidampinške mjere za biodizel iz Indonezije (DS480) („izvješće o Indoneziji”) (10). Ni Indonezija ni EU nisu uložili žalbe na to izvješće.

10

| (8) | U izvješćima o Argentini i Indoneziji („izvješća”) utvrđeno je, među ostalim, da je EU postupio u suprotnosti sa sljedećim:






  — | člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu jer nije izračunao troškove proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka na temelju evidencije proizvođača, |
| --- | --- | --- |

(8)

U izvješćima o Argentini i Indoneziji („izvješća”) utvrđeno je, među ostalim, da je EU postupio u suprotnosti sa sljedećim:

—

člankom 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu jer nije izračunao troškove proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka na temelju evidencije proizvođača,

| — | člankom 2.2. Sporazuma o antidampingu i člankom VI. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. jer se pri izračunu uobičajene vrijednosti biodizela nije koristio troškovima proizvodnje u Argentini i Indoneziji, |
| --- | --- |

—

člankom 2.2. Sporazuma o antidampingu i člankom VI. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. jer se pri izračunu uobičajene vrijednosti biodizela nije koristio troškovima proizvodnje u Argentini i Indoneziji,

| — | člankom 9.3. Sporazuma o antidampingu i člankom VI. stavkom 2. GATT-a iz 1994. jer je uveo antidampinške pristojbe koje premašuju dampinšku maržu koja je trebala biti utvrđena u skladu s člankom 2. Sporazuma o antidampingu odnosno člankom VI. stavkom 1. GATT-a iz 1994. |
| --- | --- |

—

člankom 9.3. Sporazuma o antidampingu i člankom VI. stavkom 2. GATT-a iz 1994. jer je uveo antidampinške pristojbe koje premašuju dampinšku maržu koja je trebala biti utvrđena u skladu s člankom 2. Sporazuma o antidampingu odnosno člankom VI. stavkom 1. GATT-a iz 1994.

| (9) | Osim toga, povjerenstvo je u izvješću o Indoneziji utvrdilo da je EU postupio u suprotnosti sa sljedećim:






  — | člankom 2.2.2. točkom iii. i člankom 2.2. Sporazuma o antidampingu jer nije odredio dobit koju obično ostvaruju drugi izvoznici ili proizvođači od prodaje proizvoda iz iste opće kategorije na domaćem tržištu zemlje podrijetla, |
| --- | --- | --- |

(9)

Osim toga, povjerenstvo je u izvješću o Indoneziji utvrdilo da je EU postupio u suprotnosti sa sljedećim:

—

člankom 2.2.2. točkom iii. i člankom 2.2. Sporazuma o antidampingu jer nije odredio dobit koju obično ostvaruju drugi izvoznici ili proizvođači od prodaje proizvoda iz iste opće kategorije na domaćem tržištu zemlje podrijetla,

| — | člankom 2.3. Sporazuma o antidampingu jer nije izračunao izvoznu cijenu jednog indonezijskog proizvođača izvoznika, društva P.T. Musim Mas, na temelju cijene po kojoj se uvezeni biodizel koji je proizvodilo društvo P.T. Musim Mas isprva preprodavao neovisnim kupcima u EU-u, |
| --- | --- |

—

člankom 2.3. Sporazuma o antidampingu jer nije izračunao izvoznu cijenu jednog indonezijskog proizvođača izvoznika, društva P.T. Musim Mas, na temelju cijene po kojoj se uvezeni biodizel koji je proizvodilo društvo P.T. Musim Mas isprva preprodavao neovisnim kupcima u EU-u,

| — | člancima 3.1. i 3.2. Sporazuma o antidampingu jer nije utvrdio postojanje znatnog sniženja cijene s obzirom na indonezijski uvoz. |
| --- | --- |

—

člancima 3.1. i 3.2. Sporazuma o antidampingu jer nije utvrdio postojanje znatnog sniženja cijene s obzirom na indonezijski uvoz.

| (10) | Povjerenstvo je preporučilo da Tijelo za rješavanje sporova zatraži od EU-a da svoje mjere uskladi sa Sporazumom o antidampingu i GATT-om iz 1994. |
| --- | --- |

(10)

Povjerenstvo je preporučilo da Tijelo za rješavanje sporova zatraži od EU-a da svoje mjere uskladi sa Sporazumom o antidampingu i GATT-om iz 1994.

| (11) | Komisija je nakon izvješća o Argentini pokrenula pregled (11) na temelju članka 1. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/476 Europskog parlamenta i Vijeća (12) („revizija”). Na početku pregleda Komisija je najavila da smatra prikladnim ispitati posljedice nalaza izvješća o Argentini i u pogledu mjera uvedenih na uvoz biodizela iz Indonezije, s obzirom na to da se pravna tumačenja iz izvješća o Argentini čine važnima i za ispitni postupak koji se odnosi na Indoneziju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je nakon izvješća o Argentini pokrenula pregled (11) na temelju članka 1. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/476 Europskog parlamenta i Vijeća (12) („revizija”). Na početku pregleda Komisija je najavila da smatra prikladnim ispitati posljedice nalaza izvješća o Argentini i u pogledu mjera uvedenih na uvoz biodizela iz Indonezije, s obzirom na to da se pravna tumačenja iz izvješća o Argentini čine važnima i za ispitni postupak koji se odnosi na Indoneziju.

11

12

| (12) | Međutim, tijekom revizije Komisija je zaprimila određeni broj primjedbi zainteresiranih strana, posebno u pogledu primjenjivosti tumačenja izvješća o Argentini na mjere za biodizel iz Indonezije. Komisija je ustvrdila da analiza primjedbi u pogledu Indonezije zahtijeva više vremena te je odlučila da ispitivanje Indonezije neće uključiti u uredbu o izmjeni, nego da će reviziju koja se odnosi na Indoneziju ostaviti otvorenom. |
| --- | --- |

(12)

Međutim, tijekom revizije Komisija je zaprimila određeni broj primjedbi zainteresiranih strana, posebno u pogledu primjenjivosti tumačenja izvješća o Argentini na mjere za biodizel iz Indonezije. Komisija je ustvrdila da analiza primjedbi u pogledu Indonezije zahtijeva više vremena te je odlučila da ispitivanje Indonezije neće uključiti u uredbu o izmjeni, nego da će reviziju koja se odnosi na Indoneziju ostaviti otvorenom.

| (13) | Komisija je 18. rujna 2017. donijela Provedbenu uredbu (EU) 2017/1578 o izmjeni konačne uredbe („uredba o izmjeni”) u dijelu u kojem se odnosi na argentinske proizvođače izvoznike (13). |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 18. rujna 2017. donijela Provedbenu uredbu (EU) 2017/1578 o izmjeni konačne uredbe („uredba o izmjeni”) u dijelu u kojem se odnosi na argentinske proizvođače izvoznike (13).

13

| (14) | Činjenica da je Opći sud poništio izvršne dijelove konačne uredbe s obzirom na predmetne proizvođače izvoznike utječe i na valjanost uredbe o izmjeni. Budući da se uredbom o izmjeni mijenjala uredba čiji su izvršni dijelovi poništeni, ona je sama prestala važiti i nije primjenjiva u odnosu na predmetne proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(14)

Činjenica da je Opći sud poništio izvršne dijelove konačne uredbe s obzirom na predmetne proizvođače izvoznike utječe i na valjanost uredbe o izmjeni. Budući da se uredbom o izmjeni mijenjala uredba čiji su izvršni dijelovi poništeni, ona je sama prestala važiti i nije primjenjiva u odnosu na predmetne proizvođače izvoznike.

| (15) | Obavijest (14) o ponovnom pokretanju početnog ispitnog postupka u pogledu uvoza biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije objavljena je 28. svibnja 2018. te je dovela do donošenja konačne uredbe („obavijest”). Istodobno je završena revizija u pogledu Indonezije koja je bila u tijeku. |
| --- | --- |

(15)

Obavijest (14) o ponovnom pokretanju početnog ispitnog postupka u pogledu uvoza biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije objavljena je 28. svibnja 2018. te je dovela do donošenja konačne uredbe („obavijest”). Istodobno je završena revizija u pogledu Indonezije koja je bila u tijeku.

14

| (16) | U skladu sa sudskom praksom Suda postupak zamjene poništenog akta može se nastaviti točno od onog trenutka u kojem je nezakonitost nastala. Institucije Unije, poštujući presude, imaju mogućnost ispraviti aspekte konačne uredbe koji su doveli do njezina poništenja u odnosu na predmetne proizvođače izvoznike (15). |
| --- | --- |

(16)

U skladu sa sudskom praksom Suda postupak zamjene poništenog akta može se nastaviti točno od onog trenutka u kojem je nezakonitost nastala. Institucije Unije, poštujući presude, imaju mogućnost ispraviti aspekte konačne uredbe koji su doveli do njezina poništenja u odnosu na predmetne proizvođače izvoznike (15).

15

| (17) | Komisija bi trebala uzeti u obzir ne samo izreke presuda već i razloge zbog kojih su one donesene i na kojima se temelje, u mjeri u kojoj je to bilo potrebno da bi se odredilo točno značenje onoga što je navedeno u izreci. Ostali nalazi utvrđeni u konačnoj uredbi koji nisu osporeni u za to predviđenom roku ili koji su osporeni, ali je to odbačeno presudom Općeg suda te stoga nisu doveli do poništenja konačne uredbe, ostaju na snazi (16). |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi trebala uzeti u obzir ne samo izreke presuda već i razloge zbog kojih su one donesene i na kojima se temelje, u mjeri u kojoj je to bilo potrebno da bi se odredilo točno značenje onoga što je navedeno u izreci. Ostali nalazi utvrđeni u konačnoj uredbi koji nisu osporeni u za to predviđenom roku ili koji su osporeni, ali je to odbačeno presudom Općeg suda te stoga nisu doveli do poništenja konačne uredbe, ostaju na snazi (16).

16

| (18) | Kako bi ispunila svoje obveze, Komisija je odlučila ponovno pokrenuti trenutačni antidampinški postupak točno od onog trenutka u kojem je nezakonitost nastala, te time preispitati metodologiju upotrijebljenu za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi ispunila svoje obveze, Komisija je odlučila ponovno pokrenuti trenutačni antidampinški postupak točno od onog trenutka u kojem je nezakonitost nastala, te time preispitati metodologiju upotrijebljenu za izračun uobičajene vrijednosti.

| (19) | Obavijest je uključivala obrazloženje presuda Općeg suda s obzirom na predmetne proizvođače izvoznike i mogućnost da se nalazi prošire na sve proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije. Nadalje, uzeti su u obzir nalazi povjerenstava i Žalbenog tijela WTO-a koji se odnose na Argentinu i na Indoneziju kako bi se mjere za koje je WTO utvrdio da su nesukladne u potpunosti uskladile sa sporazumima WTO-a, u skladu s člankom 19. stavkom 1. Dogovora o rješavanju sporova. |
| --- | --- |

(19)

Obavijest je uključivala obrazloženje presuda Općeg suda s obzirom na predmetne proizvođače izvoznike i mogućnost da se nalazi prošire na sve proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije. Nadalje, uzeti su u obzir nalazi povjerenstava i Žalbenog tijela WTO-a koji se odnose na Argentinu i na Indoneziju kako bi se mjere za koje je WTO utvrdio da su nesukladne u potpunosti uskladile sa sporazumima WTO-a, u skladu s člankom 19. stavkom 1. Dogovora o rješavanju sporova.

| (20) | Komisija je u obavijesti pozvala predmetne proizvođače izvoznike i industriju Unije da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i da zatraže saslušanje u roku utvrđenom u obavijesti. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je u obavijesti pozvala predmetne proizvođače izvoznike i industriju Unije da iznesu svoja stajališta u pisanom obliku i da zatraže saslušanje u roku utvrđenom u obavijesti.

| (21) | Svim stranama koje su to zatražile u navedenom roku i koje su dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane. |
| --- | --- |

(21)

Svim stranama koje su to zatražile u navedenom roku i koje su dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane.

| (22) | Primljena su očitovanja Europskog odbora za biodizel (EBB), pet proizvođača izvoznika u Indoneziji i indonezijskih vlasti. |
| --- | --- |

(22)

Primljena su očitovanja Europskog odbora za biodizel (EBB), pet proizvođača izvoznika u Indoneziji i indonezijskih vlasti.

2.   PROVEDBA PRESUDA OPĆEG SUDA I NALAZA WTO-a

PROVEDBA PRESUDA OPĆEG SUDA I NALAZA WTO-a

| (23) | Komisija može ispraviti aspekte konačne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ostavljajući pritom nepromijenjene dijelove ocjene na koje se presude ne odnose (17). |
| --- | --- |

(23)

Komisija može ispraviti aspekte konačne uredbe koji su doveli do njezina poništenja, ostavljajući pritom nepromijenjene dijelove ocjene na koje se presude ne odnose (17).

17

| (24) | Kako je navedeno u obavijesti, Komisija je dodatno ponovno ocijenila konačne nalaze početnog ispitnog postupka uzimajući u obzir nalaze povjerenstava i Žalbenog tijela WTO-a koji se odnose na Argentinu i na Indoneziju. Komisija je odlučila proširiti nalaze na sve proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije. Ta se ponovna ocjena temeljila na informacijama prikupljenima u početnom ispitnom postupku i reviziji te na informacijama koje su zainteresirane strane dobile nakon objave obavijesti. |
| --- | --- |

(24)

Kako je navedeno u obavijesti, Komisija je dodatno ponovno ocijenila konačne nalaze početnog ispitnog postupka uzimajući u obzir nalaze povjerenstava i Žalbenog tijela WTO-a koji se odnose na Argentinu i na Indoneziju. Komisija je odlučila proširiti nalaze na sve proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije. Ta se ponovna ocjena temeljila na informacijama prikupljenima u početnom ispitnom postupku i reviziji te na informacijama koje su zainteresirane strane dobile nakon objave obavijesti.

| (25) | Jedan indonezijski proizvođač izvoznik, društvo Wilmar, tvrdio je i prije i poslije objave da nema pravne osnove za ponovno pokretanje ispitnog postupka u odnosu na to društvo jer je Opći sud konačnu uredbu poništio u cijelosti kad je riječ o tom društvu. Međutim, u članku 266. UFEU-a propisuje se da institucija čiji je akt proglašen ništavim mora poduzeti potrebne mjere kako bi postupila u skladu s presudom Suda. Osim toga, EU mora uskladiti antidampinške mjere uvedene na uvoz biodizela iz Indonezije s preporukama i odlukama koje se nalaze u izvješćima WTO-a. Kako bi se ispitalo koje bi mjere trebalo poduzeti radi usklađivanja s presudama Suda i WTO-a, bilo je nužno ponovno pokrenuti ispitni postupak od trenutka u kojem je nezakonitost pronađena s obzirom na obje zemlje i na sve predmetne proizvođače izvoznike. Činjenica poništava li se mjera u cijelosti ili dijelom nije važna kako bi se odredilo mora li Komisija zbog toga ponovno ispitati sve aspekte ispitnog postupka koji je prethodio mjeri koja se poništava. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(25)

Jedan indonezijski proizvođač izvoznik, društvo Wilmar, tvrdio je i prije i poslije objave da nema pravne osnove za ponovno pokretanje ispitnog postupka u odnosu na to društvo jer je Opći sud konačnu uredbu poništio u cijelosti kad je riječ o tom društvu. Međutim, u članku 266. UFEU-a propisuje se da institucija čiji je akt proglašen ništavim mora poduzeti potrebne mjere kako bi postupila u skladu s presudom Suda. Osim toga, EU mora uskladiti antidampinške mjere uvedene na uvoz biodizela iz Indonezije s preporukama i odlukama koje se nalaze u izvješćima WTO-a. Kako bi se ispitalo koje bi mjere trebalo poduzeti radi usklađivanja s presudama Suda i WTO-a, bilo je nužno ponovno pokrenuti ispitni postupak od trenutka u kojem je nezakonitost pronađena s obzirom na obje zemlje i na sve predmetne proizvođače izvoznike. Činjenica poništava li se mjera u cijelosti ili dijelom nije važna kako bi se odredilo mora li Komisija zbog toga ponovno ispitati sve aspekte ispitnog postupka koji je prethodio mjeri koja se poništava. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

| (26) | Početnim ispitnim postupkom o dampingu i šteti bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje ispitnog postupka”). Kad je riječ o parametrima relevantnima za procjenu štete, analizirani su podaci koji obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(26)

Početnim ispitnim postupkom o dampingu i šteti bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje ispitnog postupka”). Kad je riječ o parametrima relevantnima za procjenu štete, analizirani su podaci koji obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

3.   PREDMETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD

| (27) | Predmetni su proizvod monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinska plinska ulja dobivena sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini, podrijetlom iz Argentine i Indonezije, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 i ex 3826 00 90 („predmetni proizvod”, koji se obično naziva „biodizel”). |
| --- | --- |

(27)

Predmetni su proizvod monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinska plinska ulja dobivena sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini, podrijetlom iz Argentine i Indonezije, trenutačno razvrstani u oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 i ex 3826 00 90 („predmetni proizvod”, koji se obično naziva „biodizel”).

| (28) | Ni presude Suda ni izvješća ne utječu na nalaze utvrđene u uvodnim izjavama od 16. do 27. konačne uredbe koje se odnose na predmetni proizvod i istovjetni proizvod. |
| --- | --- |

(28)

Ni presude Suda ni izvješća ne utječu na nalaze utvrđene u uvodnim izjavama od 16. do 27. konačne uredbe koje se odnose na predmetni proizvod i istovjetni proizvod.

4.   UTVRĐIVANJE UOBIČAJENE VRIJEDNOSTI I IZRAČUN DAMPINŠKIH MARŽI

UTVRĐIVANJE UOBIČAJENE VRIJEDNOSTI I IZRAČUN DAMPINŠKIH MARŽI

| (29) | Komisija je ponovno ocijenila nalaze početnog ispitnog postupka s obzirom na pitanja prilagodbe troškova, gornje granice dobiti i dvostrukog brojanja. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je ponovno ocijenila nalaze početnog ispitnog postupka s obzirom na pitanja prilagodbe troškova, gornje granice dobiti i dvostrukog brojanja.

4.1.   Prilagodba troškova

Prilagodba troškova

| (30) | Presude Općeg suda i nalazi WTO-a navedeni u uvodnoj izjavi 8. povezani su s prilagodbom troškova koju su provele institucije EU-a u konačnoj uredbi. |
| --- | --- |

(30)

Presude Općeg suda i nalazi WTO-a navedeni u uvodnoj izjavi 8. povezani su s prilagodbom troškova koju su provele institucije EU-a u konačnoj uredbi.

| (31) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28. konačne uredbe, Komisija je utvrdila da je bilo potrebno izračunati uobičajenu vrijednost jer se smatralo da domaća prodaja nije u skladu s uobičajenim tijekom trgovine. Taj nalaz nije osporen i stoga ostaje na snazi. Nijedna zainteresirana strana nije osporila taj nalaz ni tijekom ove revizije. |
| --- | --- |

(31)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28. konačne uredbe, Komisija je utvrdila da je bilo potrebno izračunati uobičajenu vrijednost jer se smatralo da domaća prodaja nije u skladu s uobičajenim tijekom trgovine. Taj nalaz nije osporen i stoga ostaje na snazi. Nijedna zainteresirana strana nije osporila taj nalaz ni tijekom ove revizije.

| (32) | U uvodnim izjavama od 29. do 34. konačne uredbe Komisija je utvrdila da su zbog razlika između izvoznih poreza koje je Indonezija uvela na glavne sirovine (sirovo palmino ulje u Indoneziji te sojino ulje i soja u zrnu u Argentini) i onih uvedenih na gotovi proizvod (biodizel) snižene domaće cijene u Indoneziji i Argentini, zbog čega bi to trebalo uzeti u obzir pri izračunu uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(32)

U uvodnim izjavama od 29. do 34. konačne uredbe Komisija je utvrdila da su zbog razlika između izvoznih poreza koje je Indonezija uvela na glavne sirovine (sirovo palmino ulje u Indoneziji te sojino ulje i soja u zrnu u Argentini) i onih uvedenih na gotovi proizvod (biodizel) snižene domaće cijene u Indoneziji i Argentini, zbog čega bi to trebalo uzeti u obzir pri izračunu uobičajene vrijednosti.

| (33) | Stoga je pri izračunu uobičajene vrijednosti Komisija zamijenila troškove glavnih sirovina evidentirane u poslovnim knjigama proizvođača izvoznika referentnim cijenama koje su objavila relevantna tijela predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(33)

Stoga je pri izračunu uobičajene vrijednosti Komisija zamijenila troškove glavnih sirovina evidentirane u poslovnim knjigama proizvođača izvoznika referentnim cijenama koje su objavila relevantna tijela predmetnih zemalja.

| (34) | Komisija je osim toga svoje zaključke u početnom ispitnom postupku temeljila na tumačenju članka 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu u skladu s kojim se ispitnom tijelu omogućuje da odbije upotrijebiti poslovne knjige proizvođača izvoznika ako utvrdi da one i. nisu usklađene s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP) ili ii. ne odražavaju objektivno troškove povezane s proizvodnjom i prodajom razmatranog proizvoda (uvodne izjave 42. i 72. konačne uredbe). |
| --- | --- |

(34)

Komisija je osim toga svoje zaključke u početnom ispitnom postupku temeljila na tumačenju članka 2.2.1.1. Sporazuma o antidampingu u skladu s kojim se ispitnom tijelu omogućuje da odbije upotrijebiti poslovne knjige proizvođača izvoznika ako utvrdi da one i. nisu usklađene s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP) ili ii. ne odražavaju objektivno troškove povezane s proizvodnjom i prodajom razmatranog proizvoda (uvodne izjave 42. i 72. konačne uredbe).

| (35) | Povjerenstvo i Žalbeno tijelo u izvješćima o Argentini i Indoneziji iznijeli su mišljenje da Komisija u članku 2.2.1.1. nije pružila dostatnu pravnu osnovu za zaključak da poslovne knjige indonezijskih i argentinskih proizvođača ne odražavaju objektivno troškove povezane s proizvodnjom i prodajom biodizela ili za zanemarivanje relevantnih troškova u tim poslovnim knjigama pri izračunu uobičajene vrijednosti biodizela. |
| --- | --- |

(35)

Povjerenstvo i Žalbeno tijelo u izvješćima o Argentini i Indoneziji iznijeli su mišljenje da Komisija u članku 2.2.1.1. nije pružila dostatnu pravnu osnovu za zaključak da poslovne knjige indonezijskih i argentinskih proizvođača ne odražavaju objektivno troškove povezane s proizvodnjom i prodajom biodizela ili za zanemarivanje relevantnih troškova u tim poslovnim knjigama pri izračunu uobičajene vrijednosti biodizela.

| (36) | Komisija je na temelju izvješća o Argentini ponovno izračunala uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike u Argentini metodologijom objašnjenom u uvodnim izjavama od 40. do 49. privremene uredbe (18), koje se odnose na Argentinu. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama 11. i 12., Komisija je najprije ponovno izračunala i uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike u Indoneziji metodologijom objašnjenom u uvodnim izjavama od 60. do 65. privremene uredbe (18), koje se odnose na Indoneziju. Komisija je sada ponovno primijenila tu metodologiju za obje zemlje. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je na temelju izvješća o Argentini ponovno izračunala uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike u Argentini metodologijom objašnjenom u uvodnim izjavama od 40. do 49. privremene uredbe (18), koje se odnose na Argentinu. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama 11. i 12., Komisija je najprije ponovno izračunala i uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike u Indoneziji metodologijom objašnjenom u uvodnim izjavama od 60. do 65. privremene uredbe (18), koje se odnose na Indoneziju. Komisija je sada ponovno primijenila tu metodologiju za obje zemlje.

18

18

| (37) | U svojim podnescima dostavljenima nakon ponovnog otvaranja ovog predmeta EBB je tvrdio da izvješća ne sprječavaju primjenu prilagodbe troškova sirovina pri izračunu uobičajene vrijednosti pod uvjetom da je prilagodba na odgovarajući način opravdana. Ista je tvrdnja iznesena tijekom revizije nakon izvješća o Argentini i Komisija ju je odbila jer njezino prihvaćanje ne bi bilo u skladu s nalazima izvješća, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 43. do 53. uredbe o izmjeni. Budući da je to objašnjenje i dalje važeće nakon izvješća o Indoneziji, Komisija i dalje odbija tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(37)

U svojim podnescima dostavljenima nakon ponovnog otvaranja ovog predmeta EBB je tvrdio da izvješća ne sprječavaju primjenu prilagodbe troškova sirovina pri izračunu uobičajene vrijednosti pod uvjetom da je prilagodba na odgovarajući način opravdana. Ista je tvrdnja iznesena tijekom revizije nakon izvješća o Argentini i Komisija ju je odbila jer njezino prihvaćanje ne bi bilo u skladu s nalazima izvješća, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 43. do 53. uredbe o izmjeni. Budući da je to objašnjenje i dalje važeće nakon izvješća o Indoneziji, Komisija i dalje odbija tu tvrdnju.

| (38) | Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 44. i 64. privremene uredbe nije se smatralo da je domaća prodaja u dvjema zemljama izvršena u uobičajenom tijeku trgovine te se uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda morala izračunati u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe. To je učinjeno tako da su prilagođenim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka dodani prodajni, opći i administrativni troškovi i razumna profitna marža. |
| --- | --- |

(38)

Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 44. i 64. privremene uredbe nije se smatralo da je domaća prodaja u dvjema zemljama izvršena u uobičajenom tijeku trgovine te se uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda morala izračunati u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe. To je učinjeno tako da su prilagođenim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka dodani prodajni, opći i administrativni troškovi i razumna profitna marža.

| (39) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 46. i 65. privremene uredbe, Komisija je smatrala da se u Indoneziji iznos dobiti ne može temeljiti na stvarnim podacima trgovačkih društava u uzorku. Stoga je iznos dobiti upotrijebljen pri izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa dobiti koji bi mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja na slobodnom i otvorenom tržištu, a iznosi 15 % na temelju prometa. |
| --- | --- |

(39)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 46. i 65. privremene uredbe, Komisija je smatrala da se u Indoneziji iznos dobiti ne može temeljiti na stvarnim podacima trgovačkih društava u uzorku. Stoga je iznos dobiti upotrijebljen pri izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa dobiti koji bi mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja na slobodnom i otvorenom tržištu, a iznosi 15 % na temelju prometa.

| (40) | U predmetima WTO-a u pogledu Argentine i Indonezije obje zemlje osporile su određivanje iznosa dobiti od 15 % i tvrdile da iznos dobiti nije utemeljen na „razumnoj metodi”, kako se zahtijeva člankom 2.2.2. točkom iii. Sporazuma o antidampingu. Tijela WTO-a u oba predmeta utvrdila su da je EU u tom pogledu postupao u skladu sa Sporazumom o antidampingu. Stoga iznos dobiti upotrijebljen za izračun uobičajene vrijednosti ostaje 15 %. |
| --- | --- |

(40)

U predmetima WTO-a u pogledu Argentine i Indonezije obje zemlje osporile su određivanje iznosa dobiti od 15 % i tvrdile da iznos dobiti nije utemeljen na „razumnoj metodi”, kako se zahtijeva člankom 2.2.2. točkom iii. Sporazuma o antidampingu. Tijela WTO-a u oba predmeta utvrdila su da je EU u tom pogledu postupao u skladu sa Sporazumom o antidampingu. Stoga iznos dobiti upotrijebljen za izračun uobičajene vrijednosti ostaje 15 %.

| (41) | Jedan proizvođač izvoznik iz Indonezije, društvo PT Cermerlang Energi Perkasa, u svojem podnesku iznio je tvrdnju da bi Komisija svoj izračun trebala temeljiti na podacima proizvođača u uzorku, ili da se barem ne bi trebala automatski pozvati na članak 2. stavak 6. točku (c) osnovne uredbe. Nakon objave ponovio je tvrdnju. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., tijela WTO-a utvrdila su da su pozivanje Komisije na taj članak i njegova primjena u skladu s pravilima WTO-a. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(41)

Jedan proizvođač izvoznik iz Indonezije, društvo PT Cermerlang Energi Perkasa, u svojem podnesku iznio je tvrdnju da bi Komisija svoj izračun trebala temeljiti na podacima proizvođača u uzorku, ili da se barem ne bi trebala automatski pozvati na članak 2. stavak 6. točku (c) osnovne uredbe. Nakon objave ponovio je tvrdnju. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 40., tijela WTO-a utvrdila su da su pozivanje Komisije na taj članak i njegova primjena u skladu s pravilima WTO-a. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

4.2.   Gornja granica dobiti

Gornja granica dobiti

| (42) | Iako je povjerenstvo WTO-a potvrdilo iznos dobiti koji je odredio EU u skladu s člankom 2.2.2. točkom iii. Sporazuma o antidampingu, u izvješću o Indoneziji utvrdilo je da se, ako tijelo određuje dobit na temelju bilo koje druge razumne metode u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) osnovne uredbe, Sporazumom o antidampingu od njega zahtijeva da osigura da dobit ne premašuje dobit koju obično ostvaruju drugi izvoznici iste opće kategorije proizvoda u zemlji. Povjerenstvo smatra da EU nije utvrdio takvu gornju granicu dobiti. |
| --- | --- |

(42)

Iako je povjerenstvo WTO-a potvrdilo iznos dobiti koji je odredio EU u skladu s člankom 2.2.2. točkom iii. Sporazuma o antidampingu, u izvješću o Indoneziji utvrdilo je da se, ako tijelo određuje dobit na temelju bilo koje druge razumne metode u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) osnovne uredbe, Sporazumom o antidampingu od njega zahtijeva da osigura da dobit ne premašuje dobit koju obično ostvaruju drugi izvoznici iste opće kategorije proizvoda u zemlji. Povjerenstvo smatra da EU nije utvrdio takvu gornju granicu dobiti.

| (43) | Kako bi se utvrdila gornja granica dobiti koja se zahtijeva člankom 2.2.2. točkom iii. Sporazuma o antidampingu, trebalo je utvrditi koja društva proizvode one proizvode za koje bi se smatralo da pripadaju „istoj općoj kategoriji” kao biodizel. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se utvrdila gornja granica dobiti koja se zahtijeva člankom 2.2.2. točkom iii. Sporazuma o antidampingu, trebalo je utvrditi koja društva proizvode one proizvode za koje bi se smatralo da pripadaju „istoj općoj kategoriji” kao biodizel.

| (44) | U izvješću o Indoneziji povjerenstvo je u točki 7.62. navelo da se „U članku 2.2.2. točki iii. Sporazuma o antidampingu ne utvrđuje [...] konkretan zahtjev u pogledu toga kako će ispitno tijelo odrediti koji proizvodi pripadaju istoj općoj kategoriji proizvoda za potrebe određivanja” dobiti koja se obično ostvaruje„. Slažemo se s Europskom unijom da nema obveze da se opseg proizvoda u istoj općoj kategoriji široko tumači”. U točki 7.63. dodalo je kako smatra da „razumno i objektivno tijelo može zaključiti da je ista opća kategorija proizvoda uža kategorija”. |
| --- | --- |

(44)

U izvješću o Indoneziji povjerenstvo je u točki 7.62. navelo da se „U članku 2.2.2. točki iii. Sporazuma o antidampingu ne utvrđuje [...] konkretan zahtjev u pogledu toga kako će ispitno tijelo odrediti koji proizvodi pripadaju istoj općoj kategoriji proizvoda za potrebe određivanja” dobiti koja se obično ostvaruje„. Slažemo se s Europskom unijom da nema obveze da se opseg proizvoda u istoj općoj kategoriji široko tumači”. U točki 7.63. dodalo je kako smatra da „razumno i objektivno tijelo može zaključiti da je ista opća kategorija proizvoda uža kategorija”.

| (45) | Na temelju nalaza iz izvješća o Indoneziji Komisija je preispitala podatke koji su joj dostupni i koje može upotrijebiti za određivanje gornje granice dobiti za Argentinu i za Indoneziju. Smatrala je da su joj dostupna dva skupa podataka koja bi pripadala istoj općoj kategoriji proizvoda. |
| --- | --- |

(45)

Na temelju nalaza iz izvješća o Indoneziji Komisija je preispitala podatke koji su joj dostupni i koje može upotrijebiti za određivanje gornje granice dobiti za Argentinu i za Indoneziju. Smatrala je da su joj dostupna dva skupa podataka koja bi pripadala istoj općoj kategoriji proizvoda.

| (46) | Prvi skup podataka dostavila su društva u uzorku tijekom početnog ispitnog postupka. U članku 2.2.2. Sporazuma o antidampingu predviđeno je da je iznos dobiti za „izvoznika ili proizvođača iz ispitnog postupka” na temelju članka 2.2.2. točke iii. ograničen iznosom dobiti koju obično ostvaruju „drugi izvoznici ili proizvođači za prodaju proizvoda iste opće kategorije”. Najuže tumačenje iste opće kategorije proizvoda u skladu s tim člankom bilo bi ograničeno točno na isti proizvod, to jest na biodizel. Podaci potrebni za izračun gornje granice dobiti na temelju dobiti koju su ostvarili proizvođači biodizela u Indoneziji i Argentini dostupni su Komisiji jer su joj ih dostavila društva u uzorku tijekom početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(46)

Prvi skup podataka dostavila su društva u uzorku tijekom početnog ispitnog postupka. U članku 2.2.2. Sporazuma o antidampingu predviđeno je da je iznos dobiti za „izvoznika ili proizvođača iz ispitnog postupka” na temelju članka 2.2.2. točke iii. ograničen iznosom dobiti koju obično ostvaruju „drugi izvoznici ili proizvođači za prodaju proizvoda iste opće kategorije”. Najuže tumačenje iste opće kategorije proizvoda u skladu s tim člankom bilo bi ograničeno točno na isti proizvod, to jest na biodizel. Podaci potrebni za izračun gornje granice dobiti na temelju dobiti koju su ostvarili proizvođači biodizela u Indoneziji i Argentini dostupni su Komisiji jer su joj ih dostavila društva u uzorku tijekom početnog ispitnog postupka.

| (47) | Činjenica da dobit koju su stvarno ostvarila društva u uzorku nije upotrijebljena za utvrđivanje profitne marže svakog od tih proizvođača na temelju članka 2. stavka 6. osnovne uredbe ne isključuje mogućnost da Komisija te podatke upotrijebi za utvrđivanje gornje granice dobiti na temelju članka 2. stavka 6. točke (c). To proizlazi iz formulacije koju je povjerenstvo upotrijebilo u točki 7.65. izvješća o Indoneziji, u kojoj povjerenstvo izražava neslaganje s argumentom da „dobit koja se obično ostvaruje” iz članka 2.2.2. točke iii. Sporazuma o antidampingu znači da ispitno tijelo može zanemariti dobit ostvarenu od prodaje koja se smatra nesukladnom s uobičajenom tržišnom praksom. Jedan indonezijski proizvođač izvoznik, društvo PT Cermerlang Energi Perkasa, isto je tako u svojem podnesku iznio tvrdnju da Komisija, na temelju izvješća o Indoneziji, pri izračunu gornje granice dobiti ne smije zanemariti dobit povezanu s domaćom prodajom biodizela u Indoneziji na osnovi toga što se za tu prodaju ne smatra da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine. |
| --- | --- |

(47)

Činjenica da dobit koju su stvarno ostvarila društva u uzorku nije upotrijebljena za utvrđivanje profitne marže svakog od tih proizvođača na temelju članka 2. stavka 6. osnovne uredbe ne isključuje mogućnost da Komisija te podatke upotrijebi za utvrđivanje gornje granice dobiti na temelju članka 2. stavka 6. točke (c). To proizlazi iz formulacije koju je povjerenstvo upotrijebilo u točki 7.65. izvješća o Indoneziji, u kojoj povjerenstvo izražava neslaganje s argumentom da „dobit koja se obično ostvaruje” iz članka 2.2.2. točke iii. Sporazuma o antidampingu znači da ispitno tijelo može zanemariti dobit ostvarenu od prodaje koja se smatra nesukladnom s uobičajenom tržišnom praksom. Jedan indonezijski proizvođač izvoznik, društvo PT Cermerlang Energi Perkasa, isto je tako u svojem podnesku iznio tvrdnju da Komisija, na temelju izvješća o Indoneziji, pri izračunu gornje granice dobiti ne smije zanemariti dobit povezanu s domaćom prodajom biodizela u Indoneziji na osnovi toga što se za tu prodaju ne smatra da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine.

| (48) | U skladu s tim uskim tumačenjem kategorije proizvoda, odnosno biodizela, Komisija je izračunala gornju granicu dobiti za pojedinačnog proizvođača na temelju iznosa dobiti koju ostvaruju drugi proizvođači iz ispitnog postupka. Na primjer, za izračun iznosa dobiti indonezijskog proizvođača Wilmar upotrijebljen je ponderirani prosjek dobiti koju su ostvarili drugi provjereni indonezijski proizvođači iz ispitnog postupka, P.T. Ciliandra, P.T. Musim Mas i P.T. Pelita. S druge strane, za društvo P.T. Ciliandra upotrijebljen je ponderirani prosjek dobiti koju su ostvarili Wilmar, P.T. Musim Mas i P.T. Pelita. Ista je metodologija upotrijebljena za izračun gornje granice dobiti za provjerene argentinske proizvođače iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(48)

U skladu s tim uskim tumačenjem kategorije proizvoda, odnosno biodizela, Komisija je izračunala gornju granicu dobiti za pojedinačnog proizvođača na temelju iznosa dobiti koju ostvaruju drugi proizvođači iz ispitnog postupka. Na primjer, za izračun iznosa dobiti indonezijskog proizvođača Wilmar upotrijebljen je ponderirani prosjek dobiti koju su ostvarili drugi provjereni indonezijski proizvođači iz ispitnog postupka, P.T. Ciliandra, P.T. Musim Mas i P.T. Pelita. S druge strane, za društvo P.T. Ciliandra upotrijebljen je ponderirani prosjek dobiti koju su ostvarili Wilmar, P.T. Musim Mas i P.T. Pelita. Ista je metodologija upotrijebljena za izračun gornje granice dobiti za provjerene argentinske proizvođače iz ispitnog postupka.

| (49) | Drugi skup podataka uključuje podatke proizvođača koji nisu predmet ispitnog postupka dostavljene Komisiji tijekom početnog ispitnog postupka. Jedan od indonezijskih proizvođača koji su bili predmet ispitnog postupka u to vrijeme dostavio je podatke povezanog društva o prodaji mješavina biodizela i mineralnog dizela te prodaji dizelskog goriva i nafte kao goriva za plovila („druga goriva”). Prema izvješćima, profitna marža povezana s tom prodajom iznosi 10,2 %. Da se upotrebljavala kao gornja granica dobiti, ta bi profitna marža vjerojatno rezultirala nultom dampinškom maržom ili dampinškom maržom de minimis za sva društva u Indoneziji. Međutim, ti neprovjereni podaci dostavljeni su samo za jednog proizvođača u Indoneziji, dok drugi proizvođači ni u Indoneziji ni u Argentini nisu Komisiji stavili na raspolaganje slične podatke. Budući da se dostupni podaci stoga ne mogu dosljedno primijeniti na obje zemlje, Komisija je smatrala neprimjerenim upotrijebiti podatke samo jednog proizvođača u jednoj zemlji kako bi utvrdila gornju granicu dobiti. Osim toga, u roku koji je bio na raspolaganju Komisiji nakon ponovnog pokretanja ispitnog postupka nije bilo izvedivo provjeriti točnost dostavljenih podataka i izračuna na kojima se oni temelje. U svakom slučaju, budući da je – kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 62. – utvrđeno da je za cijelu zemlju iznos dampinga bio de minimis i da je, sukladno tome, istražni postupak okončan za sva društva, Komisija nije smatrala potrebnim koristiti se neprovjerenim prijavljenim podacima o dobiti od prodaje mješavina biodizela s mineralnim dizelom kako bi utvrdila gornju granicu dobiti. Komisija je umjesto toga smatrala primjerenijim osloniti se na podatke koji su dostavljeni i provjereni tijekom početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(49)

Drugi skup podataka uključuje podatke proizvođača koji nisu predmet ispitnog postupka dostavljene Komisiji tijekom početnog ispitnog postupka. Jedan od indonezijskih proizvođača koji su bili predmet ispitnog postupka u to vrijeme dostavio je podatke povezanog društva o prodaji mješavina biodizela i mineralnog dizela te prodaji dizelskog goriva i nafte kao goriva za plovila („druga goriva”). Prema izvješćima, profitna marža povezana s tom prodajom iznosi 10,2 %. Da se upotrebljavala kao gornja granica dobiti, ta bi profitna marža vjerojatno rezultirala nultom dampinškom maržom ili dampinškom maržom de minimis za sva društva u Indoneziji. Međutim, ti neprovjereni podaci dostavljeni su samo za jednog proizvođača u Indoneziji, dok drugi proizvođači ni u Indoneziji ni u Argentini nisu Komisiji stavili na raspolaganje slične podatke. Budući da se dostupni podaci stoga ne mogu dosljedno primijeniti na obje zemlje, Komisija je smatrala neprimjerenim upotrijebiti podatke samo jednog proizvođača u jednoj zemlji kako bi utvrdila gornju granicu dobiti. Osim toga, u roku koji je bio na raspolaganju Komisiji nakon ponovnog pokretanja ispitnog postupka nije bilo izvedivo provjeriti točnost dostavljenih podataka i izračuna na kojima se oni temelje. U svakom slučaju, budući da je – kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 62. – utvrđeno da je za cijelu zemlju iznos dampinga bio de minimis i da je, sukladno tome, istražni postupak okončan za sva društva, Komisija nije smatrala potrebnim koristiti se neprovjerenim prijavljenim podacima o dobiti od prodaje mješavina biodizela s mineralnim dizelom kako bi utvrdila gornju granicu dobiti. Komisija je umjesto toga smatrala primjerenijim osloniti se na podatke koji su dostavljeni i provjereni tijekom početnog ispitnog postupka.

de minimis

de minimis

| (50) | Dva proizvođača izvoznika u Indoneziji, društva Wilmar i PT Pelita Agung Agrindustri, te indonezijske vlasti iznijeli su tvrdnju da je diskrecijsko pravo Komisije pri odabiru podataka s pomoću kojih će odrediti gornju granicu dobiti ograničeno nalazima povjerenstva iz izvješća o Indoneziji. Nakon objave Wilmar je ponovio tu tvrdnju. Te zainteresirane strane smatraju da Komisija mora upotrijebiti iznose dobiti od prodaje mješavina biodizela s mineralnim dizelom ili dobiti ostvarene od prodaje dizelskih goriva i nafte kao goriva za plovila. Međutim, nijedan dio izvješća o Indoneziji ne sprječava Komisiju da upotrebljava druge dostupne relevantne podatke. Povjerenstvo u točki 7.70. navodi da su „tijela EU-a mogla [...] uzeti u obzir tu prodaju za određivanje gornje granice dobiti”, a u točki 7.72. navodi da su „tijela EU-a trebala [...] uzeti u obzir prodaju dizelskih goriva i nafte kao goriva za plovila društva [***] kako bi odredila gornju granicu dobiti”. Riječi „mogla” i „trebala” koje je povjerenstvo upotrijebilo u izvješću o Indoneziji upućuju na to da povjerenstvo vjeruje kako je Komisija trebala razmotriti mogu li se ti podaci upotrijebiti za određivanje gornje granice dobiti, umjesto da zanemari te podatke na temelju netočnog tumačenja izraza „dobit koja se obično ostvaruje”. Ta je prodaja sada uzeta u obzir u uvodnoj izjavi 49. te se njezina upotreba smatrala neprimjerenom i nepotrebnom. |
| --- | --- |

(50)

Dva proizvođača izvoznika u Indoneziji, društva Wilmar i PT Pelita Agung Agrindustri, te indonezijske vlasti iznijeli su tvrdnju da je diskrecijsko pravo Komisije pri odabiru podataka s pomoću kojih će odrediti gornju granicu dobiti ograničeno nalazima povjerenstva iz izvješća o Indoneziji. Nakon objave Wilmar je ponovio tu tvrdnju. Te zainteresirane strane smatraju da Komisija mora upotrijebiti iznose dobiti od prodaje mješavina biodizela s mineralnim dizelom ili dobiti ostvarene od prodaje dizelskih goriva i nafte kao goriva za plovila. Međutim, nijedan dio izvješća o Indoneziji ne sprječava Komisiju da upotrebljava druge dostupne relevantne podatke. Povjerenstvo u točki 7.70. navodi da su „tijela EU-a mogla [...] uzeti u obzir tu prodaju za određivanje gornje granice dobiti”, a u točki 7.72. navodi da su „tijela EU-a trebala [...] uzeti u obzir prodaju dizelskih goriva i nafte kao goriva za plovila društva [***] kako bi odredila gornju granicu dobiti”. Riječi „mogla” i „trebala” koje je povjerenstvo upotrijebilo u izvješću o Indoneziji upućuju na to da povjerenstvo vjeruje kako je Komisija trebala razmotriti mogu li se ti podaci upotrijebiti za određivanje gornje granice dobiti, umjesto da zanemari te podatke na temelju netočnog tumačenja izraza „dobit koja se obično ostvaruje”. Ta je prodaja sada uzeta u obzir u uvodnoj izjavi 49. te se njezina upotreba smatrala neprimjerenom i nepotrebnom.

| (51) | EBB je u svojim podnescima dostavio alternativni skup podataka koji bi Komisija mogla upotrijebiti za izračun gornje granice dobiti. Ti su se podaci odnosili na tri društva koja nisu proizvodila ili prodavala predmetni proizvod u jednoj od zemalja koje su bile predmet ispitnog postupka tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju javno dostupnih informacija i informacija koje su dostavila dva proizvođača izvoznika u Indoneziji, postalo je jasno da nijedno od triju društava nema sjedište u Indoneziji, nego u Maleziji i Singapuru. Podaci koje je dostavio EBB bili su objedinjeni podaci dobiveni iz godišnjih izvještaja i/ili izvješća o poslovnim rezultatima relevantnih društava te čine profitne marže za potencijalno širok raspon proizvoda i povezanih društava. |
| --- | --- |

(51)

EBB je u svojim podnescima dostavio alternativni skup podataka koji bi Komisija mogla upotrijebiti za izračun gornje granice dobiti. Ti su se podaci odnosili na tri društva koja nisu proizvodila ili prodavala predmetni proizvod u jednoj od zemalja koje su bile predmet ispitnog postupka tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju javno dostupnih informacija i informacija koje su dostavila dva proizvođača izvoznika u Indoneziji, postalo je jasno da nijedno od triju društava nema sjedište u Indoneziji, nego u Maleziji i Singapuru. Podaci koje je dostavio EBB bili su objedinjeni podaci dobiveni iz godišnjih izvještaja i/ili izvješća o poslovnim rezultatima relevantnih društava te čine profitne marže za potencijalno širok raspon proizvoda i povezanih društava.

| (52) | Komisija se nije složila s tim da su ti podaci primjereni za određivanje gornje granice dobiti. Glavni su proizvodi tih društava palmino ulje i proizvodi kao što su masne kiseline, glicerin, gnojiva, šećeri i melase, stearin, kakao maslac ili oleo kemikalije. Neka društva pružaju i nepovezane usluge, kao što su upravljanje stambenim nekretninama, upravljanje riznicom ili održavanje željeznica. Za proizvode tih društava ne može se smatrati da pripadaju istoj općoj kategoriji proizvoda kao predmetni proizvod, biodizel. To posebno vrijedi za palmino ulje jer je ono glavna sirovina koja se upotrebljava za proizvodnju biodizela. Komisija smatra da bi uključivanje tog proizvoda u istu opću kategoriju kao biodizel podrazumijevalo preširoko tumačenje te kategorije. Stoga je Komisija odbila upotrebu predloženih podataka. |
| --- | --- |

(52)

Komisija se nije složila s tim da su ti podaci primjereni za određivanje gornje granice dobiti. Glavni su proizvodi tih društava palmino ulje i proizvodi kao što su masne kiseline, glicerin, gnojiva, šećeri i melase, stearin, kakao maslac ili oleo kemikalije. Neka društva pružaju i nepovezane usluge, kao što su upravljanje stambenim nekretninama, upravljanje riznicom ili održavanje željeznica. Za proizvode tih društava ne može se smatrati da pripadaju istoj općoj kategoriji proizvoda kao predmetni proizvod, biodizel. To posebno vrijedi za palmino ulje jer je ono glavna sirovina koja se upotrebljava za proizvodnju biodizela. Komisija smatra da bi uključivanje tog proizvoda u istu opću kategoriju kao biodizel podrazumijevalo preširoko tumačenje te kategorije. Stoga je Komisija odbila upotrebu predloženih podataka.

| (53) | U nedavno dovršenom antidampinškom ispitnom postupku u vezi s uvozom biodizela iz Indonezije u Sjedinjene Američke Države vlasti Sjedinjenih Američkih Država izračunale su profitnu maržu od 6,15 % (19). Komisija je ispitala može li se ta brojka upotrijebiti kao gornja granica dobiti. Međutim, s obzirom na to da su proizašli iz financijskih izvještaja proizvođača sa sjedištem u Njemačkoj, Komisija nije mogla upotrijebiti ni te podatke. |
| --- | --- |

(53)

U nedavno dovršenom antidampinškom ispitnom postupku u vezi s uvozom biodizela iz Indonezije u Sjedinjene Američke Države vlasti Sjedinjenih Američkih Država izračunale su profitnu maržu od 6,15 % (19). Komisija je ispitala može li se ta brojka upotrijebiti kao gornja granica dobiti. Međutim, s obzirom na to da su proizašli iz financijskih izvještaja proizvođača sa sjedištem u Njemačkoj, Komisija nije mogla upotrijebiti ni te podatke.

19

| (54) | Zaključuje se da metodologija utvrđena u uvodnim izjavama od 46. do 48. slijedi logiku članka 2.2.2. točke iii. Sporazuma o antidampingu te se upotrebljavaju podaci koji su Komisiji poznati i na raspolaganju u spisu, bez potrebe za dodatnim istraživanjem. Stoga se ta metodologija smatra najprimjerenijom u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(54)

Zaključuje se da metodologija utvrđena u uvodnim izjavama od 46. do 48. slijedi logiku članka 2.2.2. točke iii. Sporazuma o antidampingu te se upotrebljavaju podaci koji su Komisiji poznati i na raspolaganju u spisu, bez potrebe za dodatnim istraživanjem. Stoga se ta metodologija smatra najprimjerenijom u ovom slučaju.

| (55) | Njezinom upotrebom dobivaju se sljedeći rezultati. Kad je riječ o Argentini, svi uključeni proizvođači imali su stvarnu profitnu maržu višu od one od 15 % koja je, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40., upotrijebljena u početnom ispitnom postupku. Iz ponderiranog prosjeka bilo koje kombinacije tih profitnih marži stoga bi uvijek isto tako proizašla gornja granica dobiti viša od 15 %. To znači da je marža dobiti od 15 % određena u početnom ispitnom postupku niža od pojedinih gornjih granica dobiti, zbog čega tu maržu dobiti treba upotrijebiti za izračun dampinških marži. |
| --- | --- |

(55)

Njezinom upotrebom dobivaju se sljedeći rezultati. Kad je riječ o Argentini, svi uključeni proizvođači imali su stvarnu profitnu maržu višu od one od 15 % koja je, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40., upotrijebljena u početnom ispitnom postupku. Iz ponderiranog prosjeka bilo koje kombinacije tih profitnih marži stoga bi uvijek isto tako proizašla gornja granica dobiti viša od 15 %. To znači da je marža dobiti od 15 % određena u početnom ispitnom postupku niža od pojedinih gornjih granica dobiti, zbog čega tu maržu dobiti treba upotrijebiti za izračun dampinških marži.

| (56) | Kad je riječ o Indoneziji, profitne marže koje su stvarno ostvarili proizvođači koji su predmet ispitnog postupka isto su tako bile više od 15 % za sva društva osim jednog. Budući da se za izračun pojedinačnih gornjih granica dobiti upotrebljava ponderirani prosjek, ta profitna marža niža od 15 % dovodi do gornjih granica dobiti za neke proizvođače koje su niže od 15 %, zbog čega je nužna prilagodba snižavanjem nekih profitnih marži upotrijebljenih za izračun dampinških marži. Za jedno je društvo gornja granica dobiti bila viša od 15 %, što znači da je i dalje potrebno upotrijebiti profitnu maržu od 15 %. Ostala tri društva imaju gornje granice dobiti niže od 15 %, što znači da profitne marže koje se upotrebljavaju za izračun uobičajene vrijednosti ne mogu biti više od te gornje granice. Iz primjene te metodologije proizlaze sljedeći rezultati:

  Tablica 1.







  Društvo | Profitna marža |
| --- | --- | --- |
| P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 15 % |
| P.T. Musim Mas, Medan | 12,87 % |
| P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 14,42 % |
| P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 14,42 % |

(56)

Kad je riječ o Indoneziji, profitne marže koje su stvarno ostvarili proizvođači koji su predmet ispitnog postupka isto su tako bile više od 15 % za sva društva osim jednog. Budući da se za izračun pojedinačnih gornjih granica dobiti upotrebljava ponderirani prosjek, ta profitna marža niža od 15 % dovodi do gornjih granica dobiti za neke proizvođače koje su niže od 15 %, zbog čega je nužna prilagodba snižavanjem nekih profitnih marži upotrijebljenih za izračun dampinških marži. Za jedno je društvo gornja granica dobiti bila viša od 15 %, što znači da je i dalje potrebno upotrijebiti profitnu maržu od 15 %. Ostala tri društva imaju gornje granice dobiti niže od 15 %, što znači da profitne marže koje se upotrebljavaju za izračun uobičajene vrijednosti ne mogu biti više od te gornje granice. Iz primjene te metodologije proizlaze sljedeći rezultati:

Tablica 1.

Tablica 1.

Društvo

Profitna marža

P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

15 %

P.T. Musim Mas, Medan

12,87 %

P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

14,42 %

P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

14,42 %

4.3.   Dvostruko brojanje

Dvostruko brojanje

| (57) | Povjerenstvo je u svojem izvješću o Indoneziji utvrdilo da EU nije izračunao izvoznu cijenu jednog indonezijskog proizvođača izvoznika, društva P.T. Musim Mas, na temelju cijene po kojoj se uvezeni biodizel koji je proizvodilo društvo P.T. Musim Mas isprva preprodavao neovisnim kupcima u EU-u, kako se zahtijeva člankom 2.3. Sporazuma o antidampingu. |
| --- | --- |

(57)

Povjerenstvo je u svojem izvješću o Indoneziji utvrdilo da EU nije izračunao izvoznu cijenu jednog indonezijskog proizvođača izvoznika, društva P.T. Musim Mas, na temelju cijene po kojoj se uvezeni biodizel koji je proizvodilo društvo P.T. Musim Mas isprva preprodavao neovisnim kupcima u EU-u, kako se zahtijeva člankom 2.3. Sporazuma o antidampingu.

| (58) | Određena vrsta biodizela (biodizel na temelju destilata masnih kiselina palme) ispunjuje uvjete za „dvostruko brojanje” za potrebe usklađivanja s obveznim ciljnim vrijednostima EU-a u pogledu miješanja biodizela. Zbog toga proizvođači mješavina u EU-u moraju upotrijebiti samo upola manju količinu te vrste biodizela kako bi ispunili obvezne ciljne vrijednosti EU-a u pogledu miješanja biodizela. Budući da ta vrsta biodizela stoga ima veću vrijednost za kupce, proizvođač te vrste može klijentu naplatiti premiju. U tom konkretnom slučaju pitanje dvostrukog brojanja odnosi se na određeni izvoz društva P.T. Musim Mas klijentima u Italiji. U početnom ispitnom postupku EU je zanemario tu premiju pri izračunu izvozne cijene biodizela. |
| --- | --- |

(58)

Određena vrsta biodizela (biodizel na temelju destilata masnih kiselina palme) ispunjuje uvjete za „dvostruko brojanje” za potrebe usklađivanja s obveznim ciljnim vrijednostima EU-a u pogledu miješanja biodizela. Zbog toga proizvođači mješavina u EU-u moraju upotrijebiti samo upola manju količinu te vrste biodizela kako bi ispunili obvezne ciljne vrijednosti EU-a u pogledu miješanja biodizela. Budući da ta vrsta biodizela stoga ima veću vrijednost za kupce, proizvođač te vrste može klijentu naplatiti premiju. U tom konkretnom slučaju pitanje dvostrukog brojanja odnosi se na određeni izvoz društva P.T. Musim Mas klijentima u Italiji. U početnom ispitnom postupku EU je zanemario tu premiju pri izračunu izvozne cijene biodizela.

| (59) | S obzirom na nalaz WTO-a da je EU nepropisno zanemario tu premiju koju su platili kupci u Italiji, Komisija je ponovno ocijenila svoje izračune i na odgovarajući način prilagodila izvoznu cijenu za društvo P.T. Musim Mas. |
| --- | --- |

(59)

S obzirom na nalaz WTO-a da je EU nepropisno zanemario tu premiju koju su platili kupci u Italiji, Komisija je ponovno ocijenila svoje izračune i na odgovarajući način prilagodila izvoznu cijenu za društvo P.T. Musim Mas.

4.4.   Ponovno izračunane dampinške marže

Ponovno izračunane dampinške marže

| (60) | Revidirane stope pristojbi u odnosu na sve indonezijske i argentinske izvoznike s obzirom na presude Općeg suda EU-a te nalaze i preporuke iz izvješća o Indoneziji i Argentini, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

  Tablica 2.








  Zemlja | Društvo | Dampinška marža |
| --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta | – 4,0 % |
| P.T. Musim Mas, Medan | – 4,7 % |
| P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 4,4 % |
| P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 6,2 % |
| Argentina | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % |
| Molinos Agro SA, Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca; Vicentin SAIC, Avellaneda | 6,6 % |
| Aceitera General Deheza SA, General Deheza; Bunge Argentina SA, Buenos Aires | 8,1 % |

(60)

Revidirane stope pristojbi u odnosu na sve indonezijske i argentinske izvoznike s obzirom na presude Općeg suda EU-a te nalaze i preporuke iz izvješća o Indoneziji i Argentini, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Tablica 2.

Tablica 2.

Zemlja

Društvo

Dampinška marža

Indonezija

P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

– 4,0 %

P.T. Musim Mas, Medan

– 4,7 %

P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

4,4 %

P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

6,2 %

Argentina

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

4,5 %

Molinos Agro SA, Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca; Vicentin SAIC, Avellaneda

6,6 %

Aceitera General Deheza SA, General Deheza; Bunge Argentina SA, Buenos Aires

8,1 %

| (61) | S obzirom na visoke negativne dampinške marže za dva od četiriju indonezijskih društava iz uzorka Komisija je provjerila je li ponderirana prosječna dampinška marža na razini zemlje, uzimajući u obzir negativne marže, bila viša od razine de minimis kako je predviđena u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

S obzirom na visoke negativne dampinške marže za dva od četiriju indonezijskih društava iz uzorka Komisija je provjerila je li ponderirana prosječna dampinška marža na razini zemlje, uzimajući u obzir negativne marže, bila viša od razine de minimis kako je predviđena u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe.

de minimis

| (62) | Stopa dampinga u indonezijskom uzorku, izražena kao postotak vrijednosti CIF izvoza u uzorku, iznosila je 1,6 %, odnosno bila je niža od de minimis praga od 2 %. |
| --- | --- |

(62)

Stopa dampinga u indonezijskom uzorku, izražena kao postotak vrijednosti CIF izvoza u uzorku, iznosila je 1,6 %, odnosno bila je niža od de minimis praga od 2 %.

de minimis

| (63) | S obzirom na de minimis dampinšku maržu na razini zemlje ispitni bi postupak u odnosu na uvoz biodizela iz Indonezije trebalo prekinuti bez mjera. |
| --- | --- |

(63)

S obzirom na de minimis dampinšku maržu na razini zemlje ispitni bi postupak u odnosu na uvoz biodizela iz Indonezije trebalo prekinuti bez mjera.

de minimis

5.   REVIDIRANI NALAZI O ŠTETI TEMELJENI NA IZVJEŠĆIMA

REVIDIRANI NALAZI O ŠTETI TEMELJENI NA IZVJEŠĆIMA

| (64) | U izvješćima o Argentini utvrđeno je, među ostalim, da je EU postupio suprotno člancima 3.1. i 3.4. Sporazuma o antidampingu u svojem ispitivanju učinka dampinškog uvoza na domaću industriju, u mjeri u kojoj se odnosi na proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta. |
| --- | --- |

(64)

U izvješćima o Argentini utvrđeno je, među ostalim, da je EU postupio suprotno člancima 3.1. i 3.4. Sporazuma o antidampingu u svojem ispitivanju učinka dampinškog uvoza na domaću industriju, u mjeri u kojoj se odnosi na proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta.

| (65) | U uredbi o izmjeni donesenoj nakon izvješća o Argentini to se pitanje razmatra u uvodnim izjavama od 87. do 123. (20) Ni u presudama Općeg suda ni u izvješću o Indoneziji nisu navedeni nalazi zbog kojih bi bila potrebna ponovna ocjena te analize, pa ona i dalje vrijedi. |
| --- | --- |

(65)

U uredbi o izmjeni donesenoj nakon izvješća o Argentini to se pitanje razmatra u uvodnim izjavama od 87. do 123. (20) Ni u presudama Općeg suda ni u izvješću o Indoneziji nisu navedeni nalazi zbog kojih bi bila potrebna ponovna ocjena te analize, pa ona i dalje vrijedi.

20

| (66) | Tijekom početnog ispitnog postupka smatralo se primjerenim provesti kumulativnu ocjenu uvoza iz Argentine i Indonezije jer su u to vrijeme bili ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe. Zaključci o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi stoga su se temeljili na kombiniranom učinku uvoza biodizela iz obiju zemalja. Međutim, ti uvjeti više nisu ispunjeni jer je utvrđeno da je razina dampinga na razini zemlje za Indoneziju niža od de minimis razine od 2 %. |
| --- | --- |

(66)

Tijekom početnog ispitnog postupka smatralo se primjerenim provesti kumulativnu ocjenu uvoza iz Argentine i Indonezije jer su u to vrijeme bili ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe. Zaključci o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi stoga su se temeljili na kombiniranom učinku uvoza biodizela iz obiju zemalja. Međutim, ti uvjeti više nisu ispunjeni jer je utvrđeno da je razina dampinga na razini zemlje za Indoneziju niža od de minimis razine od 2 %.

de minimis

| (67) | Stoga je potrebno utvrditi bi li analiza uzročnosti ograničena na dampinški uvoz biodizela iz Argentine dovela do prekida uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(67)

Stoga je potrebno utvrditi bi li analiza uzročnosti ograničena na dampinški uvoz biodizela iz Argentine dovela do prekida uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.1.   Nalazi o šteti

Nalazi o šteti

| (68) | Kad je riječ o Argentini, nalazi iz presuda Suda ili izvješća o Indoneziji ne utječu na metodologiju na kojoj se temelji analiza štete provedena u konačnoj uredbi. Stoga relevantni nalazi iz konačne uredbe ostaju na snazi. |
| --- | --- |

(68)

Kad je riječ o Argentini, nalazi iz presuda Suda ili izvješća o Indoneziji ne utječu na metodologiju na kojoj se temelji analiza štete provedena u konačnoj uredbi. Stoga relevantni nalazi iz konačne uredbe ostaju na snazi.

| (69) | Ukupna proizvodnja u Uniji iznosila je oko 9 052 871 tonu tijekom razmatranog razdoblja, dok se potrošnja biodizela u Uniji povećala za 5 %. Obujam uvoza iz Argentine povećao se za ukupno 41 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio povećao sa 7,7 % na 10,8 % tijekom istog razdoblja. Iako su se cijene uvoza biodizela iz Argentine povećale tijekom razmatranog razdoblja, i dalje su bile niže od cijena industrije Unije tijekom istog razdoblja. Razlika između argentinskih cijena i cijena Unije, izražena kao postotak ponderirane prosječne cijene industrije Unije na razini franko tvornica, tj. marža sniženja cijena, iznosila je od 4,5 % do 9,1 %. Profitabilnost industrije Unije 2009. iznosila je 3,5 %, ali je poslije toga skliznula u gubitak, dosegnuvši – 3,5 % u početnom ispitnom postupku (1. srpnja 2011. – 30. lipnja 2012.). |
| --- | --- |

(69)

Ukupna proizvodnja u Uniji iznosila je oko 9 052 871 tonu tijekom razmatranog razdoblja, dok se potrošnja biodizela u Uniji povećala za 5 %. Obujam uvoza iz Argentine povećao se za ukupno 41 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio povećao sa 7,7 % na 10,8 % tijekom istog razdoblja. Iako su se cijene uvoza biodizela iz Argentine povećale tijekom razmatranog razdoblja, i dalje su bile niže od cijena industrije Unije tijekom istog razdoblja. Razlika između argentinskih cijena i cijena Unije, izražena kao postotak ponderirane prosječne cijene industrije Unije na razini franko tvornica, tj. marža sniženja cijena, iznosila je od 4,5 % do 9,1 %. Profitabilnost industrije Unije 2009. iznosila je 3,5 %, ali je poslije toga skliznula u gubitak, dosegnuvši – 3,5 % u početnom ispitnom postupku (1. srpnja 2011. – 30. lipnja 2012.).

| (70) | Analiza iz konačne uredbe pokazala je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu kako je definirana u članku 3. stavku 5. osnovne uredbe. Potrošnja se povećala, ali su se smanjili tržišni udio i profitabilnost industrije Unije. Istodobno se povećao tržišni udio uvoza i snižene su cijene proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(70)

Analiza iz konačne uredbe pokazala je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu kako je definirana u članku 3. stavku 5. osnovne uredbe. Potrošnja se povećala, ali su se smanjili tržišni udio i profitabilnost industrije Unije. Istodobno se povećao tržišni udio uvoza i snižene su cijene proizvođača iz Unije.

5.2.   Revidirani nalazi o uzročnosti

Revidirani nalazi o uzročnosti

| (71) | Kako je objašnjeno u točki 5.1., utvrđeno je da je sav uvoz iz Argentine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka dampinški. Nalazi iz konačne uredbe isto su tako pokazali da se jeftini dampinški uvoz iz Argentine znatno povećao s obzirom na obujam (41 % tijekom razmatranog razdoblja), iz čega je proizašlo povećanje tržišnog udjela za 3 postotna boda do kraja predmetnog razdoblja. |
| --- | --- |

(71)

Kako je objašnjeno u točki 5.1., utvrđeno je da je sav uvoz iz Argentine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka dampinški. Nalazi iz konačne uredbe isto su tako pokazali da se jeftini dampinški uvoz iz Argentine znatno povećao s obzirom na obujam (41 % tijekom razmatranog razdoblja), iz čega je proizašlo povećanje tržišnog udjela za 3 postotna boda do kraja predmetnog razdoblja.

| (72) | Unatoč povećanju potrošnje od 5 % tržišni udio industrije Unije smanjio se za 5,5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Iako su se prosječne cijene dampinškog uvoza iz Argentine povećale za 54 % tijekom razmatranog razdoblja, i dalje su bile znatno niže od cijena industrije Unije tijekom istog razdoblja. Dampinški uvoz snižavao je cijene industrije Unije s prosječnom maržom sniženja cijena od 8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(72)

Unatoč povećanju potrošnje od 5 % tržišni udio industrije Unije smanjio se za 5,5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Iako su se prosječne cijene dampinškog uvoza iz Argentine povećale za 54 % tijekom razmatranog razdoblja, i dalje su bile znatno niže od cijena industrije Unije tijekom istog razdoblja. Dampinški uvoz snižavao je cijene industrije Unije s prosječnom maržom sniženja cijena od 8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (73) | Budući da je ispitni postupak prekinut s obzirom na Indoneziju, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 60 do 63., uvoz iz Indonezije potrebno je ocijeniti zasebno, kao drugi čimbenik koji je isto tako mogao prouzročiti štetu. |
| --- | --- |

(73)

Budući da je ispitni postupak prekinut s obzirom na Indoneziju, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 60 do 63., uvoz iz Indonezije potrebno je ocijeniti zasebno, kao drugi čimbenik koji je isto tako mogao prouzročiti štetu.

| (74) | Sljedeći pregled proizlazi iz revidiranih podataka o uvozu iz trećih zemalja (uključujući Indoneziju):

  Tablica 3. | | 2009. | 2010. | 2011. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja proizvođača iz EU-a | Obujam prodaje (u tonama) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Tržišni udio | 84,7 % | 83,3 % | 76,1 % | 79,2 % |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Uvoz iz Argentine | Ukupan uvoz (u tonama) | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Tržišni udio | 7,7 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Uvoz iz Indonezije | Ukupan uvoz (u tonama) | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Tržišni udio | 1,4 % | 4,3 % | 9,7 % | 8,5 % |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 303 | 689 | 600 |
| Ostale treće zemlje | Ukupan uvoz (u tonama) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Tržišni udio | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 35 | 23 | 24 |

(74)

Sljedeći pregled proizlazi iz revidiranih podataka o uvozu iz trećih zemalja (uključujući Indoneziju):

Tablica 3.

Tablica 3.

2009.

2010.

2011.

RIP

Prodaja proizvođača iz EU-a

Obujam prodaje (u tonama)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

102

102

90

90

98

98

Tržišni udio

84,7 %

83,3 %

76,1 %

79,2 %

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

98

98

90

90

94

94

Uvoz iz Argentine

Ukupan uvoz (u tonama)

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

138

138

167

167

148

148

Tržišni udio

7,7 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

135

135

167

167

141

141

Uvoz iz Indonezije

Ukupan uvoz (u tonama)

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

314

314

689

689

631

631

Tržišni udio

1,4 %

4,3 %

9,7 %

8,5 %

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

303

303

689

689

600

600

Ostale treće zemlje

Ukupan uvoz (u tonama)

699 541

256 327

161 973

175 370

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

37

37

23

23

25

25

Tržišni udio

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

35

35

23

23

24

24

| (75) | Došlo je do znatnog smanjenja uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD), Norveške i Južne Koreje nakon uvođenja mjera na uvoz iz SAD-a 2009. i ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera u odnosu na uvoz poslan iz Kanade 2010. S druge strane, udio uvoza iz Indonezije povećao se s 1,4 % na 8,5 %, što je povećanje od 500 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno je u industriji Unije zabilježeno smanjenje tržišnog udjela s 84,7 % na 79,2 %. |
| --- | --- |

(75)

Došlo je do znatnog smanjenja uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD), Norveške i Južne Koreje nakon uvođenja mjera na uvoz iz SAD-a 2009. i ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera u odnosu na uvoz poslan iz Kanade 2010. S druge strane, udio uvoza iz Indonezije povećao se s 1,4 % na 8,5 %, što je povećanje od 500 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno je u industriji Unije zabilježeno smanjenje tržišnog udjela s 84,7 % na 79,2 %.

| (76) | Slično tomu, uvoz iz Indonezije povećao se za više od pet puta tijekom predmetnog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio. Boljim pregledom otkriva se da se obujam prodaje uvoza iz Indonezije 2010. povećao za 214 %. Međutim, iste se godine obujam prodaje industrije Unije povećao za 2 %. Tek je sljedeće godine zabilježen oštar pad obujma prodaje industrije Unije, što se preklapalo s dodatnim povećanjem uvoza iz Indonezije od 119 % u razdoblju od 2010. do 2011.

  Tablica 4.










  Cijena po toni (u EUR) | 2009. | 2010. | 2011. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Argentina | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonezija | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Ostale treće zemlje (bez Indonezije) | 527 | 739 | 1 037 | 1 061 |
| Indeks 2009. = 100 | 100 | 140 | 197 | 201 |

(76)

Slično tomu, uvoz iz Indonezije povećao se za više od pet puta tijekom predmetnog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio. Boljim pregledom otkriva se da se obujam prodaje uvoza iz Indonezije 2010. povećao za 214 %. Međutim, iste se godine obujam prodaje industrije Unije povećao za 2 %. Tek je sljedeće godine zabilježen oštar pad obujma prodaje industrije Unije, što se preklapalo s dodatnim povećanjem uvoza iz Indonezije od 119 % u razdoblju od 2010. do 2011.

Tablica 4.

Tablica 4.

Cijena po toni (u EUR)

2009.

2010.

2011.

RIP

EU

797

845

1 096

1 097

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

106

106

137

137

138

138

Argentina

629

730

964

967

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

116

116

153

153

154

154

Indonezija

597

725

864

863

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

121

121

145

145

145

145

Ostale treće zemlje (bez Indonezije)

527

739

1 037

1 061

Indeks 2009. = 100

Indeks 2009. = 100

100

100

140

140

197

197

201

201

| (77) | Nadalje, prosječne cijene uvoza iz Indonezije bile su znatno niže od cijena industrije Unije i argentinskog uvoza tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, budući da postoje određene razlike između proizvoda iz Indonezije i proizvoda na tržištu Unije, tu je izvoznu cijenu potrebno prilagoditi kako bi se u njoj odrazio konkurentski odnos između dvaju proizvoda. |
| --- | --- |

(77)

Nadalje, prosječne cijene uvoza iz Indonezije bile su znatno niže od cijena industrije Unije i argentinskog uvoza tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, budući da postoje određene razlike između proizvoda iz Indonezije i proizvoda na tržištu Unije, tu je izvoznu cijenu potrebno prilagoditi kako bi se u njoj odrazio konkurentski odnos između dvaju proizvoda.

| (78) | U uvodnim izjavama od 93. do 97. privremene uredbe Komisija je izračunala prilagodbu cijene na temelju razlike u cijeni na tržištu Unije između prodaje biodizela pri točki začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP) 13 (što odgovara kvaliteti proizvoda iz Indonezije) i prodaje biodizela pri CFPP-u 0 (što odgovara kvaliteti proizvoda iz EU-a). Čak su i nakon te prilagodbe indonezijske cijene izvoza snižavale cijene Unije za 4 %. |
| --- | --- |

(78)

U uvodnim izjavama od 93. do 97. privremene uredbe Komisija je izračunala prilagodbu cijene na temelju razlike u cijeni na tržištu Unije između prodaje biodizela pri točki začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP) 13 (što odgovara kvaliteti proizvoda iz Indonezije) i prodaje biodizela pri CFPP-u 0 (što odgovara kvaliteti proizvoda iz EU-a). Čak su i nakon te prilagodbe indonezijske cijene izvoza snižavale cijene Unije za 4 %.

| (79) | Međutim, povjerenstvo je u točkama od 7.158. do 7.159. izvješća o Indoneziji utvrdilo da se u toj prilagodbi troškova ne odražava propisno „složenost konkurentskih odnosa” između uvezenog indonezijskog biodizela i miješanog proizvoda koji prodaje industrija Unije. Povjerenstvo nije dalo preciznije smjernice za metodologiju kojom se mjeri taj odnos. |
| --- | --- |

(79)

Međutim, povjerenstvo je u točkama od 7.158. do 7.159. izvješća o Indoneziji utvrdilo da se u toj prilagodbi troškova ne odražava propisno „složenost konkurentskih odnosa” između uvezenog indonezijskog biodizela i miješanog proizvoda koji prodaje industrija Unije. Povjerenstvo nije dalo preciznije smjernice za metodologiju kojom se mjeri taj odnos.

| (80) | Komisija je navela da postoji vrlo širok raspon mogućnosti za miješanje različitih vrsta biodizela s indonezijskim biodizelom kako bi se dobio proizvod koji odgovara usporedivom proizvodu iz EU-a. Stoga nije praktično izračunavati podatke o cijenama za te različite vrste mješavina biodizela tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, europski proizvođači biodizela smatraju da se u početnoj prilagodbi cijene, koja je dovela do sniženja od 4 %, na odgovarajući način odrazio konkurentski odnos. Konačno, samo je povjerenstvo u točki 7.159. navelo da bi složenija analiza i dalje mogla opravdati nalaz da je uvoz iz Indonezije imao znatan učinak snižavanja cijena na cijenu miješanog proizvoda industrije Unije. Stoga je Komisija zaključila da je indonezijski izvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka snizio cijene EU-a za najmanje 4 %. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je navela da postoji vrlo širok raspon mogućnosti za miješanje različitih vrsta biodizela s indonezijskim biodizelom kako bi se dobio proizvod koji odgovara usporedivom proizvodu iz EU-a. Stoga nije praktično izračunavati podatke o cijenama za te različite vrste mješavina biodizela tijekom razdoblja ispitnog postupka. Osim toga, europski proizvođači biodizela smatraju da se u početnoj prilagodbi cijene, koja je dovela do sniženja od 4 %, na odgovarajući način odrazio konkurentski odnos. Konačno, samo je povjerenstvo u točki 7.159. navelo da bi složenija analiza i dalje mogla opravdati nalaz da je uvoz iz Indonezije imao znatan učinak snižavanja cijena na cijenu miješanog proizvoda industrije Unije. Stoga je Komisija zaključila da je indonezijski izvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka snizio cijene EU-a za najmanje 4 %.

| (81) | Kako bi se utvrdila uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete za industriju Unije, mora se, u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne uredbe, dokazati da je dampinški uvoz prouzročio materijalnu štetu za industriju Unije, dok se šteta prouzročena drugim poznatim čimbenicima ne pripisuje dampinškom uvozu. Pojam uzročno-posljedične veze tumači se na način usklađen s WTO-om, što znači da je potrebno utvrditi da postoji stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete za domaću industriju (21) U uvodnoj izjavi 189. konačne uredbe zaključeno je da nisu dostavljeni nikakvi dokazi za to da učinak drugih čimbenika nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Argentine i Indonezije zajedno i štete koju je pretrpjela industrija Unije, neovisno o tome uzima li se u obzir jedan čimbenik ili više njih. |
| --- | --- |

(81)

Kako bi se utvrdila uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete za industriju Unije, mora se, u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne uredbe, dokazati da je dampinški uvoz prouzročio materijalnu štetu za industriju Unije, dok se šteta prouzročena drugim poznatim čimbenicima ne pripisuje dampinškom uvozu. Pojam uzročno-posljedične veze tumači se na način usklađen s WTO-om, što znači da je potrebno utvrditi da postoji stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete za domaću industriju (21) U uvodnoj izjavi 189. konačne uredbe zaključeno je da nisu dostavljeni nikakvi dokazi za to da učinak drugih čimbenika nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Argentine i Indonezije zajedno i štete koju je pretrpjela industrija Unije, neovisno o tome uzima li se u obzir jedan čimbenik ili više njih.

21

| (82) | Međutim, i taj je zaključak trebalo revidirati s obzirom na činjenice i revidiranu analizu utvrđenu u uvodnim izjavama od 71. do 80. nakon ograničenja analize samo na uvoz iz Argentine. |
| --- | --- |

(82)

Međutim, i taj je zaključak trebalo revidirati s obzirom na činjenice i revidiranu analizu utvrđenu u uvodnim izjavama od 71. do 80. nakon ograničenja analize samo na uvoz iz Argentine.

| (83) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka gotovo je polovina uvoza u Uniju dolazila iz Indonezije po cijeni nižoj od cijena Unije i argentinskih cijena. Što je još važnije, eksponencijalno povećanje obujma uvoza iz Indonezije i njegov tržišni udio znatno su pridonijeli materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(83)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka gotovo je polovina uvoza u Uniju dolazila iz Indonezije po cijeni nižoj od cijena Unije i argentinskih cijena. Što je još važnije, eksponencijalno povećanje obujma uvoza iz Indonezije i njegov tržišni udio znatno su pridonijeli materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

| (84) | Učinak indonezijskog izvoza pridonio je drugim čimbenicima utvrđenima u privremenoj uredbi, među ostalim prekomjernom kapacitetu industrije Unije i šteti koju je ona nanijela samoj sebi (uvodne izjave od 132. do 140. privremene uredbe). |
| --- | --- |

(84)

Učinak indonezijskog izvoza pridonio je drugim čimbenicima utvrđenima u privremenoj uredbi, među ostalim prekomjernom kapacitetu industrije Unije i šteti koju je ona nanijela samoj sebi (uvodne izjave od 132. do 140. privremene uredbe).

| (85) | Na temelju toga Komisija je zaključila da su učinak uvoza biodizela iz Indonezije u Uniju i drugi čimbenici utvrđeni u prethodnoj uvodnoj izjavi pridonijeli šteti koju je pretrpjela industrija Unije u tolikoj mjeri da se ne može utvrditi da postoji stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(85)

Na temelju toga Komisija je zaključila da su učinak uvoza biodizela iz Indonezije u Uniju i drugi čimbenici utvrđeni u prethodnoj uvodnoj izjavi pridonijeli šteti koju je pretrpjela industrija Unije u tolikoj mjeri da se ne može utvrditi da postoji stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (86) | EBB je nakon objave iznio tvrdnju da priroda štete koju su uzrokovali drugi čimbenici, među kojima i uvoz iz Indonezije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i uvoza iz Argentine. Također je iznio tvrdnju da je Komisija u svojoj analizi primijenila pogrešan standard, navodno na temelju pretpostavke da je dampinški uvoz iz Argentine trebao biti glavni ili jedini uzrok materijalne štete, a ne samo jedan od uzroka štete. EBB smatra da bi bilo dovoljno dokazati da je uvoz iz Argentine imao negativan učinak na industriju Unije, a da nije morao biti jedini ili najvažniji čimbenik pretrpljene štete. S obzirom na činjenicu da je u razmatranom razdoblju (od 2009. do sredine 2012.) obujam uvoza iz Argentine bio veći od uvoza iz Indonezije i da su argentinske cijene bile 8 % niže od cijena industrije Unije, a indonezijske 4 %, EBB smatra da je uvoz iz Argentine očito imao negativan učinak na stanje industrije Unije, što je dovoljno da se utvrdi uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(86)

EBB je nakon objave iznio tvrdnju da priroda štete koju su uzrokovali drugi čimbenici, među kojima i uvoz iz Indonezije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i uvoza iz Argentine. Također je iznio tvrdnju da je Komisija u svojoj analizi primijenila pogrešan standard, navodno na temelju pretpostavke da je dampinški uvoz iz Argentine trebao biti glavni ili jedini uzrok materijalne štete, a ne samo jedan od uzroka štete. EBB smatra da bi bilo dovoljno dokazati da je uvoz iz Argentine imao negativan učinak na industriju Unije, a da nije morao biti jedini ili najvažniji čimbenik pretrpljene štete. S obzirom na činjenicu da je u razmatranom razdoblju (od 2009. do sredine 2012.) obujam uvoza iz Argentine bio veći od uvoza iz Indonezije i da su argentinske cijene bile 8 % niže od cijena industrije Unije, a indonezijske 4 %, EBB smatra da je uvoz iz Argentine očito imao negativan učinak na stanje industrije Unije, što je dovoljno da se utvrdi uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (87) | Komisija u tom pogledu najprije podsjeća da je već objasnila primijenjeni pravni standard u uvodnoj izjavi 81. U toj se izjavi nigdje ne spominju „najvažniji” ni „glavni” razlozi za analizu uzročnosti. Pravni standard temelji se na članku 3. stavcima 6. i 7. osnovne uredbe prema kojima se mora dokazati da dampinški uvoz nanosi štetu te da se također trebaju ispitati ostali čimbenici kako bi se osiguralo da šteta koju nanesu ti drugi čimbenici ne bude pripisana dampinškom uvozu. Drugo, tvrdnje EBB-a da bi primjeren test bio onaj u kojem bi se pokazalo je li dampinški uvoz imao „negativan učinak na industriju Unije” nemaju uporište u pravnom okviru. I doista, relevantnim pravnim testom utvrđuje se je li postojala „stvarna i bitna veza” između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(87)

Komisija u tom pogledu najprije podsjeća da je već objasnila primijenjeni pravni standard u uvodnoj izjavi 81. U toj se izjavi nigdje ne spominju „najvažniji” ni „glavni” razlozi za analizu uzročnosti. Pravni standard temelji se na članku 3. stavcima 6. i 7. osnovne uredbe prema kojima se mora dokazati da dampinški uvoz nanosi štetu te da se također trebaju ispitati ostali čimbenici kako bi se osiguralo da šteta koju nanesu ti drugi čimbenici ne bude pripisana dampinškom uvozu. Drugo, tvrdnje EBB-a da bi primjeren test bio onaj u kojem bi se pokazalo je li dampinški uvoz imao „negativan učinak na industriju Unije” nemaju uporište u pravnom okviru. I doista, relevantnim pravnim testom utvrđuje se je li postojala „stvarna i bitna veza” između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (88) | Komisija smatra da na temelju činjenica iz spisa ne može donijeti takav zaključak. Tim više što je 2009. profitabilnost industrije Unije, koja je već bila suočena sa znatnim uvozom iz Argentine, ali vrlo malim količinama iz Indonezije, iznosila 3,5 %. Kad se uvoz iz Indonezije znatno povećao, profitabilnost je postala negativna i iznosila – 2,5 % u razdoblju početnog ispitnog postupkaja. U tom je smislu važno napomenuti da se uvoz iz Indonezije tijekom tog razdoblja povećao po znatno većoj stopi negu uvoz iz Argentine (vidjeti tablicu 3.). Stoga Komisija smatra da se EBB-ovim isključivim oslanjanjem na usporedbu marži sniženja cijena uvoza iz Indonezije (prilagođenih za razlike u kvaliteti) i uvoza iz Argentine nije potpuno i na odgovarajući način uspio pokazati učinak koji je izvoz svake zemlje izvoznice imao na stanje industrije Unije, prije svega u odnosu na profitabilnost. |
| --- | --- |

(88)

Komisija smatra da na temelju činjenica iz spisa ne može donijeti takav zaključak. Tim više što je 2009. profitabilnost industrije Unije, koja je već bila suočena sa znatnim uvozom iz Argentine, ali vrlo malim količinama iz Indonezije, iznosila 3,5 %. Kad se uvoz iz Indonezije znatno povećao, profitabilnost je postala negativna i iznosila – 2,5 % u razdoblju početnog ispitnog postupkaja. U tom je smislu važno napomenuti da se uvoz iz Indonezije tijekom tog razdoblja povećao po znatno većoj stopi negu uvoz iz Argentine (vidjeti tablicu 3.). Stoga Komisija smatra da se EBB-ovim isključivim oslanjanjem na usporedbu marži sniženja cijena uvoza iz Indonezije (prilagođenih za razlike u kvaliteti) i uvoza iz Argentine nije potpuno i na odgovarajući način uspio pokazati učinak koji je izvoz svake zemlje izvoznice imao na stanje industrije Unije, prije svega u odnosu na profitabilnost.

| (89) | Zaključak je Komisije da nije moguće utvrditi stvarnu i bitnu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije s obzirom na važnost ostalih poznatih čimbenika koji su pridonijeli toj šteti. |
| --- | --- |

(89)

Zaključak je Komisije da nije moguće utvrditi stvarnu i bitnu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije s obzirom na važnost ostalih poznatih čimbenika koji su pridonijeli toj šteti.

| (90) | Jedno društvo, COFCO Argentina S.A., javilo se nakon objave Provedbene uredbe (EU) 2017/1578 i tvrdilo da ispunjuje sva tri kriterija za nove proizvođače izvoznike utvrđena u članku 3. konačne uredbe te dostavilo prateće dokaze. Komisija je analizirala zahtjev i dokaze. Međutim, s obzirom na rezultate ponovno pokrenutog ispitnog postupka zahtjev je postao bespredmetan. |
| --- | --- |

(90)

Jedno društvo, COFCO Argentina S.A., javilo se nakon objave Provedbene uredbe (EU) 2017/1578 i tvrdilo da ispunjuje sva tri kriterija za nove proizvođače izvoznike utvrđena u članku 3. konačne uredbe te dostavilo prateće dokaze. Komisija je analizirala zahtjev i dokaze. Međutim, s obzirom na rezultate ponovno pokrenutog ispitnog postupka zahtjev je postao bespredmetan.

6.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (91) | Ispitni bi postupak trebalo prekinuti i. jer su dampinške marže za uvoz iz Indonezije na razini de minimis te ii. zbog činjenice da se ne može utvrditi da postoji stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, kako se zahtijeva člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe. To znači da bi trebalo staviti izvan snage postojeće mjere koje su i dalje na snazi za one proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije koji nisu s uspješnim ishodom osporili antidampinške mjere pred Općim sudom. Stoga bi radi jasnoće i pravne sigurnosti trebalo staviti izvan snage Provedbenu uredbu (EU) br. 1194/2013. |
| --- | --- |

(91)

Ispitni bi postupak trebalo prekinuti i. jer su dampinške marže za uvoz iz Indonezije na razini de minimis te ii. zbog činjenice da se ne može utvrditi da postoji stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Argentine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, kako se zahtijeva člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe. To znači da bi trebalo staviti izvan snage postojeće mjere koje su i dalje na snazi za one proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije koji nisu s uspješnim ishodom osporili antidampinške mjere pred Općim sudom. Stoga bi radi jasnoće i pravne sigurnosti trebalo staviti izvan snage Provedbenu uredbu (EU) br. 1194/2013.

de minimis

| (92) | Konačne antidampinške pristojbe plaćene na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 za uvoz biodizela iz Argentine i Indonezije i privremene pristojbe koje su konačno naplaćene u skladu s člankom 2. te uredbe trebalo bi vratiti ili otpisati ako se odnose na uvoz biodizela koji društva koja su uspjela osporiti tu uredbu pred sudom, odnosno argentinski proizvođači izvoznici Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA) i indonezijski proizvođači izvoznici PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), prodaju radi izvoza u Uniju. Povrat ili otpis treba zatražiti od nacionalnih carinskih tijela u skladu s primjenjivim carinskim propisima. |
| --- | --- |

(92)

Konačne antidampinške pristojbe plaćene na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 za uvoz biodizela iz Argentine i Indonezije i privremene pristojbe koje su konačno naplaćene u skladu s člankom 2. te uredbe trebalo bi vratiti ili otpisati ako se odnose na uvoz biodizela koji društva koja su uspjela osporiti tu uredbu pred sudom, odnosno argentinski proizvođači izvoznici Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA) i indonezijski proizvođači izvoznici PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), prodaju radi izvoza u Uniju. Povrat ili otpis treba zatražiti od nacionalnih carinskih tijela u skladu s primjenjivim carinskim propisima.

| (93) | PT Cermerlang Energi Perkasa je nakon objave iznio tvrdnju da bi povrat ili otpis antidampinških pristojbi trebao biti dostupan svim društvima koja su obuhvaćena obvezom plaćanja tih pristojbi, a ne samo onim poduzećima koja su uspjela osporiti konačnu uredbu na sudu. Iznio je i tvrdnju da bi Provedbenu uredbu (EU) br. 1194/2013 i Uredbu 2017/1578 o izmjeni te uredbe trebalo staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(93)

PT Cermerlang Energi Perkasa je nakon objave iznio tvrdnju da bi povrat ili otpis antidampinških pristojbi trebao biti dostupan svim društvima koja su obuhvaćena obvezom plaćanja tih pristojbi, a ne samo onim poduzećima koja su uspjela osporiti konačnu uredbu na sudu. Iznio je i tvrdnju da bi Provedbenu uredbu (EU) br. 1194/2013 i Uredbu 2017/1578 o izmjeni te uredbe trebalo staviti izvan snage.

| (94) | Komisija je prvo podsjetila da je Uredbom 2017/1578 samo izmijenjena Provedbena uredba (EU) br. 1194/2013. Ako se ta uredba stavi izvan snage, uredba o izmjeni gubi svaki pravni učinak. Stoga nema potrebe za izričitim stavljanjem izvan snage i te uredbe. Drugo, poništenje Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 po presudi Općeg suda primjenjuje se samo na društva koja su osporavala tu odluku pred Općim sudom. Sukladno tome, antidampinške pristojbe naplaćene drugim poduzećima prikupljale su se u skladu s pravom Unije. Kad je u pitanju nalaz iz izvješća WTO-a o Indoneziji da bi antidampinške mjere na uvoz iz Indonezije trebalo uskladiti s obvezama Unije prema WTO-u, Komisija i Indonezija suglasile su se da te preporuke iz izvješća provedu do listopada 2018. U skladu s općim načelima WTO-a o rješavanju sporova ta će pravila proizvoditi učinke tek od dana početka provedbe. Komisija je stoga odbila zahtjev za povrat ili otpis i tih pristojbi. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je prvo podsjetila da je Uredbom 2017/1578 samo izmijenjena Provedbena uredba (EU) br. 1194/2013. Ako se ta uredba stavi izvan snage, uredba o izmjeni gubi svaki pravni učinak. Stoga nema potrebe za izričitim stavljanjem izvan snage i te uredbe. Drugo, poništenje Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 po presudi Općeg suda primjenjuje se samo na društva koja su osporavala tu odluku pred Općim sudom. Sukladno tome, antidampinške pristojbe naplaćene drugim poduzećima prikupljale su se u skladu s pravom Unije. Kad je u pitanju nalaz iz izvješća WTO-a o Indoneziji da bi antidampinške mjere na uvoz iz Indonezije trebalo uskladiti s obvezama Unije prema WTO-u, Komisija i Indonezija suglasile su se da te preporuke iz izvješća provedu do listopada 2018. U skladu s općim načelima WTO-a o rješavanju sporova ta će pravila proizvoditi učinke tek od dana početka provedbe. Komisija je stoga odbila zahtjev za povrat ili otpis i tih pristojbi.

| (95) | Uzimajući u obzir nedavnu sudsku praksu Suda (22), primjereno je i predvidjeti stopu zatezne kamate koja će se platiti u slučaju povrata konačnih pristojbi jer se u relevantnim odredbama na snazi u pogledu carinskih pristojbi ne predviđa ta kamatna stopa i jer bi primjena nacionalnih pravila dovela do neopravdanih poremećaja među gospodarskim subjektima, ovisno o tome koja je država članica odabrana za carinjenje. |
| --- | --- |

(95)

Uzimajući u obzir nedavnu sudsku praksu Suda (22), primjereno je i predvidjeti stopu zatezne kamate koja će se platiti u slučaju povrata konačnih pristojbi jer se u relevantnim odredbama na snazi u pogledu carinskih pristojbi ne predviđa ta kamatna stopa i jer bi primjena nacionalnih pravila dovela do neopravdanih poremećaja među gospodarskim subjektima, ovisno o tome koja je država članica odabrana za carinjenje.

22

7.   OBJAVA

OBJAVA

| (96) | Sve su strane obaviještene o nalazima Komisije i odobreno im je razdoblje u kojem su mogle dostaviti primjedbe. |
| --- | --- |

(96)

Sve su strane obaviještene o nalazima Komisije i odobreno im je razdoblje u kojem su mogle dostaviti primjedbe.

| (97) | Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe nije dostavio mišljenje, |
| --- | --- |

(97)

Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe nije dostavio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prekida se antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini, podrijetlom iz Argentine i Indonezije, trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 i 1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 i 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 i 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 i 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 i 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 i 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (oznake TARIC 3824999210, 3824999212 i 3824999220), 3826 00 10 i ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 i 3826009030) („biodizel”).

Članak 2.

Konačne antidampinške pristojbe plaćene na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 za uvoz biodizela iz Argentine i Indonezije i privremene pristojbe koje su konačno naplaćene u skladu s člankom 2. te uredbe vraćaju se ili otpisuju ako se odnose na uvoz biodizela koji sljedeća društva prodaju radi izvoza u Uniju:

| Društvo | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Argentina |
| Unitec Bio SA, Buenos Aires | C 330 |
| Molinos Agro SA, Buenos Aires | B 784 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca | B 784 |
| Vicentin SAIC, Avellaneda | B 784 |
| Aceitera General Deheza SA, General Deheza | B 782 |
| Bunge Argentina SA, Buenos Aires | B 782 |
| Cargill SACI, Buenos Aires | C 330 |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA), Buenos Aires | B 783 |
| Indonezija |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | B 788 |
| PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | B 786 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan | B 789 |
| PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | B 789 |
| PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), Medan | B 787 |

Društvo

Dodatna oznaka TARIC

Argentina

Unitec Bio SA, Buenos Aires

C 330

Molinos Agro SA, Buenos Aires

B 784

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca

B 784

Vicentin SAIC, Avellaneda

B 784

Aceitera General Deheza SA, General Deheza

B 782

Bunge Argentina SA, Buenos Aires

B 782

Cargill SACI, Buenos Aires

C 330

Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA), Buenos Aires

B 783

Indonezija

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

B 788

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

B 786

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

B 789

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

B 789

PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), Medan

B 787

Povrat ili otpis zahtijeva se od nacionalnih carinskih tijela u skladu s primjenjivim carinskim propisima.

Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi. Zatezne kamate koje se plaćaju u slučaju povrata kojim se ostvaruje pravo na zateznu kamatu jest stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije, koja je na snazi prvog kalendarskog dana u mjesecu dospijeća plaćanja, uvećana za jedan postotni bod.

Članak 3.

Provedbena uredba (EU) br. 1194/2013 stavlja se izvan snage.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL L 83, 27.3.2015., str. 6.

2

(3)  
  SL L 141, 28.5.2013., str. 6.

3

(4)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1194/2013 od 19. studenoga 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije (SL L 315, 26.11.2013., str. 2.).

4

(5)  Presude od 15. rujna 2016. u predmetu T-80/14, PT Musim Mas protiv Vijeća, predmetu T-111/14 Unitec Bio SA protiv Vijeća Europske unije, predmetima T-112/14 do T-116/14 i T-119/14, Molinos Río de la Plata SA i drugi protiv Vijeća Europske unije, predmetu T-117/14, Cargill SACI protiv Vijeća Europske unije, predmetu T-118/14, LDC Argentina SA protiv Vijeća Europske unije, predmetu T-120/14, PT Ciliandra Perkasa protiv Vijeća Europske unije, predmetu T-121/14, PT Pelita Agung Agrindustri protiv Vijeća Europske unije (SL C 402, 31.10.2016., str. 28.).

5

(6)  Predmet T-139/14, PT Wilmar Bioenergi Indonesia i PT Wilmar Nabati Indonesia protiv Vijeća Europske unije (SL C 392, 24.10.2016., str. 26.).

6

(7)  Argentinski proizvođači izvoznici Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities S.A. (LDC Argentina SA) i indonezijski proizvođači izvoznici PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas).

7

(8)  Rješenja predsjednika Suda od 15. veljače 2018. u spojenim predmetima C-602/16 P i C-607/16 P do C-609/16 P i od 16. veljače 2018. u predmetima C-603/16 P do C-606/16 P.

8

(9)  WTO, Izvješće Žalbenog tijela, AB-2016-4, WT/DS473/AB/R, 6. listopada 2016. i WTO, Izvješće povjerenstva, WT/DS473/R, 29. ožujka 2016.

9

(10)  WTO, Izvješće povjerenstva, WT/DS480/R, 25. siječnja 2018.

10

(11)  Obavijest o pokretanju pregleda u pogledu antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije u skladu s preporukama i odlukama koje je Tijelo za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije donijelo u sporu EU – Antidampinške mjere na biodizel (DS473) (SL C 476, 20.12.2016., str. 3.).

11

(12)  Uredba (EU) 2015/476 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o mjerama koje Unija može poduzeti slijedom izvješća koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova WTO-a u pogledu antidampinških pitanja i pitanja o zaštiti od subvencioniranog uvoza (SL L 83, 27.3.2015., str. 6.).

12

(13)  Provedbena uredba (EU) 2017/1578 od 18. rujna 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije (SL L 239, 19.9.2017., str. 9.).

13

(14)  Obavijest o presudi Općeg suda od 15. rujna 2016. u predmetima T-80/14, T-111/14 do T-121/14 i T-139/14 u vezi s Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1194/2013 o nametanju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz argentinskog i indonezijskog biodizela, i u skladu s preporukama i odlukama koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije u sporovima DS473 i DS480 (sporovi EU – antidampinške mjere na biodizel) (SL C 181, 28.5.2018., str. 5.).

14

(15)  Predmet C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) protiv Vijeća [2000.] ECR I-08147.

15

(16)  Predmet C-256/16, Deichmann SE, ECLI:EU:C:2018:187. točka 87.

16

(17)  Predmet C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) protiv Vijeća [2000.] ECR I-08147.

17

(18)  
  SL L 141, 28.5.2013., str. 6.

18

(19)  Ministarstvo trgovine Sjedinjenih Američkih Država, istraga A-560-830, memorandum, Cost of Production and Constructed Value Calculation Adjustments for the Final Determination – Wilmar Trading Pte. Ltd. („Prilagodbe troškova proizvodnje i izračunane vrijednosti za konačno određivanje”), 20. veljače 2018.

19

Cost of Production and Constructed Value Calculation Adjustments for the Final Determination – Wilmar Trading Pte. Ltd.

(20)  Provedbena uredba (EU) 2017/1578 od 18. rujna 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije (SL L 239, 19.9.2017., str. 9.).

20

(21)  Provedbena uredba (EU) 2017/1578 o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1194/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije (SL L 239, 19.9.2017., str. 9.).

21

(22)  Presuda Suda od 18. siječnja 2017., predmet C-365/15, Wortmann, EU:C:2017:19, točke 35. do 39.

22

Wortmann

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/54

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1571

оd 18. listopada 2018.

o najnižoj prodajnoj cijeni za obrano mlijeko u prahu za dvadeset i šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda u okviru natječajnog postupka otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1240 оd 18. svibnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na javnu intervenciju i potpore za privatno skladištenje (2), a posebno njezin članak 32.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2080 (3) otvorena je prodaja obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2080 (3) otvorena je prodaja obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka.

| (2) | U svjetlu ponuda primljenih za dvadeset i šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda, trebalo bi odrediti najnižu prodajnu cijenu. |
| --- | --- |

(2)

U svjetlu ponuda primljenih za dvadeset i šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda, trebalo bi odrediti najnižu prodajnu cijenu.

| (3) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Za dvadeset i šesti djelomični poziv za podnošenje ponuda za prodaju obranog mlijeka u prahu u okviru natječajnog postupka otvorenog Provedbenom uredbom (EU) 2016/2080, za koji je rok za podnošenje ponuda istekao 16. listopada 2018., najniža prodajna cijena iznosi 123,10 EUR/100 kg.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2018.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 206, 30.7.2016., str. 71.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/2080 оd 25. studenoga 2016. o otvaranju prodaje obranog mlijeka u prahu putem natječajnog postupka (SL L 321, 29.11.2016., str. 45.).

3

---

ODLUKE

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/55

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1572

od 15. listopada 2018.

o primjeni u Uniji pravilnika br. 9, 63 i 92 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o jedinstvenim odredbama o homologaciji vozila na tri kotača, mopeda i zamjenskih sustava za prigušivanje ispuha za vozila kategorije L s obzirom na emisiju zvuka

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 207. u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Unija je Odlukom Vijeća 97/836/EZ (1) pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa (2) („Revidirani Sporazum iz 1958.”). |
| --- | --- |

(1)

Unija je Odlukom Vijeća 97/836/EZ (1) pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa (2) („Revidirani Sporazum iz 1958.”).

| (2) | Usklađenim zahtjevima iz Pravilnika Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) br. 9 Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorija L2, L4 i L5 s obzirom na emisiju buke, Pravilnika UNECE-a br. 63 Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorije L1 s obzirom na emisiju buke i Pravilnika UNECE-a br. 92 Jedinstvene odredbe o homologaciji neoriginalnih zamjenskih sustava za prigušivanje ispuha (NORESS) za vozila kategorija L1, L2, L3, L4 i L5 s obzirom na emisiju buke („pravilnici UN-a br. 9, 63 i 92”) nastoje se ukloniti tehničke prepreke trgovini motornim vozilima među ugovornim strankama Revidiranog sporazuma iz 1958. te osigurati da ta vozila nude visoku razinu sigurnosti i zaštite okoliša. Vozila kategorije L obuhvaćaju laka vozila kao što su bicikli s pomoćnim motorom, mopedi na dva ili tri kotača, motocikli s bočnom prikolicom i bez nje, tricikli i četverocikli. |
| --- | --- |

(2)

Usklađenim zahtjevima iz Pravilnika Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) br. 9 Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorija L2, L4 i L5 s obzirom na emisiju buke, Pravilnika UNECE-a br. 63 Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorije L1 s obzirom na emisiju buke i Pravilnika UNECE-a br. 92 Jedinstvene odredbe o homologaciji neoriginalnih zamjenskih sustava za prigušivanje ispuha (NORESS) za vozila kategorija L1, L2, L3, L4 i L5 s obzirom na emisiju buke („pravilnici UN-a br. 9, 63 i 92”) nastoje se ukloniti tehničke prepreke trgovini motornim vozilima među ugovornim strankama Revidiranog sporazuma iz 1958. te osigurati da ta vozila nude visoku razinu sigurnosti i zaštite okoliša. Vozila kategorije L obuhvaćaju laka vozila kao što su bicikli s pomoćnim motorom, mopedi na dva ili tri kotača, motocikli s bočnom prikolicom i bez nje, tricikli i četverocikli.

| (3) | Uredbom (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 134/2014 (4) nalaže se donošenje dopuštenih razina buke, zahtjeva koji se odnose na zamjenske ispušne sustave i ispitnih postupaka za motorna vozila na dva ili tri kotača i četverocikle. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 134/2014 (4) nalaže se donošenje dopuštenih razina buke, zahtjeva koji se odnose na zamjenske ispušne sustave i ispitnih postupaka za motorna vozila na dva ili tri kotača i četverocikle.

| (4) | Prilozi IV., V. i VI. Uredbi (EU) br. 168/2013 i Prilog IX. Uredbi (EU) br. 134/2014 sadržavaju zahtjeve za homologaciju tipa vozila kategorije L s obzirom na dopuštenu razinu buke i ispušni sustav. |
| --- | --- |

(4)

Prilozi IV., V. i VI. Uredbi (EU) br. 168/2013 i Prilog IX. Uredbi (EU) br. 134/2014 sadržavaju zahtjeve za homologaciju tipa vozila kategorije L s obzirom na dopuštenu razinu buke i ispušni sustav.

| (5) | Na datum pristupanja Revidiranom sporazumu iz 1958. Unija je pristupila nizu pravilnika UN-a navedenih u Prilogu II. Odluci 97/836/EZ; pravilnici UN-a br. 9, 63 i 92 nisu bili na tom popisu. |
| --- | --- |

(5)

Na datum pristupanja Revidiranom sporazumu iz 1958. Unija je pristupila nizu pravilnika UN-a navedenih u Prilogu II. Odluci 97/836/EZ; pravilnici UN-a br. 9, 63 i 92 nisu bili na tom popisu.

| (6) | Kako je predviđeno člankom 3. stavkom 3. Odluke 97/836/EZ te na temelju članka 1. stavka 7. Revidiranog sporazuma iz 1958., Unija može odlučiti primjenjivati jedan, neke ili sve pravilnike UN-a kojima nije pristupila u vrijeme svojeg pristupanja Revidiranom sporazumu iz 1958. |
| --- | --- |

(6)

Kako je predviđeno člankom 3. stavkom 3. Odluke 97/836/EZ te na temelju članka 1. stavka 7. Revidiranog sporazuma iz 1958., Unija može odlučiti primjenjivati jedan, neke ili sve pravilnike UN-a kojima nije pristupila u vrijeme svojeg pristupanja Revidiranom sporazumu iz 1958.

| (7) | Budući da su pravilnici UN-a br. 9, 63 i 92 nedavnim izmjenama usklađeni s odgovarajućim tehničkim odredbama uredaba (EU) br. 168/2013 i (EU) br. 134/2014, sad je primjereno da ih Unija primjenjuje kako bi imala zajedničke usklađene zahtjeve na međunarodnoj razini. Time bi se trgovačkim društvima Unije omogućilo da poštuju jedan skup zahtjeva priznatih u cijelom svijetu, osobito u ugovornim strankama Revidiranog sporazuma iz 1958., |
| --- | --- |

(7)

Budući da su pravilnici UN-a br. 9, 63 i 92 nedavnim izmjenama usklađeni s odgovarajućim tehničkim odredbama uredaba (EU) br. 168/2013 i (EU) br. 134/2014, sad je primjereno da ih Unija primjenjuje kako bi imala zajedničke usklađene zahtjeve na međunarodnoj razini. Time bi se trgovačkim društvima Unije omogućilo da poštuju jedan skup zahtjeva priznatih u cijelom svijetu, osobito u ugovornim strankama Revidiranog sporazuma iz 1958.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Europska unija primjenjuje Pravilnik UNECE-a br. 9 Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorija L2, L4 i L5 s obzirom na emisiju buke, Pravilnik UNECE-a br. 63 Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila kategorije L1 s obzirom na emisiju buke i Pravilnik UNECE-a br. 92. Jedinstvene odredbe o homologaciji neoriginalnih zamjenskih sustava za prigušivanje ispuha (NORESS) za vozila kategorija L1, L2, L3, L4 i L5 s obzirom na emisiju buke.

Članak 2.

Komisija o ovoj Odluci obavješćuje glavnog tajnika Ujedinjenih naroda.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Komisiji.

Sastavljeno u Luxembourgu 15. listopada 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

E. KÖSTINGER

---

(1)  Odluka Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”) (SL L 346, 17.12.1997., str. 78.).

1

(2)  
  SL L 346, 17.12.1997., str. 81.

2

(3)  Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (SL L 60, 2.3.2013., str. 52.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 134/2014 оd 16. prosinca 2013. o dopuni Uredbe (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V. (SL L 53, 21.2.2014., str. 1.).

4

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/57

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1573

od 15. listopada 2018.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za SGP osnovanog na temelju prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u pogledu donošenja odluke Odbora za SGP u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. i članak 218. stavak 9.,

uzimajući u obzir prijelazni Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (1) („Sporazum”),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum je potpisan u ime Unije 28. srpnja 2016. na temelju Odluke Vijeća (EU) 2016/1850 (2) i privremeno se primjenjuje od 15. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je potpisan u ime Unije 28. srpnja 2016. na temelju Odluke Vijeća (EU) 2016/1850 (2) i privremeno se primjenjuje od 15. prosinca 2016.

| (2) | Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji („Unija”) potpisan je 9. prosinca 2011. i stupio je na snagu 1. srpnja 2013. |
| --- | --- |

(2)

Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji („Unija”) potpisan je 9. prosinca 2011. i stupio je na snagu 1. srpnja 2013.

| (3) | Republika Hrvatska pristupila je Sporazumu 8. studenoga 2017. polaganjem svojeg Akta o pristupanju. |
| --- | --- |

(3)

Republika Hrvatska pristupila je Sporazumu 8. studenoga 2017. polaganjem svojeg Akta o pristupanju.

| (4) | Na temelju članka 77. Sporazuma Odbor za SGP može odlučiti o bilo kakvim izmjenama koje bi mogle biti potrebne zbog pristupanja novih država članica Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju članka 77. Sporazuma Odbor za SGP može odlučiti o bilo kakvim izmjenama koje bi mogle biti potrebne zbog pristupanja novih država članica Uniji.

| (5) | Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u pogledu donošenja odluke Odbora za SGP, na njegovom godišnjem sastanku, o izmjenama Sporazuma koje su potrebne zbog pristupanja Republike Hrvatske Uniji, |
| --- | --- |

(5)

Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u pogledu donošenja odluke Odbora za SGP, na njegovom godišnjem sastanku, o izmjenama Sporazuma koje su potrebne zbog pristupanja Republike Hrvatske Uniji,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za SGP osnovanog na temelju prijelaznog Sporazuma između Republike Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane u pogledu donošenja odluke Odbora za SGP, na njegovom godišnjem sastanku, u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji temelji se na nacrtu odluke Odbora za SGP priloženom ovoj Odluci.

Članak 2.

Odluka Odbora za SGP nakon donošenja objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Luxembourgu 15. listopada 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  SL L 287, 21.10.2016., str. 3.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2016/1850 od 21. studenoga 2008. o potpisivanju i privremenoj primjeni prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (SL L 287, 21.10.2016., str. 1.).

2

---

NACRT

ODLUKA br. .../2018 ODBORA ZA SGP

osnovanog na temelju prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane

od ...

u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji

ODBOR ZA SGP,

uzimajući u obzir prijelazni Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane („Sporazum”), potpisan u Bruxellesu 28. srpnja 2016. koji se privremeno primjenjuje od 15. prosinca 2016., a posebno njegove članke 76., 77. i 81.,

uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji („Unija”) te Akt o pristupanju Sporazumu koji je Republika Hrvatska položila 8. studenoga 2017.,

budući da:

| (1) | Sporazum se primjenjuje, s jedne strane, na područja na kojima se primjenjuje Ugovor o funkcioniranju Europske unije te pod uvjetima utvrđenima u tom Ugovoru i, s druge strane, na državno područje Gane. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum se primjenjuje, s jedne strane, na područja na kojima se primjenjuje Ugovor o funkcioniranju Europske unije te pod uvjetima utvrđenima u tom Ugovoru i, s druge strane, na državno područje Gane.

| (2) | Na temelju članka 77. Sporazuma Odbor za SGP može odlučiti o bilo kakvim izmjenama koje bi mogle biti potrebne zbog pristupanja novih država članica Uniji, |
| --- | --- |

(2)

Na temelju članka 77. Sporazuma Odbor za SGP može odlučiti o bilo kakvim izmjenama koje bi mogle biti potrebne zbog pristupanja novih država članica Uniji,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Republika Hrvatska, kao stranka Sporazuma, jednako kao i ostale države članice Unije donosi i prima na znanje tekst Sporazuma te priloge, protokole i izjave priložene tom Sporazumu.

Članak 2.

Članak 81. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 81.

Vjerodostojni tekstovi

Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka, na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.”.

Članak 3.

Unija dostavlja Gani tekst Sporazuma na hrvatskom jeziku.

Članak 4.

1.   Odredbe Sporazuma primjenjuju se na robu izvezenu iz Gane u Republiku Hrvatsku ili iz Republike Hrvatske u Ganu koja zadovoljava pravila o podrijetlu koja su na snazi na području stranaka Sporazuma te je 15. prosinca 2016. bila u provozu ili privremeno pohranjena u carinskom skladištu ili slobodnoj zoni u Gani ili u Republici Hrvatskoj.

2.   U slučajevima iz stavka 1. odobrava se povlašteno postupanje, podložno podnošenju carinskim tijelima zemlje uvoznice, u roku od četiri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Odluke, dokaza o podrijetlu koji su naknadno izdala carinska tijela zemlje izvoznice.

Članak 5.

Gana se obvezuje da u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Uniji neće isticati nikakva potraživanja, zahtjeve ni pravna sredstva te da neće izmijeniti ni povući bilo koju koncesiju u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini („GATT”) iz 1994. ili člankom XXI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama („GATS”).

Članak 6.

Ova Odluka stupa na snagu na dan potpisivanja.

Međutim, članci 3. i 4. primjenjuju se od 15. prosinca 2016.

Sastavljeno u ...

Za Ganu

Za Europsku uniju

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/60

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1574

od 16. listopada 2018.

o imenovanju člana Odbora regija, kojeg je predložila Talijanska Republika

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,

uzimajući u obzir prijedlog talijanske vlade,

budući da:

| (1) | Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

| (2) | Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Luciana D'ALFONSA, |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Luciana D'ALFONSA,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeća osoba imenuje se članom Odbora regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

| — | g. Giovanni LOLLI, Vicepresidente della Regione Abruzzo. |
| --- | --- |

—

g. Giovanni LOLLI, Vicepresidente della Regione Abruzzo.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luembourgu 16. listopada 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

G. BLÜMEL

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova i zamjenika članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

3

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/61

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/1575

оd 9. kolovoza 2018.

o mjerama SA.28973 – C 16/2010 (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009) koje je provela Grčka u korist određenih grčkih kasina

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5267)

(Vjerodostojan je samo tekst na grčkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (1),

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Konzorcij Loutraki SA – Club Hotel Loutraki SA (2) („podnositelj pritužbe” ili „kasino Loutraki”) podnio je 8. srpnja 2009. pritužbu Europskoj komisiji („Komisija”) u pogledu grčkog zakonodavstva o sustavu poreza na ulaznice za kasina i tvrdio da taj sustav čini državnu potporu određenim upraviteljima kasina. U poruci e-pošte od 7. listopada 2009. podnositelj pritužbe naveo je da se ne protivi objavi njegova identiteta. Službe Komisije sastale su se 14. listopada 2009. s predstavnicima podnositelja pritužbe. U dopisu od 26. listopada 2009. podnositelj pritužbe naveo je dodatne elemente u prilog svojoj pritužbi. |
| --- | --- |

(1)

Konzorcij Loutraki SA – Club Hotel Loutraki SA (2) („podnositelj pritužbe” ili „kasino Loutraki”) podnio je 8. srpnja 2009. pritužbu Europskoj komisiji („Komisija”) u pogledu grčkog zakonodavstva o sustavu poreza na ulaznice za kasina i tvrdio da taj sustav čini državnu potporu određenim upraviteljima kasina. U poruci e-pošte od 7. listopada 2009. podnositelj pritužbe naveo je da se ne protivi objavi njegova identiteta. Službe Komisije sastale su se 14. listopada 2009. s predstavnicima podnositelja pritužbe. U dopisu od 26. listopada 2009. podnositelj pritužbe naveo je dodatne elemente u prilog svojoj pritužbi.

2

| (2) | Komisija je 21. listopada 2009. prenijela pritužbu Grčkoj te pozvala Grčku da razjasni točke koje su u njoj iznesene. Grčka je 27. studenoga 2009. odgovorila Komisiji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 21. listopada 2009. prenijela pritužbu Grčkoj te pozvala Grčku da razjasni točke koje su u njoj iznesene. Grčka je 27. studenoga 2009. odgovorila Komisiji.

| (3) | Komisija je 15. prosinca 2009. proslijedila odgovor Grčke podnositelju pritužbe. Podnositelj pritužbe dostavio je 29. prosinca 2009. primjedbe na odgovor Grčke. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 15. prosinca 2009. proslijedila odgovor Grčke podnositelju pritužbe. Podnositelj pritužbe dostavio je 29. prosinca 2009. primjedbe na odgovor Grčke.

| (4) | Komisija je 25. veljače, 4. i 23. ožujka te 13. travnja 2010. zatražila dodatne informacije od Grčke, na što je Grčka odgovorila 10. ožujka te 1. i 21. travnja 2010. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 25. veljače, 4. i 23. ožujka te 13. travnja 2010. zatražila dodatne informacije od Grčke, na što je Grčka odgovorila 10. ožujka te 1. i 21. travnja 2010.

| (5) | Odlukom od 6. srpnja 2010. („Odluka o pokretanju postupka”) Komisija je obavijestila Grčku da je pokrenula službeni istražni postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u pogledu mjere koju je provela Grčka, odnosno u pogledu naplaćivanja manjeg poreza na ulaznice određenim kasinima („mjera”). Odluka o pokretanju postupka, kojom su zainteresirane strane pozvane da dostave svoje primjedbe, objavljena je u Službenom listu Europske unije (1). |
| --- | --- |

(5)

Odlukom od 6. srpnja 2010. („Odluka o pokretanju postupka”) Komisija je obavijestila Grčku da je pokrenula službeni istražni postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u pogledu mjere koju je provela Grčka, odnosno u pogledu naplaćivanja manjeg poreza na ulaznice određenim kasinima („mjera”). Odluka o pokretanju postupka, kojom su zainteresirane strane pozvane da dostave svoje primjedbe, objavljena je u Službenom listu Europske unije (1).

Službenom listu Europske unije

1

| (6) | Komisija je 4. kolovoza 2010. primila očitovanja u pogledu odluke o pokretanju postupka od dvaju navodnih korisnika mjere: kasina Mont Parnès (3) i kasina Thessaloniki (4). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 4. kolovoza 2010. primila očitovanja u pogledu odluke o pokretanju postupka od dvaju navodnih korisnika mjere: kasina Mont Parnès (3) i kasina Thessaloniki (4).

3

4

| (7) | Komisija je u dopisu od 6. listopada 2010. zaprimila primjedbe Grčke na odluku o pokretanju postupka. Grčka su tijela 12. listopada 2010. dostavila dodatne informacije u pogledu sporne mjere. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je u dopisu od 6. listopada 2010. zaprimila primjedbe Grčke na odluku o pokretanju postupka. Grčka su tijela 12. listopada 2010. dostavila dodatne informacije u pogledu sporne mjere.

| (8) | Podnositelj pritužbe dostavio je u dopisima od 8. i 25. listopada 2010. svoje primjedbe u pogledu odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(8)

Podnositelj pritužbe dostavio je u dopisima od 8. i 25. listopada 2010. svoje primjedbe u pogledu odluke o pokretanju postupka.

| (9) | Komisija je u dopisu od 29. listopada 2010. proslijedila očitovanja kasina Mont Parnès i kasina Thessaloniki grčkim tijelima. Dopisom od 6. prosinca 2010. grčka su tijela dostavila svoje primjedbe na očitovanja trećih strana. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u dopisu od 29. listopada 2010. proslijedila očitovanja kasina Mont Parnès i kasina Thessaloniki grčkim tijelima. Dopisom od 6. prosinca 2010. grčka su tijela dostavila svoje primjedbe na očitovanja trećih strana.

| (10) | Komisija je 24. svibnja 2011. donijela Odluku 2011/716/EU (5) („konačna odluka iz 2011.”), u kojoj je zaključila da mjera čini nespojivu nezakonitu državnu potporu i naložila povrat potpore. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 24. svibnja 2011. donijela Odluku 2011/716/EU (5) („konačna odluka iz 2011.”), u kojoj je zaključila da mjera čini nespojivu nezakonitu državnu potporu i naložila povrat potpore.

5

| (11) | Zahtjevom podnesenim tajništvu Općeg suda 3. kolovoza 2011. Helenska Republika zatražila je poništenje konačne odluke iz 2011. (predmet T-425/11). Zahtjeve za poništenje podnijeli su i Etaireia Akiniton Dimosiou AE (predmet T-419/11), kasino Thessaloniki (predmet T-635/11), kasino Mont Parnès (predmet T-14/12) te Athens Resort Casino AE Symmetochon (predmet T-36/12), dioničar kasina Thessaloniki i kasina Mont Parnès. |
| --- | --- |

(11)

Zahtjevom podnesenim tajništvu Općeg suda 3. kolovoza 2011. Helenska Republika zatražila je poništenje konačne odluke iz 2011. (predmet T-425/11). Zahtjeve za poništenje podnijeli su i Etaireia Akiniton Dimosiou AE (predmet T-419/11), kasino Thessaloniki (predmet T-635/11), kasino Mont Parnès (predmet T-14/12) te Athens Resort Casino AE Symmetochon (predmet T-36/12), dioničar kasina Thessaloniki i kasina Mont Parnès.

| (12) | Presudom od 11. rujna 2014. u predmetu T-425/11, Grčka protiv Komisije (6) („presuda iz 2014.”), Opći sud poništio je konačnu odluku iz 2011. te zaključio da Komisija nije uspjela dokazati postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(12)

Presudom od 11. rujna 2014. u predmetu T-425/11, Grčka protiv Komisije (6) („presuda iz 2014.”), Opći sud poništio je konačnu odluku iz 2011. te zaključio da Komisija nije uspjela dokazati postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Grčka protiv Komisije

6

| (13) | Komisija je 22. studenoga 2014. podnijela žalbu na presudu iz 2014. Rješenjem od 22. listopada 2015. u predmetu C-530/14 P, Komisija protiv Grčke (7) („rješenje iz 2015.”), Sud je odbio Komisijinu žalbu i potvrdio presudu iz 2014. Kao posljedica toga Opći sud proglasio je zahtjeve za poništenje koje su Etaireia Akiniton Dimosiou AE, kasino Thessaloniki, kasino Mont Parnès i Athens Resort Casino AE Symmetochon podnijeli u pogledu konačne odluke iz 2011. bespredmetnima, bez potrebe za donošenjem presude. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 22. studenoga 2014. podnijela žalbu na presudu iz 2014. Rješenjem od 22. listopada 2015. u predmetu C-530/14 P, Komisija protiv Grčke (7) („rješenje iz 2015.”), Sud je odbio Komisijinu žalbu i potvrdio presudu iz 2014. Kao posljedica toga Opći sud proglasio je zahtjeve za poništenje koje su Etaireia Akiniton Dimosiou AE, kasino Thessaloniki, kasino Mont Parnès i Athens Resort Casino AE Symmetochon podnijeli u pogledu konačne odluke iz 2011. bespredmetnima, bez potrebe za donošenjem presude.

Komisija protiv Grčke

7

| (14) | Stoga je Komisija morala ponovno ispitati mjeru i donijeti novu konačnu odluku. |
| --- | --- |

(14)

Stoga je Komisija morala ponovno ispitati mjeru i donijeti novu konačnu odluku.

| (15) | Kasino Loutraki podnio je 14. travnja 2017. novu pritužbu, tražeći od Komisije da donese novu konačnu odluku kojom se utvrđuje da se mjerom krši članak 108. stavak 3. UFEU-a i da ona nije spojiva s unutarnjim tržištem te nalaže povrat potpore. |
| --- | --- |

(15)

Kasino Loutraki podnio je 14. travnja 2017. novu pritužbu, tražeći od Komisije da donese novu konačnu odluku kojom se utvrđuje da se mjerom krši članak 108. stavak 3. UFEU-a i da ona nije spojiva s unutarnjim tržištem te nalaže povrat potpore.

| (16) | Komisija je 17. studenoga 2017. prenijela novu pritužbu Grčkoj te pozvala Grčku da dostavi primjedbe. Kao odgovor na zahtjev Grčke za prijevod na grčki jezik Komisija je 20. prosinca 2017. ponovno poslala dokumente na grčkom jeziku. Grčka je 26. siječnja 2018. odgovorila Komisiji. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 17. studenoga 2017. prenijela novu pritužbu Grčkoj te pozvala Grčku da dostavi primjedbe. Kao odgovor na zahtjev Grčke za prijevod na grčki jezik Komisija je 20. prosinca 2017. ponovno poslala dokumente na grčkom jeziku. Grčka je 26. siječnja 2018. odgovorila Komisiji.

2.   PREDMETNA MJERA

PREDMETNA MJERA

2.1.   Mjera

Mjera

| (17) | Mjera koja se ocjenjuje sustav je poreza na ulaznice za kasina u Grčkoj koji je postojao do studenoga 2012. U okviru tog sustava različit porez naplaćivao se na ulaznice za kasina u Grčkoj na temelju toga je li kasino u javnom ili privatnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(17)

Mjera koja se ocjenjuje sustav je poreza na ulaznice za kasina u Grčkoj koji je postojao do studenoga 2012. U okviru tog sustava različit porez naplaćivao se na ulaznice za kasina u Grčkoj na temelju toga je li kasino u javnom ili privatnom vlasništvu.

| (18) | Od 1995. sva kasina u Grčkoj moraju svakom posjetitelju naplatiti ulaznicu po cijeni od 15 EUR. Zatim 80 % tog iznosa (12 EUR) moraju proslijediti Grčkoj kao porez na ulaznice. Imaju pravo zadržati preostalih 20 % pristojbe (3 EUR), što se smatra naknadom za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova. |
| --- | --- |

(18)

Od 1995. sva kasina u Grčkoj moraju svakom posjetitelju naplatiti ulaznicu po cijeni od 15 EUR. Zatim 80 % tog iznosa (12 EUR) moraju proslijediti Grčkoj kao porez na ulaznice. Imaju pravo zadržati preostalih 20 % pristojbe (3 EUR), što se smatra naknadom za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova.

| (19) | Iznimka u pogledu razine cijene ulaznice koju naplaćuju kasina primjenjuje se u praksi za kasina u državnom vlasništvu („javna kasina”) i za kasino Thessaloniki u privatnom vlasništvu. Ta kasina svakom posjetitelju za ulaz moraju naplatiti 6 EUR. Zatim 80 % tog iznosa (4,80 EUR) moraju proslijediti Grčkoj kao porez na ulaznice. Imaju pravo zadržati preostalih 20 % naknade (1,20 EUR), što se smatra naknadom za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova. |
| --- | --- |

(19)

Iznimka u pogledu razine cijene ulaznice koju naplaćuju kasina primjenjuje se u praksi za kasina u državnom vlasništvu („javna kasina”) i za kasino Thessaloniki u privatnom vlasništvu. Ta kasina svakom posjetitelju za ulaz moraju naplatiti 6 EUR. Zatim 80 % tog iznosa (4,80 EUR) moraju proslijediti Grčkoj kao porez na ulaznice. Imaju pravo zadržati preostalih 20 % naknade (1,20 EUR), što se smatra naknadom za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova.

| (20) | Kao rezultat mjere privatna kasina državi prosljeđuju 12 EUR po posjetitelju, dok javna kasina i kasino Thessaloniki državi prosljeđuju 4,80 EUR po posjetitelju. Zakonom se kasinima dopušta i da u određenim okolnostima besplatno primaju posjetitelje, ali u tom slučaju i dalje državi moraju platiti porez na ulaznice u iznosu od 12 EUR odnosno 4,80 EUR po primljenom posjetitelju, iako nisu naplatila ulaznice. |
| --- | --- |

(20)

Kao rezultat mjere privatna kasina državi prosljeđuju 12 EUR po posjetitelju, dok javna kasina i kasino Thessaloniki državi prosljeđuju 4,80 EUR po posjetitelju. Zakonom se kasinima dopušta i da u određenim okolnostima besplatno primaju posjetitelje, ali u tom slučaju i dalje državi moraju platiti porez na ulaznice u iznosu od 12 EUR odnosno 4,80 EUR po primljenom posjetitelju, iako nisu naplatila ulaznice.

2.2.   Relevantne nacionalne odredbe

Relevantne nacionalne odredbe

| (21) | Prije otvaranja grčkog tržišta kasina 1994. u Grčkoj su poslovala samo tri kasina: kasino Mont Parnès, kasino Corfu i kasino Rodos. U to su vrijeme ta kasina bila javni poduzetnici i poslovala su kao klubovi grčke nacionalne organizacije za turizam („EOT”) u državnom vlasništvu (8). Cijena ulaznica koju su ta kasina naplaćivala utvrđena je odlukama glavnog tajnika EOT-a (9) i iznosila je 1 500 drahmi (oko 4,50 EUR) ili 2 000 drahmi (oko 6 EUR). Nakon što je Grčka 2002. prihvatila euro, zakonska cijena ulaznice za javna kasina utvrđena je na iznos od 6 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Prije otvaranja grčkog tržišta kasina 1994. u Grčkoj su poslovala samo tri kasina: kasino Mont Parnès, kasino Corfu i kasino Rodos. U to su vrijeme ta kasina bila javni poduzetnici i poslovala su kao klubovi grčke nacionalne organizacije za turizam („EOT”) u državnom vlasništvu (8). Cijena ulaznica koju su ta kasina naplaćivala utvrđena je odlukama glavnog tajnika EOT-a (9) i iznosila je 1 500 drahmi (oko 4,50 EUR) ili 2 000 drahmi (oko 6 EUR). Nakon što je Grčka 2002. prihvatila euro, zakonska cijena ulaznice za javna kasina utvrđena je na iznos od 6 EUR.

8

9

| (22) | Grčko tržište kasina otvoreno je 1994. kao posljedica donošenja Zakona 2206/1994 (10) i tad se šest novoosnovanih privatnih kasina pridružilo postojećim trima kasinima u državnom vlasništvu. Člankom 2. stavkom 10. Zakona 2206/1994 propisano je da će se cijena ulaznica za kasina u određenim područjima odrediti ministarskom odlukom, kojom će se odrediti i postotak cijene koji će činiti prihod za Grčku. Ministarskom odlukom (11) od 16. studenoga 1995. („Ministarska odluka iz 1995.”) ministar financija utvrdio je da počevši od 15. prosinca 1995. svi upravitelji kasina u skladu sa Zakonom 2206/1994 (12) moraju naplaćivati ulaznice po cijeni od 5 000 drahmi (13) (oko 15 EUR). U skladu s Ministarskom odlukom iz 1995. poduzeća koja upravljaju kasinima imala su zakonsku obvezu da zadrže 20 % iznosa, uključujući odgovarajući PDV, kao naknadu za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova, dok se preostali iznos smatrao javnim pristojbama (14). U Ministarskoj odluci iz 1995. bilo je propisano da kasina mogu odobriti besplatan ulaz u određenim slučajevima (15). Čak su i u tim slučajevima kasina morala državi proslijediti 80 % zakonske cijene ulaznice, neovisno o tome što im u tim slučajevima nije plaćena cijena ulaznice (16). U skladu s Ministarskom odlukom iz 1995. svaki je kasino na mjesečnoj osnovi izvršavao plaćanje javnih pristojbi (17). Ministarskom odlukom bili su predviđeni i posebni popusti za ulaznice koje su vrijedile 15 ili 30 dana (18). Kad je Grčka 2002. prihvatila euro, standardna zakonska cijena ulaznice za kasina utvrđena je na iznos od 15 EUR. |
| --- | --- |

(22)

Grčko tržište kasina otvoreno je 1994. kao posljedica donošenja Zakona 2206/1994 (10) i tad se šest novoosnovanih privatnih kasina pridružilo postojećim trima kasinima u državnom vlasništvu. Člankom 2. stavkom 10. Zakona 2206/1994 propisano je da će se cijena ulaznica za kasina u određenim područjima odrediti ministarskom odlukom, kojom će se odrediti i postotak cijene koji će činiti prihod za Grčku. Ministarskom odlukom (11) od 16. studenoga 1995. („Ministarska odluka iz 1995.”) ministar financija utvrdio je da počevši od 15. prosinca 1995. svi upravitelji kasina u skladu sa Zakonom 2206/1994 (12) moraju naplaćivati ulaznice po cijeni od 5 000 drahmi (13) (oko 15 EUR). U skladu s Ministarskom odlukom iz 1995. poduzeća koja upravljaju kasinima imala su zakonsku obvezu da zadrže 20 % iznosa, uključujući odgovarajući PDV, kao naknadu za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova, dok se preostali iznos smatrao javnim pristojbama (14). U Ministarskoj odluci iz 1995. bilo je propisano da kasina mogu odobriti besplatan ulaz u određenim slučajevima (15). Čak su i u tim slučajevima kasina morala državi proslijediti 80 % zakonske cijene ulaznice, neovisno o tome što im u tim slučajevima nije plaćena cijena ulaznice (16). U skladu s Ministarskom odlukom iz 1995. svaki je kasino na mjesečnoj osnovi izvršavao plaćanje javnih pristojbi (17). Ministarskom odlukom bili su predviđeni i posebni popusti za ulaznice koje su vrijedile 15 ili 30 dana (18). Kad je Grčka 2002. prihvatila euro, standardna zakonska cijena ulaznice za kasina utvrđena je na iznos od 15 EUR.

10

11

12

13

14

15

16

17

18

| (23) | Iako je rad kasina u Grčkoj općenito uređen Zakonom 2206/1994 i Ministarskom odlukom iz 1995., kasina u javnom vlasništvu, odnosno kasina Mont Parnès, Corfu i Rodos, bila su izuzeta od primjene tog zakona i te odluke dok im Odbor za kasina nije dodijelio odobrenje za obavljanje djelatnosti. Točnije, Zakonom 2160/1993 bilo je predviđeno da će ta kasina nastaviti raditi kao klubovi EOT-a na temelju relevantnih odredaba o EOT-u – točnije, Zakona 1624/1951 (19), Odluke 4109/1960 (20) i Zakona 2160/1993 (21). Zbog toga su kasino Mont Parnès, kasino Corfu i kasino Rodos nastavili primjenjivati cijenu ulaznica od 6 EUR. |
| --- | --- |

(23)

Iako je rad kasina u Grčkoj općenito uređen Zakonom 2206/1994 i Ministarskom odlukom iz 1995., kasina u javnom vlasništvu, odnosno kasina Mont Parnès, Corfu i Rodos, bila su izuzeta od primjene tog zakona i te odluke dok im Odbor za kasina nije dodijelio odobrenje za obavljanje djelatnosti. Točnije, Zakonom 2160/1993 bilo je predviđeno da će ta kasina nastaviti raditi kao klubovi EOT-a na temelju relevantnih odredaba o EOT-u – točnije, Zakona 1624/1951 (19), Odluke 4109/1960 (20) i Zakona 2160/1993 (21). Zbog toga su kasino Mont Parnès, kasino Corfu i kasino Rodos nastavili primjenjivati cijenu ulaznica od 6 EUR.

19

20

21

| (24) | S druge strane, sva nova privatna kasina osnovana nakon donošenja Zakona 2206/1994, osim kasina Thessaloniki, provodila su Ministarsku odluku iz 1995. i primjenjivala cijenu ulaznica od 15 EUR. Iako je kasino Thessaloniki osnovan 1995. i te mu je godine dodijeljeno odobrenje za obavljanje djelatnosti u skladu sa Zakonom 2206/1994, on je do studenoga 2012. primjenjivao umanjenu cijenu ulaznice od 6 EUR koju su primjenjivala kasina u državnom vlasništvu na temelju Zakona 2687/1953 (22), kojim je predviđeno da poduzeća osnovana uz strana ulaganja dobiju barem jednako povoljan tretman kao što je onaj primjenjiv na druga slična poduzeća u zemlji (23). Zahtjev da se 80 % nominalne vrijednosti ulaznica proslijedi državi primjenjivao se na kasino Thessaloniki otkad mu je 1995. izdano odobrenje za obavljanje djelatnosti (24). |
| --- | --- |

(24)

S druge strane, sva nova privatna kasina osnovana nakon donošenja Zakona 2206/1994, osim kasina Thessaloniki, provodila su Ministarsku odluku iz 1995. i primjenjivala cijenu ulaznica od 15 EUR. Iako je kasino Thessaloniki osnovan 1995. i te mu je godine dodijeljeno odobrenje za obavljanje djelatnosti u skladu sa Zakonom 2206/1994, on je do studenoga 2012. primjenjivao umanjenu cijenu ulaznice od 6 EUR koju su primjenjivala kasina u državnom vlasništvu na temelju Zakona 2687/1953 (22), kojim je predviđeno da poduzeća osnovana uz strana ulaganja dobiju barem jednako povoljan tretman kao što je onaj primjenjiv na druga slična poduzeća u zemlji (23). Zahtjev da se 80 % nominalne vrijednosti ulaznica proslijedi državi primjenjivao se na kasino Thessaloniki otkad mu je 1995. izdano odobrenje za obavljanje djelatnosti (24).

22

23

24

| (25) | Grčka smatra da bi posebne odredbe primjenjive na javna kasina koja su postojala prije donošenja Zakona 2206/1994 trebalo smatrati izuzećem od primjene općih odredbi Zakona 2206/1994 i Ministarske odluke iz 1995. U skladu s tim, za Ministarsku odluku iz 1995. nije se smatralo da se primjenjuje na javna kasina do datuma kad im je dodijeljeno odobrenje za obavljanje djelatnosti u skladu sa Zakonom 2206/1994, bilo u pogledu standardne cijene ulaznica od 15 EUR bilo u pogledu zahtjeva da se državi proslijedi 80 % te pristojbe. Međutim, budući da je za javna kasina cijena ulaznice iznimno ostala na razini od 6 EUR na temelju već primjenjivih odluka EOT-a, koje su se smatrale posebnim odredbama o odstupanju (postojeći lex specialis) na koje ne utječu opće odredbe Zakona 2206/1994 i Ministarska odluka iz 1995., javna su kasina plaćala samo 80 % iznosa od 6 EUR. Odluke EOT-a nisu bile primjenjive samo ako kasina kao posljedica privatizacije više nisu bila u stopostotnom vlasništvu države. Tek su nakon privatizacije ta kasina počela naplaćivati standardnu cijenu ulaznice od 15 EUR te su morala plaćati porez državi u iznosu od 80 % cijene od 15 EUR. |
| --- | --- |

(25)

Grčka smatra da bi posebne odredbe primjenjive na javna kasina koja su postojala prije donošenja Zakona 2206/1994 trebalo smatrati izuzećem od primjene općih odredbi Zakona 2206/1994 i Ministarske odluke iz 1995. U skladu s tim, za Ministarsku odluku iz 1995. nije se smatralo da se primjenjuje na javna kasina do datuma kad im je dodijeljeno odobrenje za obavljanje djelatnosti u skladu sa Zakonom 2206/1994, bilo u pogledu standardne cijene ulaznica od 15 EUR bilo u pogledu zahtjeva da se državi proslijedi 80 % te pristojbe. Međutim, budući da je za javna kasina cijena ulaznice iznimno ostala na razini od 6 EUR na temelju već primjenjivih odluka EOT-a, koje su se smatrale posebnim odredbama o odstupanju (postojeći lex specialis) na koje ne utječu opće odredbe Zakona 2206/1994 i Ministarska odluka iz 1995., javna su kasina plaćala samo 80 % iznosa od 6 EUR. Odluke EOT-a nisu bile primjenjive samo ako kasina kao posljedica privatizacije više nisu bila u stopostotnom vlasništvu države. Tek su nakon privatizacije ta kasina počela naplaćivati standardnu cijenu ulaznice od 15 EUR te su morala plaćati porez državi u iznosu od 80 % cijene od 15 EUR.

lex specialis

| (26) | Nakon njegove djelomične privatizacije još se jedno izuzeće od primjene općih odredbi Zakona 2206/1994 i Ministarske odluke iz 1995. primjenjivalo u korist kasina Mont Parnès na temelju Zakona 3139/2003, u kojem je izričito propisano da će cijena ulaznica za kasino Mont Parnès i dalje iznositi 6 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Nakon njegove djelomične privatizacije još se jedno izuzeće od primjene općih odredbi Zakona 2206/1994 i Ministarske odluke iz 1995. primjenjivalo u korist kasina Mont Parnès na temelju Zakona 3139/2003, u kojem je izričito propisano da će cijena ulaznica za kasino Mont Parnès i dalje iznositi 6 EUR.

| (27) | EOT je 2000. kao upravitelja kasina Mont Parnès i Corfu naslijedio poduzetnik Ellinika Touristika Akinita AE („ETA”), koji je u stopostotnom vlasništvu Grčke. Od kraja 2000. pa do 2003., kad je tim kasinima u skladu sa Zakonom 2206/1994 dodijeljeno odobrenje za obavljanje djelatnosti, ETA se, najprije dobrovoljno, a zatim na temelju članka 24. Zakona 2919/2001, počela (25) prilagođavati obvezama utvrđenima za kasina u Zakonu 2206/1994 kako bi oba kasina, koja su prethodno bila u državnom vlasništvu, pripremila za dobivanje svih odobrenja i privatizaciju. Tijekom tog prijelaznog razdoblja ETA je državi prosljeđivala 80 % cijene ulaznica od 6 EUR koju su naplaćivali kasina Mont Parnès i Corfu. Prema informacijama dostavljenima Komisiji nije izdana nikakva nova ministarska odluka i kasino Corfu nastavio je naplaćivati ulaznice po cijeni od 6 EUR do privatizacije u kolovozu 2010. (26), kad je počeo primjenjivati cijenu ulaznice od 15 EUR. |
| --- | --- |

(27)

EOT je 2000. kao upravitelja kasina Mont Parnès i Corfu naslijedio poduzetnik Ellinika Touristika Akinita AE („ETA”), koji je u stopostotnom vlasništvu Grčke. Od kraja 2000. pa do 2003., kad je tim kasinima u skladu sa Zakonom 2206/1994 dodijeljeno odobrenje za obavljanje djelatnosti, ETA se, najprije dobrovoljno, a zatim na temelju članka 24. Zakona 2919/2001, počela (25) prilagođavati obvezama utvrđenima za kasina u Zakonu 2206/1994 kako bi oba kasina, koja su prethodno bila u državnom vlasništvu, pripremila za dobivanje svih odobrenja i privatizaciju. Tijekom tog prijelaznog razdoblja ETA je državi prosljeđivala 80 % cijene ulaznica od 6 EUR koju su naplaćivali kasina Mont Parnès i Corfu. Prema informacijama dostavljenima Komisiji nije izdana nikakva nova ministarska odluka i kasino Corfu nastavio je naplaćivati ulaznice po cijeni od 6 EUR do privatizacije u kolovozu 2010. (26), kad je počeo primjenjivati cijenu ulaznice od 15 EUR.

25

26

| (28) | U slučaju kasina Rodos odobrenje za obavljanje djelatnosti u skladu sa Zakonom 2206/1994 izdano je 1996. (27) Međutim, kasino je nastavio primjenjivati sniženu cijenu ulaznica do 1999. te je na cijenu od 15 EUR prešao tek nakon privatizacije u travnju 1999. |
| --- | --- |

(28)

U slučaju kasina Rodos odobrenje za obavljanje djelatnosti u skladu sa Zakonom 2206/1994 izdano je 1996. (27) Međutim, kasino je nastavio primjenjivati sniženu cijenu ulaznica do 1999. te je na cijenu od 15 EUR prešao tek nakon privatizacije u travnju 1999.

27

| (29) | U studenome 2012. Grčka je uvela novo zakonodavstvo (28) u kojem se utvrđuje jednaka zakonska cijena ulaznice od 6 EUR za sva kasina, javna ili privatna, uz obvezu da sva kasina zadrže 20 % (1,20 EUR) cijene ulaznice kao naknadu za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova te da ostatak od 80 % (4,80 EUR) svakog mjeseca proslijede državi kao javne pristojbe. Grčka je potvrdila da je to zakonodavstvo trenutačno i dalje na snazi. |
| --- | --- |

(29)

U studenome 2012. Grčka je uvela novo zakonodavstvo (28) u kojem se utvrđuje jednaka zakonska cijena ulaznice od 6 EUR za sva kasina, javna ili privatna, uz obvezu da sva kasina zadrže 20 % (1,20 EUR) cijene ulaznice kao naknadu za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova te da ostatak od 80 % (4,80 EUR) svakog mjeseca proslijede državi kao javne pristojbe. Grčka je potvrdila da je to zakonodavstvo trenutačno i dalje na snazi.

28

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (30) | Komisija je pokrenula službeni istražni postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a i izrazila sumnju na postojanje diskriminirajućeg fiskalnog tretmana u korist nekoliko konkretnih kasina u Grčkoj, koja se oporezuju po povoljnijoj stopi nego ostala kasina u zemlji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je pokrenula službeni istražni postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a i izrazila sumnju na postojanje diskriminirajućeg fiskalnog tretmana u korist nekoliko konkretnih kasina u Grčkoj, koja se oporezuju po povoljnijoj stopi nego ostala kasina u zemlji.

| (31) | Komisija je smatrala da sporna mjera odstupa od općih grčkih zakonskih odredbi u kojima se utvrđuje uobičajena razina poreza na ulaznice za kasina, čime se poboljšao konkurentski položaj korisnikâ. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je smatrala da sporna mjera odstupa od općih grčkih zakonskih odredbi u kojima se utvrđuje uobičajena razina poreza na ulaznice za kasina, čime se poboljšao konkurentski položaj korisnikâ.

| (32) | Komisija je navela da se čini kako sporna mjera podrazumijeva gubitak državnih sredstava za Grčku i da zbog nje nastaje prednost za kasina s nižom cijenom. Kao odgovor na argument grčkih tijela da su posjetitelji izravni korisnici niže cijene ulaznica, Komisija je navela da subvencije usmjerene na potrošače mogu činiti državnu potporu poduzećima ako dodjela subvencije ovisi o upotrebi određene robe ili usluge određenog poduzetnika (29). |
| --- | --- |

(32)

Komisija je navela da se čini kako sporna mjera podrazumijeva gubitak državnih sredstava za Grčku i da zbog nje nastaje prednost za kasina s nižom cijenom. Kao odgovor na argument grčkih tijela da su posjetitelji izravni korisnici niže cijene ulaznica, Komisija je navela da subvencije usmjerene na potrošače mogu činiti državnu potporu poduzećima ako dodjela subvencije ovisi o upotrebi određene robe ili usluge određenog poduzetnika (29).

29

| (33) | Komisija je primijetila i da se ne čini da je razina poreza utvrđena u skladu s okolnostima svakog pojedinog kasina (30) te je privremeno zaključila da je mjera selektivna (31). |
| --- | --- |

(33)

Komisija je primijetila i da se ne čini da je razina poreza utvrđena u skladu s okolnostima svakog pojedinog kasina (30) te je privremeno zaključila da je mjera selektivna (31).

30

31

| (34) | Komisija je utvrdila da se spornom mjerom moglo narušiti tržišno natjecanje među kasinima u Grčkoj, kao i na tržištu preuzimanja poduzeća u Europi. Komisija je navela da u potpunosti poštuje pravo država članica da reguliraju igre na sreću na svojem državnom području na temelju prava Unije, no ne može prihvatiti da se tim argumentom osporava učinak predmetne mjere na narušavanje tržišnog natjecanja ili trgovine među državama članicama. Upravitelji u tom sektoru često su bile međunarodne grupacije hotela i mjera je mogla utjecati na njihovu odluku o ulaganju, a činjenica je da bi kasina mogla privući turiste u Grčku. Komisija je stoga zaključila da se mjerom može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama (32). |
| --- | --- |

(34)

Komisija je utvrdila da se spornom mjerom moglo narušiti tržišno natjecanje među kasinima u Grčkoj, kao i na tržištu preuzimanja poduzeća u Europi. Komisija je navela da u potpunosti poštuje pravo država članica da reguliraju igre na sreću na svojem državnom području na temelju prava Unije, no ne može prihvatiti da se tim argumentom osporava učinak predmetne mjere na narušavanje tržišnog natjecanja ili trgovine među državama članicama. Upravitelji u tom sektoru često su bile međunarodne grupacije hotela i mjera je mogla utjecati na njihovu odluku o ulaganju, a činjenica je da bi kasina mogla privući turiste u Grčku. Komisija je stoga zaključila da se mjerom može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama (32).

32

| (35) | Komisija je došla do privremenog zaključka da mjera čini nezakonitu državnu potporu jer su je grčka tijela provela bez prethodnog odobrenja Komisije te stoga podliježe primjeni članka 15. Postupovne uredbe koja je tada bila na snazi (Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 (33)) kad je riječ o povratu (34). |
| --- | --- |

(35)

Komisija je došla do privremenog zaključka da mjera čini nezakonitu državnu potporu jer su je grčka tijela provela bez prethodnog odobrenja Komisije te stoga podliježe primjeni članka 15. Postupovne uredbe koja je tada bila na snazi (Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 (33)) kad je riječ o povratu (34).

33

34

| (36) | Komisija nije utvrdila razloge na temelju kojih bi se sporna mjera smatrala spojivom s unutarnjim tržištem jer je smatrala da je riječ o neopravdanoj operativnoj potpori kasinima korisnicima (35). |
| --- | --- |

(36)

Komisija nije utvrdila razloge na temelju kojih bi se sporna mjera smatrala spojivom s unutarnjim tržištem jer je smatrala da je riječ o neopravdanoj operativnoj potpori kasinima korisnicima (35).

35

| (37) | Naposljetku, Komisija je navela da bi, u slučaju da se potvrde njezine sumnje u to da mjera sadržava nespojivu državnu potporu, u skladu s člankom 14. točkom 1. Postupovne uredbe Grčkoj morala naložiti da povrati potporu od korisnikâ, osim ako bi to bilo suprotno nekom od općih pravnih načela (36). |
| --- | --- |

(37)

Naposljetku, Komisija je navela da bi, u slučaju da se potvrde njezine sumnje u to da mjera sadržava nespojivu državnu potporu, u skladu s člankom 14. točkom 1. Postupovne uredbe Grčkoj morala naložiti da povrati potporu od korisnikâ, osim ako bi to bilo suprotno nekom od općih pravnih načela (36).

36

4.   PRIMJEDBE GRČKE I ZAINTERESIRANIH TREĆIH STRANA

PRIMJEDBE GRČKE I ZAINTERESIRANIH TREĆIH STRANA

| (38) | Tijekom službenog istražnog postupka Komisija je primila primjedbe Grčke, kasina Mont Parnès, kasina Thessaloniki i kasina Loutraki. |
| --- | --- |

(38)

Tijekom službenog istražnog postupka Komisija je primila primjedbe Grčke, kasina Mont Parnès, kasina Thessaloniki i kasina Loutraki.

4.1.   Primjedbe Grčke te kasinâ Mont Parnès i Thessaloniki

Primjedbe Grčke te kasinâ Mont Parnès i Thessaloniki

| (39) | Budući da su primjedbe koje je dostavio predstavnik kasinâ Mont Parnès i Thessaloniki, koji su korisnici potpore, u suštini jednake primjedbama koje su dostavila grčka tijela, one su zajednički sažete u ovom odjeljku. |
| --- | --- |

(39)

Budući da su primjedbe koje je dostavio predstavnik kasinâ Mont Parnès i Thessaloniki, koji su korisnici potpore, u suštini jednake primjedbama koje su dostavila grčka tijela, one su zajednički sažete u ovom odjeljku.

| (40) | Grčka te kasina Mont Parnès i Thessaloniki osporavaju postojanje državne potpore na temelju argumenta da se država ne odriče nikakvih prihoda ili da, čak i ako se država odriče prihoda, kasina ne ostvaruju nikakvu prednost. |
| --- | --- |

(40)

Grčka te kasina Mont Parnès i Thessaloniki osporavaju postojanje državne potpore na temelju argumenta da se država ne odriče nikakvih prihoda ili da, čak i ako se država odriče prihoda, kasina ne ostvaruju nikakvu prednost.

| (41) | Grčka tijela tvrde da je diferencijacija cijena samo pitanje regulacije cijena jer naplaćeni porez čini jedinstven udio u odgovarajućoj cijeni izdane ulaznice. |
| --- | --- |

(41)

Grčka tijela tvrde da je diferencijacija cijena samo pitanje regulacije cijena jer naplaćeni porez čini jedinstven udio u odgovarajućoj cijeni izdane ulaznice.

| (42) | Grčka tijela smatraju da cilj određivanja cijene ulaznica i plaćanja državi nije prikupljanje prihoda za državu, nego odvraćanje osoba s niskim dohotkom od igara na sreću. Činjenica da se praksom naplaćivanja ulaznica ostvaruju i javni prihodi ne znači da ona prestaje imati narav kontrolne mjere. Stoga grčka tijela smatraju da je određivanje cijene ulaznice za posjetitelje kasina koji ulaze u prostor za igranje igara na sreću ograničavajuća upravna kontrolna mjera, koja po svojoj prirodi ne čini porez i koju se ne može smatrati poreznim opterećenjem u skladu s Presudom br. 4027/1998 Državnog vijeća (vrhovnog upravnog suda Grčke). |
| --- | --- |

(42)

Grčka tijela smatraju da cilj određivanja cijene ulaznica i plaćanja državi nije prikupljanje prihoda za državu, nego odvraćanje osoba s niskim dohotkom od igara na sreću. Činjenica da se praksom naplaćivanja ulaznica ostvaruju i javni prihodi ne znači da ona prestaje imati narav kontrolne mjere. Stoga grčka tijela smatraju da je određivanje cijene ulaznice za posjetitelje kasina koji ulaze u prostor za igranje igara na sreću ograničavajuća upravna kontrolna mjera, koja po svojoj prirodi ne čini porez i koju se ne može smatrati poreznim opterećenjem u skladu s Presudom br. 4027/1998 Državnog vijeća (vrhovnog upravnog suda Grčke).

| (43) | Kad je riječ o razlici u cijenama različitih kasina, Grčka tvrdi da su ekonomske i socijalne okolnosti različitih kasina drukčije i da se ne mogu uspoređivati. Grčka tijela navode da je razlika u naknadama opravdana zbog razloga javne politike, među ostalim i zato što „uvjeti svakog kasina opravdavaju praksu i potpuno su u skladu s praksom određivanja različitih cijena ulaznica za kasina koja se nalaze u blizini velikih gradskih središta [...] i za kasina na seoskim područjima [...], na kojima uglavnom živi ruralno stanovništvo koje većinom ima niži dohodak i stupanj obrazovanja i koje je u većoj mjeri odvraćati od igara na sreću nego stanovništvo urbanih područja”. |
| --- | --- |

(43)

Kad je riječ o razlici u cijenama različitih kasina, Grčka tvrdi da su ekonomske i socijalne okolnosti različitih kasina drukčije i da se ne mogu uspoređivati. Grčka tijela navode da je razlika u naknadama opravdana zbog razloga javne politike, među ostalim i zato što „uvjeti svakog kasina opravdavaju praksu i potpuno su u skladu s praksom određivanja različitih cijena ulaznica za kasina koja se nalaze u blizini velikih gradskih središta [...] i za kasina na seoskim područjima [...], na kojima uglavnom živi ruralno stanovništvo koje većinom ima niži dohodak i stupanj obrazovanja i koje je u većoj mjeri odvraćati od igara na sreću nego stanovništvo urbanih područja”.

| (44) | Na primjedbu podnositelja pritužbe (kasina Loutraki) da se cijena ulaznica za kasino Corfu promijenila sa 6 EUR na 15 EUR njegovom privatizacijom 2010. grčka tijela odgovaraju da zbog udaljena zemljopisnog položaja otoka Krfa taj kasino ne može biti konkurentan u odnosu na sva ostala grčka kasina (zbog čega nema narušavanja tržišnog natjecanja). Grčka tijela nadalje tvrde da je neophodno učiniti cijenu ulaznica odvraćajućom kako bi se zaštitili stanovnici Krfa jer će promjena uvjeta rada kasina nakon privatizacije neizbježno dovesti do znatnog produljenja njegova radnog vremena, njegovih djelatnosti općenito i njegove privlačnosti. |
| --- | --- |

(44)

Na primjedbu podnositelja pritužbe (kasina Loutraki) da se cijena ulaznica za kasino Corfu promijenila sa 6 EUR na 15 EUR njegovom privatizacijom 2010. grčka tijela odgovaraju da zbog udaljena zemljopisnog položaja otoka Krfa taj kasino ne može biti konkurentan u odnosu na sva ostala grčka kasina (zbog čega nema narušavanja tržišnog natjecanja). Grčka tijela nadalje tvrde da je neophodno učiniti cijenu ulaznica odvraćajućom kako bi se zaštitili stanovnici Krfa jer će promjena uvjeta rada kasina nakon privatizacije neizbježno dovesti do znatnog produljenja njegova radnog vremena, njegovih djelatnosti općenito i njegove privlačnosti.

| (45) | Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki tvrde da, čak i ako postoji prednost za kasina s nižom cijenom (jer privlače više posjetitelja), isto tako ne dolazi do gubitka državnih sredstava. Nadalje, nije sigurno da bi u slučaju više cijene ulaznice ti navodni korisnici ostvarili veće prihode za državu te je navodni gubitak prihoda stoga samo hipotetski. Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki ističu i da korist od niže cijene ulaznica dobiva posjetitelj te da je udio cijene koji kasino zadržava veći u slučaju kasina s cijenom ulaznice od 15 EUR, što znači korist za ta kasina. |
| --- | --- |

(45)

Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki tvrde da, čak i ako postoji prednost za kasina s nižom cijenom (jer privlače više posjetitelja), isto tako ne dolazi do gubitka državnih sredstava. Nadalje, nije sigurno da bi u slučaju više cijene ulaznice ti navodni korisnici ostvarili veće prihode za državu te je navodni gubitak prihoda stoga samo hipotetski. Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki ističu i da korist od niže cijene ulaznica dobiva posjetitelj te da je udio cijene koji kasino zadržava veći u slučaju kasina s cijenom ulaznice od 15 EUR, što znači korist za ta kasina.

| (46) | Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki tvrde i da nema utjecaja na tržišno natjecanje/trgovinu s obzirom na to da je svaki kasino usmjeren na lokalno tržište. Osporavaju mogućnost tržišnog natjecanja s drugim oblicima igara na sreću navedenima u Odluci o pokretanju postupka i navode da je igranje igara na sreću na internetu trenutačno nezakonito u Grčkoj. |
| --- | --- |

(46)

Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki tvrde i da nema utjecaja na tržišno natjecanje/trgovinu s obzirom na to da je svaki kasino usmjeren na lokalno tržište. Osporavaju mogućnost tržišnog natjecanja s drugim oblicima igara na sreću navedenima u Odluci o pokretanju postupka i navode da je igranje igara na sreću na internetu trenutačno nezakonito u Grčkoj.

| (47) | Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki navode i da bi se, čak i sa stajališta da je snižena cijena ulaznica od 6 EUR mogla ili bi mogla utjecati na odluku stranog društva da ulaže u kasino u Grčkoj, to strano društvo uvijek moglo pozvati na Zakon 2687/1953, kao što je to učinilo društvo Hyatt Regency Hotels and Tourism (Thessaloniki) S.A. u slučaju kasina Thessaloniki. |
| --- | --- |

(47)

Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki navode i da bi se, čak i sa stajališta da je snižena cijena ulaznica od 6 EUR mogla ili bi mogla utjecati na odluku stranog društva da ulaže u kasino u Grčkoj, to strano društvo uvijek moglo pozvati na Zakon 2687/1953, kao što je to učinilo društvo Hyatt Regency Hotels and Tourism (Thessaloniki) S.A. u slučaju kasina Thessaloniki.

| (48) | Kad je riječ o navodima podnositelja pritužbe da korisnici mogu omogućiti besplatan ulazak posjetiteljima, ali se doprinos od 80 % i dalje mora platiti, što najjasnije upućuje na to da se mjera može smatrati potporom, grčka tijela tvrde da je ta praksa „iznimna” jer se kasina tom iznimkom navodno uglavnom služe kako bi ponudila besplatan ulazak (kao znak pažnje) važnim osobama ili slavnim posjetiteljima te da je suprotna poreznom pravu (Zakon 2238/1994) jer se izdaci za plaćanje iznosa od 80 % cijene ulaznice državi iz vlastitih sredstava ne priznaju kao produktivni izdaci te se ne mogu odbiti od prihoda društva (što bi društvo koje primjenjuje tu praksu izložilo znatnom poreznom opterećenju). |
| --- | --- |

(48)

Kad je riječ o navodima podnositelja pritužbe da korisnici mogu omogućiti besplatan ulazak posjetiteljima, ali se doprinos od 80 % i dalje mora platiti, što najjasnije upućuje na to da se mjera može smatrati potporom, grčka tijela tvrde da je ta praksa „iznimna” jer se kasina tom iznimkom navodno uglavnom služe kako bi ponudila besplatan ulazak (kao znak pažnje) važnim osobama ili slavnim posjetiteljima te da je suprotna poreznom pravu (Zakon 2238/1994) jer se izdaci za plaćanje iznosa od 80 % cijene ulaznice državi iz vlastitih sredstava ne priznaju kao produktivni izdaci te se ne mogu odbiti od prihoda društva (što bi društvo koje primjenjuje tu praksu izložilo znatnom poreznom opterećenju).

| (49) | Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki nadalje Komisiji ukazuju na druge razlike među kasinima koje se odnose na različite fiskalne/regulatorne mjere. Stoga bi te razlike, koje navodno čine korist za kasino Loutraki (podnositelja pritužbe), nadoknadile prednosti koje korisnici imaju zbog niže cijene ulaznica. Glavna mjera na koju se pozvalo jest da svaki kasino plaća udio godišnje bruto dobiti državi, ali taj je udio na temelju zakona manji za kasino Loutraki nego za druga kasina. Međutim, u tom pogledu Komisija najprije navodi da bi te druge mjere na koje su se pozvala grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki, ako postoje, mogle činiti zasebnu mjeru potpore u korist kasina Loutraki ako su ispunjeni svi uvjeti predviđeni primjenjivim zakonodavstvom Unije o državnim potporama. U svakom slučaju, te se mjere razlikuju od mjere koja se trenutačno ocjenjuje i stoga nisu obuhvaćene ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(49)

Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki nadalje Komisiji ukazuju na druge razlike među kasinima koje se odnose na različite fiskalne/regulatorne mjere. Stoga bi te razlike, koje navodno čine korist za kasino Loutraki (podnositelja pritužbe), nadoknadile prednosti koje korisnici imaju zbog niže cijene ulaznica. Glavna mjera na koju se pozvalo jest da svaki kasino plaća udio godišnje bruto dobiti državi, ali taj je udio na temelju zakona manji za kasino Loutraki nego za druga kasina. Međutim, u tom pogledu Komisija najprije navodi da bi te druge mjere na koje su se pozvala grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki, ako postoje, mogle činiti zasebnu mjeru potpore u korist kasina Loutraki ako su ispunjeni svi uvjeti predviđeni primjenjivim zakonodavstvom Unije o državnim potporama. U svakom slučaju, te se mjere razlikuju od mjere koja se trenutačno ocjenjuje i stoga nisu obuhvaćene ovom Odlukom.

| (50) | Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki nisu dostavila primjedbe koje se odnose na spojivost i zakonitost potpore. |
| --- | --- |

(50)

Grčka tijela te kasina Mont Parnès i Thessaloniki nisu dostavila primjedbe koje se odnose na spojivost i zakonitost potpore.

| (51) | Kao odgovor na novi podnesak podnositelja pritužbe od 14. travnja 2017. i, posebno, na tvrdnju da je veća privlačnost kasinâ korisnikâ koja je proizašla iz nižih cijena ulaznica i ustaljene prakse dijeljenja besplatnih ulaznica dovela do promjene u potražnji i povećanih ukupnih prihoda te stoga činila prednost (vidjeti uvodnu izjavu (56) u nastavku), grčka tijela navode da ni niže cijene ulaznica ni dijeljenje besplatnih ulaznica nisu povezani s povećanjem ukupnih prihoda predmetnih kasina. |
| --- | --- |

(51)

Kao odgovor na novi podnesak podnositelja pritužbe od 14. travnja 2017. i, posebno, na tvrdnju da je veća privlačnost kasinâ korisnikâ koja je proizašla iz nižih cijena ulaznica i ustaljene prakse dijeljenja besplatnih ulaznica dovela do promjene u potražnji i povećanih ukupnih prihoda te stoga činila prednost (vidjeti uvodnu izjavu (56) u nastavku), grčka tijela navode da ni niže cijene ulaznica ni dijeljenje besplatnih ulaznica nisu povezani s povećanjem ukupnih prihoda predmetnih kasina.

4.2.   Primjedbe kasina Loutraki

Primjedbe kasina Loutraki

| (52) | Kasino Loutraki tvrdi da mjere predviđene nacionalnim zakonskim odredbama čine fiskalnu diskriminaciju u korist određenih kasina jer se zahtjev u pogledu prosljeđivanja državi jedinstvenog poreza u iznosu od 80 % cijene ulaznice za kasino primjenjuje na različite porezne osnovice, odnosno na dvije različite cijene ulaznica koje je odredila država. Budući da je cijena ulaznice za kasina korisnike znatno niža od cijene drugih kasina (6 EUR umjesto 15 EUR), dolazi do gubitka prihoda za državu, što upućuje na postojanje državne potpore zbog nastalog narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(52)

Kasino Loutraki tvrdi da mjere predviđene nacionalnim zakonskim odredbama čine fiskalnu diskriminaciju u korist određenih kasina jer se zahtjev u pogledu prosljeđivanja državi jedinstvenog poreza u iznosu od 80 % cijene ulaznice za kasino primjenjuje na različite porezne osnovice, odnosno na dvije različite cijene ulaznica koje je odredila država. Budući da je cijena ulaznice za kasina korisnike znatno niža od cijene drugih kasina (6 EUR umjesto 15 EUR), dolazi do gubitka prihoda za državu, što upućuje na postojanje državne potpore zbog nastalog narušavanja tržišnog natjecanja.

| (53) | Kasino Loutraki nadalje tvrdi da mjera nije objektivno opravdana jer je određivanje niže cijene ulaznica u kasinima korisnicima zapravo protivno socijalnom cilju te razlozima i svojstvima određivanja cijena ulaznica za kasina, kako je opisano u Presudi br. 4027/1998 grčkog Državnog vijeća. Kasino Loutraki navodi da se ne može razumno tvrditi da se upravni nadzor i socijalna zaštita mogu ostvariti različitim cijenama ulaznica, koje u kasinu Mont Parnès, udaljenom samo oko 20 km od središta Atene, iznose 6 EUR dok u kasinu Loutraki, udaljenom oko 85 km od središta Atene, iznose 15 EUR, a u kasinu Thessaloniki, udaljenom samo oko 8 km od središta Soluna, isto tako iznose 6 EUR u usporedbi s cijenom od 15 EUR u kasinu Chalcidice udaljenom oko 120 km od središta Soluna. |
| --- | --- |

(53)

Kasino Loutraki nadalje tvrdi da mjera nije objektivno opravdana jer je određivanje niže cijene ulaznica u kasinima korisnicima zapravo protivno socijalnom cilju te razlozima i svojstvima određivanja cijena ulaznica za kasina, kako je opisano u Presudi br. 4027/1998 grčkog Državnog vijeća. Kasino Loutraki navodi da se ne može razumno tvrditi da se upravni nadzor i socijalna zaštita mogu ostvariti različitim cijenama ulaznica, koje u kasinu Mont Parnès, udaljenom samo oko 20 km od središta Atene, iznose 6 EUR dok u kasinu Loutraki, udaljenom oko 85 km od središta Atene, iznose 15 EUR, a u kasinu Thessaloniki, udaljenom samo oko 8 km od središta Soluna, isto tako iznose 6 EUR u usporedbi s cijenom od 15 EUR u kasinu Chalcidice udaljenom oko 120 km od središta Soluna.

| (54) | Kasino Loutraki navodi da se, iako je Grčka prethodno tvrdila da je snižena cijena ulaznica od 6 EUR opravdana kad se uzmu u obzir posebne okolnosti primjenjive na svaki kasino koji je korisnik mjere, posebno s obzirom na zemljopisni položaj svakog kasina (koji određuje određene gospodarske, socijalne, demografske i druge posebnosti), u kolovozu 2010. nakon privatizacije na kasino Corfu ipak počela primjenjivati cijena od 15 EUR, bez objašnjenja zašto se više ne primjenjuju navedene posebne okolnosti. |
| --- | --- |

(54)

Kasino Loutraki navodi da se, iako je Grčka prethodno tvrdila da je snižena cijena ulaznica od 6 EUR opravdana kad se uzmu u obzir posebne okolnosti primjenjive na svaki kasino koji je korisnik mjere, posebno s obzirom na zemljopisni položaj svakog kasina (koji određuje određene gospodarske, socijalne, demografske i druge posebnosti), u kolovozu 2010. nakon privatizacije na kasino Corfu ipak počela primjenjivati cijena od 15 EUR, bez objašnjenja zašto se više ne primjenjuju navedene posebne okolnosti.

| (55) | Kad je riječ o zasebnim mjerama na koje se pozivaju Grčka i kasino Mont Parnès i koje navodno čine korist za kasino Loutraki (uglavnom tako što bi kasino Loutraki plaćao manji udio godišnje bruto dobiti državi u odnosu na druga kasina), kasino Loutraki tvrdi da je u praksi plaćao isti iznos kao njegovi konkurenti na temelju zasebnog sporazuma s grčkim tijelima. |
| --- | --- |

(55)

Kad je riječ o zasebnim mjerama na koje se pozivaju Grčka i kasino Mont Parnès i koje navodno čine korist za kasino Loutraki (uglavnom tako što bi kasino Loutraki plaćao manji udio godišnje bruto dobiti državi u odnosu na druga kasina), kasino Loutraki tvrdi da je u praksi plaćao isti iznos kao njegovi konkurenti na temelju zasebnog sporazuma s grčkim tijelima.

| (56) | U svojem novom podnesku od 14. travnja 2017., nakon što je Opći sud poništio Konačnu odluku iz 2011., kasino Loutraki ističe da se prednost dodijeljena predmetnom mjerom sastoji od veće privlačnosti kasinâ korisnikâ te od povećanja ukupnih prihoda korisnikâ koje iz toga proizlazi. Kasino Loutraki smatra da bi Komisija trebala utvrditi postojanje te prednosti i donijeti novu konačnu odluku u kojoj se zaključuje da je zbog predmetne mjere nastala takva prednost za korisnike, uzimajući u obzir sve informacije koje su dostavila grčka tijela tijekom postupka koji je prethodio Konačnoj odluci iz 2011. |
| --- | --- |

(56)

U svojem novom podnesku od 14. travnja 2017., nakon što je Opći sud poništio Konačnu odluku iz 2011., kasino Loutraki ističe da se prednost dodijeljena predmetnom mjerom sastoji od veće privlačnosti kasinâ korisnikâ te od povećanja ukupnih prihoda korisnikâ koje iz toga proizlazi. Kasino Loutraki smatra da bi Komisija trebala utvrditi postojanje te prednosti i donijeti novu konačnu odluku u kojoj se zaključuje da je zbog predmetne mjere nastala takva prednost za korisnike, uzimajući u obzir sve informacije koje su dostavila grčka tijela tijekom postupka koji je prethodio Konačnoj odluci iz 2011.

| (57) | Osim toga, kasino Loutraki navodi da ustaljena praksa kasinâ korisnikâ da dijele besplatne ulaznice čini neovisan, treći element dodijeljene prednosti. Kad je riječ o tom elementu, kasino Loutraki moli Komisiju da dostavi sve informacije i dokaze potrebne kako bi se utvrdilo da je praksa dijeljenja besplatnih ulaznica česta i ustaljena te da premašuje ciljeve izuzeća predviđenog Ministarskom odlukom iz 1995. |
| --- | --- |

(57)

Osim toga, kasino Loutraki navodi da ustaljena praksa kasinâ korisnikâ da dijele besplatne ulaznice čini neovisan, treći element dodijeljene prednosti. Kad je riječ o tom elementu, kasino Loutraki moli Komisiju da dostavi sve informacije i dokaze potrebne kako bi se utvrdilo da je praksa dijeljenja besplatnih ulaznica česta i ustaljena te da premašuje ciljeve izuzeća predviđenog Ministarskom odlukom iz 1995.

| (58) | Kasino Loutraki navodi da ta mjera ispunjuje i druge kriterije za državne potpore te nije spojiva s unutarnjim tržištem i da bi stoga Komisija trebala donijeti novu konačnu odluku u kojoj se utvrđuje da je mjera nezakonito stupila na snagu uz kršenje članka 108. stavka 3. UFEU-a i naložiti povrat prednosti. |
| --- | --- |

(58)

Kasino Loutraki navodi da ta mjera ispunjuje i druge kriterije za državne potpore te nije spojiva s unutarnjim tržištem i da bi stoga Komisija trebala donijeti novu konačnu odluku u kojoj se utvrđuje da je mjera nezakonito stupila na snagu uz kršenje članka 108. stavka 3. UFEU-a i naložiti povrat prednosti.

5.   OCJENA MJERE

OCJENA MJERE

| (59) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. Kako bi se mjera smatrala potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni svi uvjeti iz te odredbe. Prvo, mora se dodijeliti intervencijom države ili iz državnih sredstava. Drugo, ta intervencija mora biti takva da može utjecati na trgovinu među državama članicama. Treće, zbog nje mora nastati selektivna prednost za primatelja. Četvrto, mora narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje (37). |
| --- | --- |

(59)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. Kako bi se mjera smatrala potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni svi uvjeti iz te odredbe. Prvo, mora se dodijeliti intervencijom države ili iz državnih sredstava. Drugo, ta intervencija mora biti takva da može utjecati na trgovinu među državama članicama. Treće, zbog nje mora nastati selektivna prednost za primatelja. Četvrto, mora narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje (37).

37

| (60) | Kad je riječ o trećem uvjetu za utvrđivanje postojanja potpore, pravi se razlika između uvjeta prednosti i selektivnosti kako bi se osiguralo da ne čine sve državne mjere kojima se dodjeljuje prednost (npr. one kojima se poboljšava neto financijski položaj poduzetnika) državnu potporu, nego samo one kojima se na selektivan način daje prednost određenim poduzetnicima ili kategorijama poduzetnika odnosno određenim gospodarskim sektorima (38). |
| --- | --- |

(60)

Kad je riječ o trećem uvjetu za utvrđivanje postojanja potpore, pravi se razlika između uvjeta prednosti i selektivnosti kako bi se osiguralo da ne čine sve državne mjere kojima se dodjeljuje prednost (npr. one kojima se poboljšava neto financijski položaj poduzetnika) državnu potporu, nego samo one kojima se na selektivan način daje prednost određenim poduzetnicima ili kategorijama poduzetnika odnosno određenim gospodarskim sektorima (38).

38

| (61) | Prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (39). Relevantan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok ili cilj intervencije države (40). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države u uvjetima koji se razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta. Da bi se to procijenilo, financijsku situaciju poduzetnika nakon uvođenja mjere trebalo bi usporediti s financijskom situacijom u kojoj bi bio da mjera nije poduzeta (40). S obzirom na to da je važan jedino učinak mjere na poduzetnika, nije važno je li prednost obvezna za poduzetnika u smislu da je on ne može izbjeći ili odbiti (41). |
| --- | --- |

(61)

Prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (39). Relevantan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok ili cilj intervencije države (40). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države u uvjetima koji se razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta. Da bi se to procijenilo, financijsku situaciju poduzetnika nakon uvođenja mjere trebalo bi usporediti s financijskom situacijom u kojoj bi bio da mjera nije poduzeta (40). S obzirom na to da je važan jedino učinak mjere na poduzetnika, nije važno je li prednost obvezna za poduzetnika u smislu da je on ne može izbjeći ili odbiti (41).

39

40

40

41

| (62) | Točan oblik mjere isto tako nije važan da bi se utvrdilo dodjeljuje li se njome prednost poduzetniku (42). Ne samo da je dodjela pozitivne gospodarske prednosti relevantna za pojam državne potpore, nego i smanjenje gospodarskog opterećenja može predstavljati prednost. Potonje je široka kategorija koja sadržava svako smanjenje naknada koje su obično uključene u proračun poduzetnika (43). To obuhvaća sve situacije u kojima su gospodarski subjekti oslobođeni od sastavnih troškova svojih gospodarskih djelatnosti (44). |
| --- | --- |

(62)

Točan oblik mjere isto tako nije važan da bi se utvrdilo dodjeljuje li se njome prednost poduzetniku (42). Ne samo da je dodjela pozitivne gospodarske prednosti relevantna za pojam državne potpore, nego i smanjenje gospodarskog opterećenja može predstavljati prednost. Potonje je široka kategorija koja sadržava svako smanjenje naknada koje su obično uključene u proračun poduzetnika (43). To obuhvaća sve situacije u kojima su gospodarski subjekti oslobođeni od sastavnih troškova svojih gospodarskih djelatnosti (44).

42

43

44

| (63) | U presudi iz 2014. Opći je sud utvrdio da različita porezna opterećenja na cijene ulaznica za javna i privatna kasina u Grčkoj ne čine smanjenje poreza u korist javnih kasina na temelju kojeg nastaje prednost za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a. Opći sud navodi da „iz predmetne mjere proizlazi da su iznosi koje su kasina isplaćivala državi na temelju poreza na ulaznice samo razmjeran dio onoga što svaki kasino naplati prodajom ulaznica. Slijedom toga, [...] mjera koja je predmet spora ne znači smanjenje porezne osnovice s obzirom na to da su iznosi koje svaki kasino treba isplatiti razmjerni svoti od 80 % ukupnog iznosa stvarno prodanih ulaznica. [...] [S] obzirom na to da je porez od 80 % koji su sva kasina isplaćivala državi izračunan razmjerno iznosima koje su kasina stvarno naplatila prodajom ulaznica” (45), „činjenica da zbog učinka ispitivane mjere kasina koja naplaćuju ulaznicu po cijeni od 6 eura državi isplaćuju manje iznose od onih koje joj isplaćuju kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 15 eura nije dovoljna da bi se utvrdilo postojanje prednosti u odnosu na kasina iz prve kategorije” (46). |
| --- | --- |

(63)

U presudi iz 2014. Opći je sud utvrdio da različita porezna opterećenja na cijene ulaznica za javna i privatna kasina u Grčkoj ne čine smanjenje poreza u korist javnih kasina na temelju kojeg nastaje prednost za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a. Opći sud navodi da „iz predmetne mjere proizlazi da su iznosi koje su kasina isplaćivala državi na temelju poreza na ulaznice samo razmjeran dio onoga što svaki kasino naplati prodajom ulaznica. Slijedom toga, [...] mjera koja je predmet spora ne znači smanjenje porezne osnovice s obzirom na to da su iznosi koje svaki kasino treba isplatiti razmjerni svoti od 80 % ukupnog iznosa stvarno prodanih ulaznica. [...] [S] obzirom na to da je porez od 80 % koji su sva kasina isplaćivala državi izračunan razmjerno iznosima koje su kasina stvarno naplatila prodajom ulaznica” (45), „činjenica da zbog učinka ispitivane mjere kasina koja naplaćuju ulaznicu po cijeni od 6 eura državi isplaćuju manje iznose od onih koje joj isplaćuju kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 15 eura nije dovoljna da bi se utvrdilo postojanje prednosti u odnosu na kasina iz prve kategorije” (46).

45

46

| (64) | U rješenju iz 2015. Sud je potvrdio ta razmatranja i naveo da se „Opći sud opravdano oslonio na činjenicu da razlika između dvaju apsolutnih iznosa koje je potrebno vratiti Grčkoj odgovara istom postotku različitih iznosa koje su primile dvije kategorije kasina” (47). |
| --- | --- |

(64)

U rješenju iz 2015. Sud je potvrdio ta razmatranja i naveo da se „Opći sud opravdano oslonio na činjenicu da razlika između dvaju apsolutnih iznosa koje je potrebno vratiti Grčkoj odgovara istom postotku različitih iznosa koje su primile dvije kategorije kasina” (47).

47

| (65) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se predmetnom mjerom ne dodjeljuje prednost za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(65)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se predmetnom mjerom ne dodjeljuje prednost za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (66) | Kad je riječ o dijeljenju besplatnih ulaznica, Opći sud u presudi iz 2014. utvrdio je da su „kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 6 eura u prednosti jer od primljene cijene ulaznica (koja je jednaka nuli) državi isplaćuju niži iznos od onoga koji isplaćuju kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 15 eura” (48). Međutim, kasnije je utvrdio da se, s obzirom na to da na temelju sustava naplaćivanja ulaznica za kasina u Grčkoj ne nastaje prednost za kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 6 EUR, ne može smatrati da je sustavom besplatnih ulaznica pojačana prednost nastala na temelju tog sustava (49). Zatim je utvrdio da „s obzirom na to da sustav naplaćivanja ulaznica u kasina ne daje prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a kada je riječ o prodanim ulaznicama te da predmetna država članica može dopustiti izdavanje besplatnih ulaznica iz točno određenih i opravdanih razloga kao što su promotivne akcije i društvene obveze, razumno je da država članica kao dodatni uvjet odredi da joj iznosi koji bi joj inače bili isplaćeni budu isplaćeni i u slučaju besplatnih ulaznica” (50). Stoga je Opći sud isključio mogućnost postojanja zasebne i posebne prednosti koja proizlazi iz prakse dijeljenja besplatnih ulaznica (51). |
| --- | --- |

(66)

Kad je riječ o dijeljenju besplatnih ulaznica, Opći sud u presudi iz 2014. utvrdio je da su „kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 6 eura u prednosti jer od primljene cijene ulaznica (koja je jednaka nuli) državi isplaćuju niži iznos od onoga koji isplaćuju kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 15 eura” (48). Međutim, kasnije je utvrdio da se, s obzirom na to da na temelju sustava naplaćivanja ulaznica za kasina u Grčkoj ne nastaje prednost za kasina koja naplaćuju ulaznice po cijeni od 6 EUR, ne može smatrati da je sustavom besplatnih ulaznica pojačana prednost nastala na temelju tog sustava (49). Zatim je utvrdio da „s obzirom na to da sustav naplaćivanja ulaznica u kasina ne daje prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a kada je riječ o prodanim ulaznicama te da predmetna država članica može dopustiti izdavanje besplatnih ulaznica iz točno određenih i opravdanih razloga kao što su promotivne akcije i društvene obveze, razumno je da država članica kao dodatni uvjet odredi da joj iznosi koji bi joj inače bili isplaćeni budu isplaćeni i u slučaju besplatnih ulaznica” (50). Stoga je Opći sud isključio mogućnost postojanja zasebne i posebne prednosti koja proizlazi iz prakse dijeljenja besplatnih ulaznica (51).

48

49

50

51

| (67) | U rješenju iz 2015. Sud je potvrdio ta razmatranja i naveo da se, s obzirom na to da je „Opći sud pravilno utvrdio da na temelju same razlike između iznosa plaćenih državi po prodanoj ulaznici ne nastaje prednost za kasina na koja se primjenjuje cijena ulaznica od 6 EUR”, praksom dijeljenja besplatnih ulaznica ne može pojačati ta prednost (52). |
| --- | --- |

(67)

U rješenju iz 2015. Sud je potvrdio ta razmatranja i naveo da se, s obzirom na to da je „Opći sud pravilno utvrdio da na temelju same razlike između iznosa plaćenih državi po prodanoj ulaznici ne nastaje prednost za kasina na koja se primjenjuje cijena ulaznica od 6 EUR”, praksom dijeljenja besplatnih ulaznica ne može pojačati ta prednost (52).

52

| (68) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se praksom dijeljenja besplatnih ulaznica ne dodjeljuje prednost za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(68)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se praksom dijeljenja besplatnih ulaznica ne dodjeljuje prednost za potrebe članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (69) | Naposljetku, podnositelj pritužbe tvrdi da iz sustava naplaćivanja ulaznica za kasina u Grčkoj proizlazi veća privlačnost javnih kasina za posjetitelje zbog niže zakonske cijene ulaznice i većih ukupnih prihoda (tj. stvaranje drugih izvora prihoda, kao što su usluge igara na sreću, smještaja, bara i restorana) koji nastaju na temelju većeg broja posjetitelja koje je privukla niža cijena ulaznica. Kao i u slučaju besplatnih ulaznica, s obzirom na to da sustav naplaćivanja ulaznica za kasina u Grčkoj sam po sebi ne prouzročuje prednost za javna kasina, ne može se reći da bi bilo kakvo povećanje privlačnosti ili prihoda na temelju većeg broja posjetitelja koje je privukla niža cijena ulaznica prouzročilo prednost. U svakom slučaju, čak i kad bi se moglo dokazati postojanje takve prednosti, samo prednost dodijeljena izravno ili neizravno putem državnih sredstava može činiti potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (53). Sud navodi da se negativan neizravan učinak na državne prihode koji proizlaze iz regulatornih mjera ne smatra prijenosom državnih sredstava ako je riječ o sastavnoj značajki mjere (54). Na primjer, nacionalni propis kojim se određuje najmanja cijena za određenu robu ne podrazumijeva prijenos državnih sredstava (55). Iako različite stope poreza koji javna i privatna kasina prosljeđuju Grčkoj uključuju gubitak državnih sredstava, gubitak državnih sredstava ne proizlazi iz same činjenice da su javna kasina mogla naplaćivati nižu cijenu ulaznica od privatnih kasina. U skladu s tim Komisija zaključuje da prednost koju navodi podnositelj pritužbe, čak i ako se dokaže njezino postojanje, nije dodijeljena iz državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(69)

Naposljetku, podnositelj pritužbe tvrdi da iz sustava naplaćivanja ulaznica za kasina u Grčkoj proizlazi veća privlačnost javnih kasina za posjetitelje zbog niže zakonske cijene ulaznice i većih ukupnih prihoda (tj. stvaranje drugih izvora prihoda, kao što su usluge igara na sreću, smještaja, bara i restorana) koji nastaju na temelju većeg broja posjetitelja koje je privukla niža cijena ulaznica. Kao i u slučaju besplatnih ulaznica, s obzirom na to da sustav naplaćivanja ulaznica za kasina u Grčkoj sam po sebi ne prouzročuje prednost za javna kasina, ne može se reći da bi bilo kakvo povećanje privlačnosti ili prihoda na temelju većeg broja posjetitelja koje je privukla niža cijena ulaznica prouzročilo prednost. U svakom slučaju, čak i kad bi se moglo dokazati postojanje takve prednosti, samo prednost dodijeljena izravno ili neizravno putem državnih sredstava može činiti potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (53). Sud navodi da se negativan neizravan učinak na državne prihode koji proizlaze iz regulatornih mjera ne smatra prijenosom državnih sredstava ako je riječ o sastavnoj značajki mjere (54). Na primjer, nacionalni propis kojim se određuje najmanja cijena za određenu robu ne podrazumijeva prijenos državnih sredstava (55). Iako različite stope poreza koji javna i privatna kasina prosljeđuju Grčkoj uključuju gubitak državnih sredstava, gubitak državnih sredstava ne proizlazi iz same činjenice da su javna kasina mogla naplaćivati nižu cijenu ulaznica od privatnih kasina. U skladu s tim Komisija zaključuje da prednost koju navodi podnositelj pritužbe, čak i ako se dokaže njezino postojanje, nije dodijeljena iz državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

53

54

55

| (70) | Budući da neka mjera mora ispuniti sva četiri kumulativna uvjeta utvrđena u članku 107. stavku 1. UFEU-a kako bi se smatrala državnom potporom, nema potrebe za ispitivanjem jesu li ostali uvjeti ispunjeni u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(70)

Budući da neka mjera mora ispuniti sva četiri kumulativna uvjeta utvrđena u članku 107. stavku 1. UFEU-a kako bi se smatrala državnom potporom, nema potrebe za ispitivanjem jesu li ostali uvjeti ispunjeni u ovom slučaju.

kumulativna

6.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (71) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija zaključuje da sustav poreza na ulaznice za kasina u Grčkoj koji je postojao do studenoga 2012. ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, |
| --- | --- |

(71)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija zaključuje da sustav poreza na ulaznice za kasina u Grčkoj koji je postojao do studenoga 2012. ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sustav poreza na ulaznice za kasina u Grčkoj koji je postojao do studenoga 2012. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. kolovoza 2018.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 235, 31.8.2010., str. 3.

1

(2)  
  Konzorcij – Loutraki S.A.– Club Hotel Casino Loutraki S.A. (Κοινοπραξια Δ.Α.Ε.Τ.– Λουτρακι Α.Ε.– Κλαμπ Οτελ Λουτρακι Α.Ε.), Voukourestiou 11, Akti Poseidonos 48, Loutraki, Atena 10671, Grčka.

2

(3)  
  Kasino Mont Parnès, société anonyme „Elliniko Kasino Parnithas A.E.”, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Grčka.

3

(4)  
  Kasino Thessaloniki, „Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki A.E.”, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Grčka i 13. km ulice Thessaloniki-Polygyrou, 55103 Solun, Grčka.

4

(5)  Odluka 2011/716/EU o državnoj potpori određenim grčkim kasinima C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09) koju je provela Helenska Republika (SL L 285, 1.11.2011., str. 25.).

5

(6)  Presuda Općeg suda od 11. rujna 2014., Helenska Republika protiv Europske komisije, predmet T-425/11, ECLI:EU:T:2014:768.

6

Helenska Republika protiv Europske komisije

(7)  Rješenje Suda od 22. listopada 2015., Europska komisija protiv Helenske Republike, predmet C-530/14 P, ECLI:EU:C:2015:727.

7

Europska komisija protiv Helenske Republike

(8)  Tri su kasina poslovala kao klubovi EOT-a na temelju Zakona 1624/1951, Odluke 4109/1960 i Zakona 2160/1993. EOT je kasnije kao upravitelja kasina Corfu i Mont Parnès zamijenilo grčko društvo za razvoj turizma (ETA), koje je u stopostotnom vlasništvu Grčke, u skladu sa zakonima 2636/1998 i 2837/2000, do izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti dvama navedenim kasinima na temelju Zakona 3139/2003 (kasinom Rodos upravljao je EOT dok mu 1996. nije izdano odobrenje za obavljanje djelatnosti).

8

(9)  Točnije, odluke glavnog tajnika EOT-a (izdane u skladu sa Zakonom 1624/1951 i Odlukom 4109/1960) sljedeće su: Odluka EOT-a 535633/21.11.1991. (o utvrđivanju cijene ulaznica za kasino Mont Parnès na iznos od 2 000 drahmi), Odluka EOT-a 508049/24.3.1992. (o utvrđivanju cijene ulaznica za kasina Corfu i Rodos na iznos od 1 500 drahmi), odluka EOT-a 532691/24.11.1997. (o prilagodbi cijene ulaznica za kasino Corfu na iznos od 2 000 drahmi).

9

(10)  Zakon 2206/1994 o osnivanju, organizaciji, radu i kontroli kasina te drugim pitanjima, Νόμος 2206, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 62 – 20.4.1994.

10

(11)  Ministarska odluka Y.A 1128269/1226/0015/ΠΟΛ.1292/16.11.1995. – ΦΕΚ 982/B'/1995.

11

(12)  Stavak 1. Ministarske odluke iz 1995.: „Upravitelji kasina (Zakon 2206/1994) obvezni su od 15. prosinca 1995. nadalje izdati ulaznicu svakoj osobi u skladu s posebnim odredbama utvrđenima u sljedećim stavcima.”

12

(13)  Stavak 5. Ministarske odluke iz 1995.: „Jedinstvena cijena ulaznice za prostore u kojima se nalaze automati za igre na sreću ili stolne igre iznosi pet tisuća (5 000) drahmi.”

13

(14)  U stavku 7. prvom podstavku Ministarske odluke iz 1995. navedeno je sljedeće: „Od ukupne vrijednosti ulaznice poduzetnici koji upravljaju kasinima zadržavaju iznos od dvadeset posto (20 %), u koji je uključen odgovarajući PDV, kao naknadu za izdavanje ulaznice i pokrivanje troškova, dok se preostali iznos smatra javnom pristojbom.”

14

(15)  U stavku 6. Ministarske odluke iz 1995. navedeno je sljedeće: „Kako bi se zabilježio ulazak osobe kojoj kasino ne želi naplatiti cijenu ulaznice zbog promotivnih razloga ili društvene obveze, kasino izdaje ulaznice iz posebne serije ili posebnog odjeljka blagajne porezne evidencije označenog kao ‚Honoris Causa’/‚Besplatan ulazak’
  ”.

15

(16)  U stavku 7. drugom podstavku Ministarske odluke iz 1995. navedeno je sljedeće: „Za ulaznice izdane pod oznakom ‚Honoris Causa’/‚Besplatan ulazak’ javne se pristojbe plaćaju na temelju vrijednosti ulaznica za taj dan, kako je utvrđeno u stavku 5. ove Odluke.”

16

(17)  U stavku 10. prvom podstavku ministarske odluke iz 1995. navedeno je sljedeće: „Javne pristojbe uplaćuju se nadležnom uredu za porez na dohodak do desetog dana svakog mjeseca uz podnošenje izjave o naknadama prikupljenima tijekom prethodnog mjeseca.”

17

(18)  U stavku 8. prvom i drugom podstavku Ministarske odluke iz 1995. navedeno je sljedeće: „Kako je predviđeno u prethodno navedenim stavcima od 2. do 7., [upravitelji kasina] mogu izdavati trajne ulaznice koje vrijede petnaest ili trideset uzastopnih dana ili jedan kalendarski mjesec, ovisno o slučaju. Na vrijednost prethodno navedenih trajnih ulaznica može se odobriti popust kako slijedi:

18

| (a) | četrdeset posto (40 %) ukupne vrijednosti petnaest dnevnih ulaznica za ulaznice koje vrijede petnaest dana. Ako se te ulaznice izdaju za kalendarsko razdoblje od dva tjedna, posljednja dva tjedna svakog mjeseca odnose se na razdoblje od 16. dana mjeseca do kraja mjeseca; |
| --- | --- |

(a)

četrdeset posto (40 %) ukupne vrijednosti petnaest dnevnih ulaznica za ulaznice koje vrijede petnaest dana. Ako se te ulaznice izdaju za kalendarsko razdoblje od dva tjedna, posljednja dva tjedna svakog mjeseca odnose se na razdoblje od 16. dana mjeseca do kraja mjeseca;

| (b) | pedeset posto (50 %) ukupne vrijednosti trideset dnevnih ulaznica za ulaznice koje vrijede trideset dana ili mjesec dana.” |
| --- | --- |

(b)

pedeset posto (50 %) ukupne vrijednosti trideset dnevnih ulaznica za ulaznice koje vrijede trideset dana ili mjesec dana.”

(19)  Zakon 1624/1951 o ratifikaciji, izmjeni i dopuni Zakona 1565/1950 o osnivanju Grčke organizacije za turizam, Νόμος 1624, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 7 – 8.1.1951.

19

(20)  Zakon 4109/1960 o izmjeni i dopuni zakonodavstva u pogledu Grčke organizacije za turizam i određenih drugih odredbi, Νομοθετικό Διάταγμα 4109, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 153 – 29.9.1960.

20

(21)  Zakon 2160/1993 o turizmu i drugim pitanjima, Νόμος 2160, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 118 – 19.7.1993.

21

(22)  Zakon 2687/1953 o ulaganju i zaštiti stranog kapitala, Νομοθετικό Διάταγμα 2687, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 317 – 10.11.1953.

22

(23)  Kasino Thessaloniki ostvaruje koristi od odredbi Zakona 2687/1953 u skladu s Odlukom predsjednika Π.Λ. 290/1995 (o odobrenju ulaganja stranog kapitala poduzeće Hyatt Regency Hotel and Tourism, Προεδρικό Διάταγμα 290, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 163 – 9.8.1995.), čime je dobio jednak tretman kao kasina Mont Parnès i Corfu.

23

(24)  Vidjeti točke 16., 17. i 18. Odluke o pokretanju postupka.

24

(25)  Kasinom Mont Parnès upravljao je poduzetnik Elliniko Kasino Parnithas A.E. („EKP”), osnovan 2001. kao društvo kći ETA-e koje u potpunosti kontrolira Grčka.

25

(26)  Prema informacijama koje su dostavila grčka tijela tijekom službenog istražnog postupka kasino Corfu privatiziran je 30. kolovoza 2010. tako što je na temelju međunarodnog poziva na podnošenje ponuda 100 % udjela u društvu Corfu Hellenic Casino S.A. („EKK”) prodano poduzetniku V&T Corfu Casino S.A., kojeg je osnovao uspješni ponuditelj, grupacija Vivere Entertainment Commercial & Holding S.A. – Theros International Gaming INC. EKK je osnovan 2001. kao društvo kći ETA-e.

26

(27)  Na temelju Ministarske odluke Τ/633/29.5.1996.

27

(28)  Zakon 4093/2012, Službeni list vlade I 222 od 12. studenoga 2012.

28

(29)  Vidjeti točke od 19. do 23. Odluke o pokretanju postupka.

29

(30)  Vidjeti točke 26., 27., 28. i 37. Odluke o pokretanju postupka.

30

(31)  Vidjeti točke od 24. do 29. Odluke o pokretanju postupka.

31

(32)  Vidjeti točke 30., 31. i 32. Odluke o pokretanju postupka.

32

(33)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

33

(34)  Vidjeti točke 34. i 35. Odluke o pokretanju postupka.

34

(35)  Vidjeti točke 36., 37. i 38. Odluke o pokretanju postupka.

35

(36)  Vidjeti točke 39. i 40. Odluke o pokretanju postupka.

36

(37)  Presuda Suda od 21. prosinca 2016., spojeni predmeti C-20/15 P i C-21/15 P, Komisija protiv World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981,, točka 53. i sudska praksa navedena u presudi.

37

Komisija protiv World Duty Free Group

(38)  Vidjeti predmete C-20/15 P i C-21/15 P Komisija protiv World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, točku 56. i predmet C-6/12 P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, točku 18.

38

Komisija protiv World Duty Free Group

P Oy

(39)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., SFEI i ostali, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60.; presuda Suda od 29. travnja 1999., Španjolska protiv Komisije, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

39

Španjolska protiv Komisije

(40)  Presuda Suda od 2. srpnja 1974., Italija protiv Komisije, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

40

Italija protiv Komisije,

(41)  Odluka Komisije 2004/339/EZ od 15. listopada 2003. o mjerama koje je Italija provela za društvo RAI SpA (SL L 119, 23.4.2004., str. 1.), uvodna izjava 69.; mišljenje nezavisnog odvjetnika Fennellyja od 26. studenoga 1998., Francuska protiv Komisije, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, točka 26.

41

Francuska protiv Komisije

(42)  Presuda Suda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, točka 84.

42

Altmark Trans

(43)  Presuda Suda od 15. ožujka 1994., Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, točka 13.; presuda Suda od 19. rujna 2000., Njemačka protiv Komisije, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, točka 25.; presuda Suda od 19. svibnja 1999., Italija protiv Komisije, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, točka 15.; presuda Suda od 3. ožujka 2005., Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, točka 36.

43

Banco Exterior de España,

Njemačka protiv Komisije

Italija protiv Komisije,

Heiser

(44)  Presuda Suda od 20. studenoga 2003., GEMO SA, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, točke od 28. do 31.

44

GEMO SA

(45)  Presuda iz 2014., točka 55.

45

(46)  Ibidem, točka 57.

46

(47)  Rješenje iz 2015., točka 35.

47

(48)  Presuda iz 2014., točka 76.

48

(49)  Ibidem, točka 77.

49

(50)  Ibidem, točka 78.

50

(51)  Ibidem, točka 80.

51

(52)  Rješenje iz 2015., točka 55.

52

(53)  Presuda Suda od 24. siječnja 1978., Van Tiggele, 82/77, ECLI:EU:C:1978:10, točke 25. i 26.; presuda Općeg suda od 12. prosinca 1996., Air France protiv Komisije, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, točka 63.

53

Van Tiggele

Air France protiv Komisije

(54)  Predmet C-379/98 Preussen Elektra EU:C:2001:160, točka 62.

54

Preussen Elektra

(55)  Presuda Suda od 24. siječnja 1978., Van Tiggele, 82/77, ECLI:EU:C:1978:10, točke 25. i 26.

55

Van Tiggele,

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/71

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/1576

оd 18. listopada 2018.

o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6961)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (3), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama u kojima su zabilježeni slučajevi te bolesti kod domaćih ili divljih svinja (predmetne države članice). U dijelovima od I. do IV. Priloga toj provedbenoj odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u predmetnim državama članicama, razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju u pogledu te bolesti. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU nekoliko je puta izmijenjen kako bi se uzele u obzir promjene epidemiološke situacije u Uniji u pogledu afričke svinjske kuge, koje se trebaju odražavati u tom prilogu. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zadnji je put izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/1512 (5) nakon nedavnih slučajeva izbijanja afričke svinjske kuge u Mađarskoj i Poljskoj. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Komisije 2014/709/EU (4) utvrđuju se mjere kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama u kojima su zabilježeni slučajevi te bolesti kod domaćih ili divljih svinja (predmetne države članice). U dijelovima od I. do IV. Priloga toj provedbenoj odluci utvrđuju se i popisuju određena područja u predmetnim državama članicama, razvrstana prema razini rizika s obzirom na epidemiološku situaciju u pogledu te bolesti. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU nekoliko je puta izmijenjen kako bi se uzele u obzir promjene epidemiološke situacije u Uniji u pogledu afričke svinjske kuge, koje se trebaju odražavati u tom prilogu. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zadnji je put izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/1512 (5) nakon nedavnih slučajeva izbijanja afričke svinjske kuge u Mađarskoj i Poljskoj.

| (2) | Rizik od širenja afričke svinjske kuge među divljim životinjama povezan je s prirodnim sporim širenjem te bolesti u populacijama divljih svinja i rizicima povezanima s ljudskim djelovanjem, kao što je pokazao nedavni razvoj epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Uniji i kao što navodi Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) u znanstvenom mišljenju Odbora za zdravlje i dobrobit životinja objavljenom 14. srpnja 2015.; u znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 23. ožujka 2017.; i u znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 8. studenoga 2017. (6). |
| --- | --- |

(2)

Rizik od širenja afričke svinjske kuge među divljim životinjama povezan je s prirodnim sporim širenjem te bolesti u populacijama divljih svinja i rizicima povezanima s ljudskim djelovanjem, kao što je pokazao nedavni razvoj epidemiološke situacije u pogledu te bolesti u Uniji i kao što navodi Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) u znanstvenom mišljenju Odbora za zdravlje i dobrobit životinja objavljenom 14. srpnja 2015.; u znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 23. ožujka 2017.; i u znanstvenom izvješću o epidemiološkim analizama afričke svinjske kuge u baltičkim državama i Poljskoj objavljenom 8. studenoga 2017. (6).

| (3) | Direktivom Vijeća 2002/60/EZ (7) utvrđuju se minimalne mjere Unije koje treba poduzeti za kontrolu afričke svinjske kuge. Konkretno, člankom 9. Direktive 2002/60/EZ predviđa se uspostava zaraženog i ugroženog područja ako je službeno potvrđena afrička svinjska kuga kod svinja na gospodarstvu, a člancima 10. i 11 te direktive utvrđuju se mjere koje treba poduzeti na zaraženim i ugroženim područjima kako bi se spriječilo širenje navedene bolesti. Osim toga, člankom 15. Direktive 2002/60/EZ predviđaju se mjere koje treba poduzeti u slučaju potvrde afričke svinjske kuge kod divljih svinja, uključujući stavljanje pod službeni nadzor gospodarstava za uzgoj svinja na utvrđenom zaraženom području. Novija su iskustva pokazala da su mjere utvrđene Direktivom 2002/60/EZ djelotvorne u kontroli širenja te bolesti, a posebno mjere čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava. |
| --- | --- |

(3)

Direktivom Vijeća 2002/60/EZ (7) utvrđuju se minimalne mjere Unije koje treba poduzeti za kontrolu afričke svinjske kuge. Konkretno, člankom 9. Direktive 2002/60/EZ predviđa se uspostava zaraženog i ugroženog područja ako je službeno potvrđena afrička svinjska kuga kod svinja na gospodarstvu, a člancima 10. i 11 te direktive utvrđuju se mjere koje treba poduzeti na zaraženim i ugroženim područjima kako bi se spriječilo širenje navedene bolesti. Osim toga, člankom 15. Direktive 2002/60/EZ predviđaju se mjere koje treba poduzeti u slučaju potvrde afričke svinjske kuge kod divljih svinja, uključujući stavljanje pod službeni nadzor gospodarstava za uzgoj svinja na utvrđenom zaraženom području. Novija su iskustva pokazala da su mjere utvrđene Direktivom 2002/60/EZ djelotvorne u kontroli širenja te bolesti, a posebno mjere čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava.

| (4) | Uzimajući u obzir djelotvornost mjera koje se primjenjuju u predmetnim državama članicama u skladu s Direktivom 2002/60/EZ, a posebno onih utvrđenih u članku 10. stavku 4. točki (b), članku 10. stavku 5. i članku 15. te u skladu s mjerama za smanjenje rizika u pogledu afričke svinjske kuge navedenima u Kodeksu o zdravlju kopnenih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja, određena područja u Latviji, Litvi i Poljskoj trenutačno navedena u dijelu III. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi sada uvrstiti u dio II. ili dio I. tog Priloga s obzirom na istek roka od tri mjeseca od datuma završnog čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava. Budući da se u dijelu III. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU nalazi popis područja na kojima situacija još uvijek nije stabilna, uvijek kad se izmjene provode na područjima navedenima u tom dijelu posebna se pozornost mora posvetiti učinku na okolna područja. |
| --- | --- |

(4)

Uzimajući u obzir djelotvornost mjera koje se primjenjuju u predmetnim državama članicama u skladu s Direktivom 2002/60/EZ, a posebno onih utvrđenih u članku 10. stavku 4. točki (b), članku 10. stavku 5. i članku 15. te u skladu s mjerama za smanjenje rizika u pogledu afričke svinjske kuge navedenima u Kodeksu o zdravlju kopnenih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja, određena područja u Latviji, Litvi i Poljskoj trenutačno navedena u dijelu III. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi sada uvrstiti u dio II. ili dio I. tog Priloga s obzirom na istek roka od tri mjeseca od datuma završnog čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava. Budući da se u dijelu III. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU nalazi popis područja na kojima situacija još uvijek nije stabilna, uvijek kad se izmjene provode na područjima navedenima u tom dijelu posebna se pozornost mora posvetiti učinku na okolna područja.

| (5) | Uz to, epidemiološka situacija u Uniji u pogledu afričke svinjske kuge promijenila se od datuma donošenja Provedbene odluke (EU) 2018/1512 te su zabilježeni novi slučajevi izbijanja te bolesti koji se trebaju odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

Uz to, epidemiološka situacija u Uniji u pogledu afričke svinjske kuge promijenila se od datuma donošenja Provedbene odluke (EU) 2018/1512 te su zabilježeni novi slučajevi izbijanja te bolesti koji se trebaju odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU.

| (6) | U rujnu 2018. u okrugu Tauragė u Litvi zabilježen je jedan slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje. Taj slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU. U skladu s tim, to područje Litve koje je pogođeno afričkom svinjskom kugom sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog priloga umjesto u njegovu dijelu I. |
| --- | --- |

(6)

U rujnu 2018. u okrugu Tauragė u Litvi zabilježen je jedan slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje. Taj slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU. U skladu s tim, to područje Litve koje je pogođeno afričkom svinjskom kugom sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog priloga umjesto u njegovu dijelu I.

| (7) | U listopadu 2018. u okrugu Puławy u Poljskoj zabilježen je jedan slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje. Taj slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU. U skladu s tim, to područje Poljske koje je pogođeno afričkom svinjskom kugom sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog priloga umjesto u njegovu dijelu I. |
| --- | --- |

(7)

U listopadu 2018. u okrugu Puławy u Poljskoj zabilježen je jedan slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje. Taj slučaj afričke svinjske kuge kod divlje svinje znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU. U skladu s tim, to područje Poljske koje je pogođeno afričkom svinjskom kugom sada bi trebalo navesti u dijelu II. tog priloga umjesto u njegovu dijelu I.

| (8) | U listopadu 2018. u okrugu Teleorman u Rumunjskoj zabilježen je jedan slučaj izbijanja afričke svinjske kuge kod domaće svinje. Taj slučaj izbijanja afričke svinjske kuge kod domaće svinje znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU. U skladu s tim, to područje Rumunjske koje je pogođeno afričkom svinjskom kugom sada bi trebalo navesti u dijelu III. tog priloga umjesto u njegovu dijelu I. |
| --- | --- |

(8)

U listopadu 2018. u okrugu Teleorman u Rumunjskoj zabilježen je jedan slučaj izbijanja afričke svinjske kuge kod domaće svinje. Taj slučaj izbijanja afričke svinjske kuge kod domaće svinje znači da je stupanj rizika povećan, što bi se trebalo odražavati u Prilogu Provedbenoj odluci 2014/709/EU. U skladu s tim, to područje Rumunjske koje je pogođeno afričkom svinjskom kugom sada bi trebalo navesti u dijelu III. tog priloga umjesto u njegovu dijelu I.

| (9) | Kako bi se uzele u obzir nedavne promjene u epidemiološkom razvoju afričke svinjske kuge u Uniji i proaktivno odgovorilo na rizike povezane sa širenjem te bolesti, trebalo bi utvrditi nova dostatno velika područja visokog rizika u Latviji, Litvi i Poljskoj te ih navesti u dijelovima I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU, te prenijeti određena područja iz dijela III. u dio I. ili dio II. s obzirom na istek roka od tri mjeseca od datuma završnog čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se uzele u obzir nedavne promjene u epidemiološkom razvoju afričke svinjske kuge u Uniji i proaktivno odgovorilo na rizike povezane sa širenjem te bolesti, trebalo bi utvrditi nova dostatno velika područja visokog rizika u Latviji, Litvi i Poljskoj te ih navesti u dijelovima I. i II. Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU, te prenijeti određena područja iz dijela III. u dio I. ili dio II. s obzirom na istek roka od tri mjeseca od datuma završnog čišćenja i dezinfekcije zaraženih gospodarstava. Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2018.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  
  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2014/709/EU od 9. listopada 2014. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke 2014/178/EU (SL L 295, 11.10.2014., str. 63.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1512 оd 10. listopada 2018. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci 2014/709/EU o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu afričke svinjske kuge u određenim državama članicama (SL L 255, 11.10.2018., str. 18.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015.; 13(7):4163; EFSA Journal 2017.; 15(3):4732; EFSA Journal 2017.; 15(11):5068.

6

EFSA Journal

(7)  Direktiva Vijeća 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. o utvrđivanju posebnih odredaba za kontrolu afričke svinjske kuge i o izmjeni Direktive 92/119/EEZ koja se odnosi na tješinsku bolest i afričku svinjsku kugu (SL L 192, 20.7.2002., str. 27.).

7

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj odluci 2014/709/EU zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG

DIO I.

1.   Češka

Sljedeća područja u Češkoj:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Mađarska

Sljedeća područja u Mađarskoj:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

5.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivalybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

6.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| część gminy Kotuń położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

część gminy Kotuń położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim. |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Karczmiska, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Karczmiska, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin. |
| --- |

powiat miejski Lublin.

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim. |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim.

7.   Rumunjska

Sljedeća područja u Rumunjskoj:

| — | okrug Alba sa sljedećim razgraničenjem:






  — | sjeverno od državne ceste br. 7 |
| --- | --- | --- |

—

okrug Alba sa sljedećim razgraničenjem:

—

sjeverno od državne ceste br. 7

| — | okrug Arad sa sljedećim razgraničenjima:






  — | na sjevernoj strani linije koju opisuju sljedeći lokaliteti:






  — | Macea, |
| --- | --- | --- | --- |

—

okrug Arad sa sljedećim razgraničenjima:

—

na sjevernoj strani linije koju opisuju sljedeći lokaliteti:

—

Macea,

| — | Șiria, |
| --- | --- |

—

Șiria,

| — | Bârzava, |
| --- | --- |

—

Bârzava,

| — | Toc, što je križanje s državnom cestom br. 7, |
| --- | --- |

—

Toc, što je križanje s državnom cestom br. 7,

| — | sjeverno od državne ceste br. 7, |
| --- | --- |

—

sjeverno od državne ceste br. 7,

| — | okrug Arges, |
| --- | --- |

—

okrug Arges,

| — | okrug Bistrița, |
| --- | --- |

—

okrug Bistrița,

| — | okrug Brașov, |
| --- | --- |

—

okrug Brașov,

| — | okrug Cluj, |
| --- | --- |

—

okrug Cluj,

| — | okrug Covasna, |
| --- | --- |

—

okrug Covasna,

| — | Dolj county, |
| --- | --- |

—

Dolj county,

| — | okrug Harghita, |
| --- | --- |

—

okrug Harghita,

| — | okrug Hunedoara sa sljedećim razgraničenjima:






  — | sjeverno od linije koju opisuju sljedeći lokaliteti:






  — | Brănișca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

okrug Hunedoara sa sljedećim razgraničenjima:

—

sjeverno od linije koju opisuju sljedeći lokaliteti:

—

Brănișca,

| — | općina Deva, |
| --- | --- |

—

općina Deva,

| — | Turdaș, |
| --- | --- |

—

Turdaș,

| — | lokaliteti Zam i Aurel Vlaicu, koji su na križanju s državnom cestom br. 7. |
| --- | --- |

—

lokaliteti Zam i Aurel Vlaicu, koji su na križanju s državnom cestom br. 7.

| — | sjeverno od državne ceste br. 7, |
| --- | --- |

—

sjeverno od državne ceste br. 7,

| — | okrug Iasi, |
| --- | --- |

—

okrug Iasi,

| — | okrug Maramureș, |
| --- | --- |

—

okrug Maramureș,

| — | okrug Neamt, |
| --- | --- |

—

okrug Neamt,

| — | Vâlcea county. |
| --- | --- |

—

Vâlcea county.

DIO II.

1.   Češka

Sljedeća područja u Češkoj:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Estonija

Sljedeća područja u Estoniji:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Mađarska

Sljedeća područja u Mađarskoj:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewow powiecie braniewskim, |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewow powiecie braniewskim,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo;

| w województwie podlaskim: |
| --- |

w województwie podlaskim:

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim, |
| --- |

gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek miasto Mińsk Mazowiecki i części gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek miasto Mińsk Mazowiecki i części gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim. |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim.

DIO III.

1.   Latvija

Sljedeća područja u Latviji:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litva

Sljedeća područja u Litvi:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių, Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių, Giedraičių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Poljska

Sljedeća područja u Poljskoj:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gmina Młynary w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim, |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim,

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,

| gminy, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim;

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumunjska

Sljedeća područja u Rumunjskoj:

| — | područje grada Bukurešta, |
| --- | --- |

—

područje grada Bukurešta,

| — | okrug Constanța, |
| --- | --- |

—

okrug Constanța,

| — | okrug Satu Mare, |
| --- | --- |

—

okrug Satu Mare,

| — | okrug Tulcea, |
| --- | --- |

—

okrug Tulcea,

| — | okrug Bacau, |
| --- | --- |

—

okrug Bacau,

| — | okrug Bihor, |
| --- | --- |

—

okrug Bihor,

| — | okrug Brăila, |
| --- | --- |

—

okrug Brăila,

| — | okrug Buzău, |
| --- | --- |

—

okrug Buzău,

| — | okrug Călărași. |
| --- | --- |

—

okrug Călărași.

| — | okrug Dambovita, |
| --- | --- |

—

okrug Dambovita,

| — | okrug Galați, |
| --- | --- |

—

okrug Galați,

| — | okrug Giurgiu. |
| --- | --- |

—

okrug Giurgiu.

| — | okrug Ialomița, |
| --- | --- |

—

okrug Ialomița,

| — | okrug Ilfov, |
| --- | --- |

—

okrug Ilfov,

| — | okrug Prahova, |
| --- | --- |

—

okrug Prahova,

| — | okrug Salaj, |
| --- | --- |

—

okrug Salaj,

| — | okrug Vaslui, |
| --- | --- |

—

okrug Vaslui,

| — | okrug Vrancea, |
| --- | --- |

—

okrug Vrancea,

| — | okrug Teleorman, |
| --- | --- |

—

okrug Teleorman,

| — | okrug Olt. |
| --- | --- |

—

okrug Olt.

DIO IV.

Italija

Sljedeća područja u Italiji:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Ispravci

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 262/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 262/90

---

Ispravak Uredbe (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007

(
  Službeni list Europske unije L 260 od 17. listopada 2018.
  )

Ovaj se ispravak smatra ništavim.

---