# Euroopan unionin C 377E/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2012.377.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 377E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta7. joulukuuta 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2012.377.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 377E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta7. joulukuuta 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 10.–12. toukokuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 227 E, 2.8.2011.HYVÄKSYTYT TEKSTIT |
| | Tiistai 10. toukokuuta 2011 |
| 2012/C 377E/01 | Velallisen omaisuuden jäädyttäminen ja ilmoittaminen rajatylittävissä tapauksissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2011 suosituksista komissiolle ehdotetuista väliaikaisista toimenpiteistä velallisen omaisuuden jäädyttämiseksi ja ilmoittamiseksi rajatylittävissä tapauksissa (2009/2169(INI)) | 1 |
| LIITE | 3 |
| | Keskiviikko 11. toukokuuta 2011 |
| 2012/C 377E/02 | Rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmätEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmistä (2010/2303(INI)) | 7 |
| 2012/C 377E/03 | Vapaakauppasopimus Intian kanssaEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:n ja Intian vapaakauppasopimusneuvottelujen tilanteesta | 13 |
| 2012/C 377E/04 | EU:n ja Japanin kauppasuhteetEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:n ja Japanin kauppasuhteista | 19 |
| 2012/C 377E/05 | Metsien suojelu ja varautuminen ilmastonmuutokseenEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 komission vihreästä kirjasta metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa: varautuminen ilmastonmuutokseen (2010/2106(INI)) | 23 |
| 2012/C 377E/06 | Euroopan parlamentille esitetty neuvoston vuosittainen selvitys yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011toukokuun 17. päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen II osan G jakson 43 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille esitetystä neuvoston vuosittaisesta selvityksestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009 (2010/2124(INI)) | 35 |
| 2012/C 377E/07 | Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehitys Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeenEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen (2010/2299(INI)) | 51 |
| 2012/C 377E/08 | EU maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissäEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:sta maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissä (2010/2298(INI)) | 66 |
| | Torstai 12. toukokuuta 2011 |
| 2012/C 377E/09 | Nuoret liikkeellä -aloite – puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Nuoret liikkeellä -aloitteesta – puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksi (2010/2307(INI)) | 77 |
| 2012/C 377E/10 | VarhaisoppiminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 varhaisoppimisesta Euroopan unionissa (2010/2159(INI)) | 89 |
| 2012/C 377E/11 | EU:n ja Mauritanian välinen kalastuskumppanuussopimusEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 EU:n ja Mauritanian välisestä kalastuskumppanuussopimuksesta | 95 |
| 2012/C 377E/12 | Julkiset hankinnatEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 tasapuolisesta pääsystä julkisen sektorin markkinoille EU:ssa ja kolmansissa maissa sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevan lainsäädännön tarkistamisesta | 99 |
| 2012/C 377E/13 | Öljyn hinnannousun aiheuttama kriisi Euroopan kalastusalallaEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. toukokuuta 2011 öljyn hinnannousun aiheuttamasta kriisistä Euroopan kalastusalalla | 101 |
| 2012/C 377E/14 | Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen uudelleentarkasteluEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small business act -aloitteen uudelleentarkastelusta | 102 |
| 2012/C 377E/15 | Innovaatiounioni: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaanEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 innovaatiounionista: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaan (2010/2245(INI)) | 108 |
| 2012/C 377E/16 | Kotityöntekijöitä koskeva ILOn yleissopimus ja suositusEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 ehdotetusta kotityöntekijöitä koskevasta ILOn yleissopimuksesta ja suosituksesta | 128 |
| 2012/C 377E/17 | AntibioottiresistenssiEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 antibioottiresistenssistä | 131 |
| 2012/C 377E/18 | EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuusEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta (2010/2161(INI)) | 135 |
| 2012/C 377E/19 | Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönottoEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (2010/2156(INI)) | 142 |
| 2012/C 377E/20 | Sarajevo Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2014Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Sarajevosta Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2014 | 155 |
| 2012/C 377E/21 | Sri Lanka: YK:n raportin seurantatoimetEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Sri Lankan tilanteesta | 156 |
| 2012/C 377E/22 | AzerbaidžanEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Azerbaidžanista | 159 |
| 2012/C 377E/23 | Valko-VenäjäEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Valko-Venäjästä | 162 |
| 2012/C 377E/24 | Cleanup in Europe- ja Let's do it World 2012 -aloitteetEuroopan parlamentin kannanotto 12. toukokuuta 2011 Cleanup in Europe- ja Let's do it World 2012 -aloitteisiin | 164 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 10.–12. toukokuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 227 E, 2.8.2011.HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 10. toukokuuta 2011

2012/C 377E/01

Velallisen omaisuuden jäädyttäminen ja ilmoittaminen rajatylittävissä tapauksissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2011 suosituksista komissiolle ehdotetuista väliaikaisista toimenpiteistä velallisen omaisuuden jäädyttämiseksi ja ilmoittamiseksi rajatylittävissä tapauksissa (2009/2169(INI))

1

LIITE

3

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011

2012/C 377E/02

Rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmätEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmistä (2010/2303(INI))

7

2012/C 377E/03

Vapaakauppasopimus Intian kanssaEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:n ja Intian vapaakauppasopimusneuvottelujen tilanteesta

13

2012/C 377E/04

EU:n ja Japanin kauppasuhteetEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:n ja Japanin kauppasuhteista

19

2012/C 377E/05

Metsien suojelu ja varautuminen ilmastonmuutokseenEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 komission vihreästä kirjasta metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa: varautuminen ilmastonmuutokseen (2010/2106(INI))

23

2012/C 377E/06

Euroopan parlamentille esitetty neuvoston vuosittainen selvitys yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011toukokuun 17. päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen II osan G jakson 43 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille esitetystä neuvoston vuosittaisesta selvityksestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009 (2010/2124(INI))

35

2012/C 377E/07

Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehitys Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeenEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen (2010/2299(INI))

51

2012/C 377E/08

EU maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissäEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:sta maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissä (2010/2298(INI))

66

Torstai 12. toukokuuta 2011

2012/C 377E/09

Nuoret liikkeellä -aloite – puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Nuoret liikkeellä -aloitteesta – puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksi (2010/2307(INI))

77

2012/C 377E/10

VarhaisoppiminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 varhaisoppimisesta Euroopan unionissa (2010/2159(INI))

89

2012/C 377E/11

EU:n ja Mauritanian välinen kalastuskumppanuussopimusEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 EU:n ja Mauritanian välisestä kalastuskumppanuussopimuksesta

95

2012/C 377E/12

Julkiset hankinnatEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 tasapuolisesta pääsystä julkisen sektorin markkinoille EU:ssa ja kolmansissa maissa sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevan lainsäädännön tarkistamisesta

99

2012/C 377E/13

Öljyn hinnannousun aiheuttama kriisi Euroopan kalastusalallaEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. toukokuuta 2011 öljyn hinnannousun aiheuttamasta kriisistä Euroopan kalastusalalla

101

2012/C 377E/14

Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen uudelleentarkasteluEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small business act -aloitteen uudelleentarkastelusta

102

2012/C 377E/15

Innovaatiounioni: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaanEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 innovaatiounionista: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaan (2010/2245(INI))

108

2012/C 377E/16

Kotityöntekijöitä koskeva ILOn yleissopimus ja suositusEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 ehdotetusta kotityöntekijöitä koskevasta ILOn yleissopimuksesta ja suosituksesta

128

2012/C 377E/17

AntibioottiresistenssiEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 antibioottiresistenssistä

131

2012/C 377E/18

EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuusEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta (2010/2161(INI))

135

2012/C 377E/19

Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönottoEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (2010/2156(INI))

142

2012/C 377E/20

Sarajevo Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2014Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Sarajevosta Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2014

155

2012/C 377E/21

Sri Lanka: YK:n raportin seurantatoimetEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Sri Lankan tilanteesta

156

2012/C 377E/22

AzerbaidžanEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Azerbaidžanista

159

2012/C 377E/23

Valko-VenäjäEuroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Valko-Venäjästä

162

2012/C 377E/24

Cleanup in Europe- ja Let's do it World 2012 -aloitteetEuroopan parlamentin kannanotto 12. toukokuuta 2011 Cleanup in Europe- ja Let's do it World 2012 -aloitteisiin

164

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 10. toukokuuta 2011 |
| 2012/C 377E/25 | Luigi de Magistrisin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Luigi de Magistrisin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2122(IMM)) | 166 |
| 2012/C 377E/26 | Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2097(IMM)) | 167 |
| 2012/C 377E/27 | Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2010/2284(IMM)) | 169 |
| | Keskiviikko 11. toukokuuta 2011 |
| 2012/C 377E/28 | Työjärjestyksen muuttaminen parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksenaEuroopan parlamentin päätös 11. toukokuuta 2011 Euroopan parlamentin työjärjestyksen muuttamisesta Euroopan parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksena (2010/2292(REG)) | 171 |
| 2012/C 377E/29 | Parlamentin ja komission yhteistä avoimuusrekisteriä koskeva toimielinten sopimusEuroopan parlamentin päätös 11. toukokuuta 2011 Euroopan parlamentin ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä yhteisestä avoimuusrekisteristä (2010/2291(ACI)) | 176 |
| LIITE | 177 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 10. toukokuuta 2011

2012/C 377E/25

Luigi de Magistrisin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Luigi de Magistrisin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2122(IMM))

166

2012/C 377E/26

Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2097(IMM))

167

2012/C 377E/27

Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2010/2284(IMM))

169

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011

2012/C 377E/28

Työjärjestyksen muuttaminen parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksenaEuroopan parlamentin päätös 11. toukokuuta 2011 Euroopan parlamentin työjärjestyksen muuttamisesta Euroopan parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksena (2010/2292(REG))

171

2012/C 377E/29

Parlamentin ja komission yhteistä avoimuusrekisteriä koskeva toimielinten sopimusEuroopan parlamentin päätös 11. toukokuuta 2011 Euroopan parlamentin ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä yhteisestä avoimuusrekisteristä (2010/2291(ACI))

176

LIITE

177

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 10. toukokuuta 2011 |
| 2012/C 377E/30 | Sopimus Prespan puistoalueen suojelusta ja kestävästä kehityksestä ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/31 | Laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskeva sopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen hyväksymisestä (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/32 | Yksipuolisten tullietuuksien myöntäminen hätäapuna Pakistanille ***IEuroopan parlamentin tarkistukset 10. toukokuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä hätäapuna Pakistanille (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 189 |
| 2012/C 377E/33 | Siirtymäjärjestelyt jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi siirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0197Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi siirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten[tark. 1, jollei toisin ilmoiteta] | 203 |
| 2012/C 377E/34 | Makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntäminen Georgialle ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2010)0390Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2011/EU antamiseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle | 211 |
| | Keskiviikko 11. toukokuuta 2011 |
| 2012/C 377E/35 | Elintarvike-erän tunnistamismerkinnät ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (kodifikaatio) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD)) | 216 |
| P7_TC1-COD(2010)0259Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (kodifikaatio) | 216 |
| 2012/C 377E/36 | Mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifikaatio) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD)) | 217 |
| P7_TC1-COD(2010)0260Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifikaatio) (
  1
  ) | 217 |
| LIITE I | 221 |
| LIITE II | 226 |
| LIITE III | 227 |
| 2012/C 377E/37 | Moottoriajoneuvojen sallittu melutaso ja pakojärjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen sallitusta melutasosta ja pakojärjestelmästä (kodifikaatio) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD)) | 228 |
| P7_TC1-COD(2010)0261Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi moottoriajoneuvojen sallitusta melutasosta ja pakojärjestelmästä (kodifikaatio) (
  1
  ) | 229 |
| Liiteluettelo | 232 |
| 2012/C 377E/38 | Kapearaiteiset pyörillä varustetut maatalous- ja metsätraktorit ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2010)0302Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (
  1
  ) | 233 |
| 2012/C 377E/39 | Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä (kodifikaatio) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD)) | 237 |
| P7_TC1-COD(2010)0348Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä (kodifikaatio) (
  1
  ) | 237 |
| 2012/C 377E/40 | Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteet ***IEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD)) | 239 |
| P7_TC1-COD(2010)0349Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteista (kodifikaatio) (
  1
  ) | 240 |
| 2012/C 377E/41 | Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustila, pääsy ohjauspaikalle sekä ovet ja ikkunat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilasta, pääsystä ohjauspaikalle sekä ovista ja ikkunoista (kodifikaatio) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD)) | 242 |
| P7_TC1-COD(2010)0358Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilasta, pääsystä ohjauspaikalle sekä ovista ja ikkunoista (kodifikaatio) (
  1
  ) | 243 |
| 2012/C 377E/42 | Kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD)) | 245 |
| P7_TC1-COD(2010)0264Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (
  1
  ) | 246 |
| LUETTELO LIITTEISTÄ | 250 |
| 2012/C 377E/43 | Valmistettuun tupakkaan sovellettava valmistevero *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu teksti) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS)) | 250 |
| 2012/C 377E/44 | Liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvot ja tekniset eritelmät *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä (kodifikaatio) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE)) | 251 |
| 2012/C 377E/45 | Tekstiilien nimitykset ja niitä vastaavat tekstiilituotteiden merkinnät ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistetusta neuvoston kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi tekstiilikuitujen nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden kuitukoostumuksen selosteista ja merkinnöistä sekä neuvoston direktiivin 73/44/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/73/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/121/EY kumoamisesta (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD)) | 252 |
| P7_TC2-COD(2009)0006Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi tekstiilikuitujen nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden kuitukoostumuksen selosteista ja merkinnöistä sekä neuvoston direktiivin 73/44/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 96/73/EY ja 2008/121/EY kumoamisesta | 252 |
| LIITE | 253 |
| 2012/C 377E/46 | Poikkeukselliset kaupan toimenpiteet Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille ***IEuroopan parlamentin tarkistukset 11. toukokuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) | 253 |
| 2012/C 377E/47 | Radiotaajuuspolitiikka ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD)) | 258 |
| P7_TC1-COD(2010)0252Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2011/EU antamiseksi ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (
  1
  ) | 259 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 10. toukokuuta 2011

2012/C 377E/30

Sopimus Prespan puistoalueen suojelusta ja kestävästä kehityksestä ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

188

2012/C 377E/31

Laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskeva sopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen hyväksymisestä (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

188

2012/C 377E/32

Yksipuolisten tullietuuksien myöntäminen hätäapuna Pakistanille ***IEuroopan parlamentin tarkistukset 10. toukokuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä hätäapuna Pakistanille (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

189

2012/C 377E/33

Siirtymäjärjestelyt jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi siirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0197Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi siirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten[tark. 1, jollei toisin ilmoiteta]

203

2012/C 377E/34

Makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntäminen Georgialle ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

211

P7_TC1-COD(2010)0390Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2011/EU antamiseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle

211

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011

2012/C 377E/35

Elintarvike-erän tunnistamismerkinnät ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (kodifikaatio) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

216

P7_TC1-COD(2010)0259Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (kodifikaatio)

216

2012/C 377E/36

Mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifikaatio) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

217

P7_TC1-COD(2010)0260Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifikaatio) (
  1
  )

1

217

LIITE I

221

LIITE II

226

LIITE III

227

2012/C 377E/37

Moottoriajoneuvojen sallittu melutaso ja pakojärjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen sallitusta melutasosta ja pakojärjestelmästä (kodifikaatio) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

228

P7_TC1-COD(2010)0261Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi moottoriajoneuvojen sallitusta melutasosta ja pakojärjestelmästä (kodifikaatio) (
  1
  )

1

229

Liiteluettelo

232

2012/C 377E/38

Kapearaiteiset pyörillä varustetut maatalous- ja metsätraktorit ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

232

P7_TC1-COD(2010)0302Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (
  1
  )

1

233

2012/C 377E/39

Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä (kodifikaatio) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

237

P7_TC1-COD(2010)0348Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä (kodifikaatio) (
  1
  )

1

237

2012/C 377E/40

Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteet ***IEuroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

239

P7_TC1-COD(2010)0349Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteista (kodifikaatio) (
  1
  )

1

240

2012/C 377E/41

Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustila, pääsy ohjauspaikalle sekä ovet ja ikkunat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilasta, pääsystä ohjauspaikalle sekä ovista ja ikkunoista (kodifikaatio) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

242

P7_TC1-COD(2010)0358Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilasta, pääsystä ohjauspaikalle sekä ovista ja ikkunoista (kodifikaatio) (
  1
  )

1

243

2012/C 377E/42

Kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

245

P7_TC1-COD(2010)0264Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (
  1
  )

1

246

LUETTELO LIITTEISTÄ

250

2012/C 377E/43

Valmistettuun tupakkaan sovellettava valmistevero *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu teksti) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

250

2012/C 377E/44

Liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvot ja tekniset eritelmät *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä (kodifikaatio) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

251

2012/C 377E/45

Tekstiilien nimitykset ja niitä vastaavat tekstiilituotteiden merkinnät ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistetusta neuvoston kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi tekstiilikuitujen nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden kuitukoostumuksen selosteista ja merkinnöistä sekä neuvoston direktiivin 73/44/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/73/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/121/EY kumoamisesta (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

252

P7_TC2-COD(2009)0006Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi tekstiilikuitujen nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden kuitukoostumuksen selosteista ja merkinnöistä sekä neuvoston direktiivin 73/44/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 96/73/EY ja 2008/121/EY kumoamisesta

252

LIITE

253

2012/C 377E/46

Poikkeukselliset kaupan toimenpiteet Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille ***IEuroopan parlamentin tarkistukset 11. toukokuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD))

253

2012/C 377E/47

Radiotaajuuspolitiikka ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

258

P7_TC1-COD(2010)0252Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2011/EU antamiseksi ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (
  1
  )

1

259

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| **I | Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| **II | Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| ***III | Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

**I

Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

**II

Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

***II

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

***III

Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐.

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti ISTUNTOKAUSI 2011–2012 Istunnot 10.–12. toukokuuta 2011 Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 227 E, 2.8.2011. HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 10. toukokuuta 2011

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/1

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Velallisen omaisuuden jäädyttäminen ja ilmoittaminen rajatylittävissä tapauksissa

P7_TA(2011)0193

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. toukokuuta 2011 suosituksista komissiolle ehdotetuista väliaikaisista toimenpiteistä velallisen omaisuuden jäädyttämiseksi ja ilmoittamiseksi rajatylittävissä tapauksissa (2009/2169(INI))

2012/C 377 E/01

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2007 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta tuomioiden täytäntöönpanon tehostamisesta Euroopan unionissa: pankkitalletusten takavarikointi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2007 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta tuomioiden täytäntöönpanon tehostamisesta Euroopan unionissa: pankkitalletusten takavarikointi (1),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman tuomioiden tehokkaasta täytäntöönpanosta Euroopan unionissa: velallisen omaisuuden läpinäkyvyys (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman tuomioiden tehokkaasta täytäntöönpanosta Euroopan unionissa: velallisen omaisuuden läpinäkyvyys (2),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten" – Tukholman ohjelma (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten" – Tukholman ohjelma (3),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 10. joulukuuta 2009 hyväksymän (4) Tukholman ohjelman vuosiksi 2010–2014 – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (5) ja erityisesti sen 3.4.2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 10. joulukuuta 2009 hyväksymän (4) Tukholman ohjelman vuosiksi 2010–2014 – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (5) ja erityisesti sen 3.4.2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0147/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0147/2011),

| A. | ottaa huomioon, että sisämarkkinat ovat tärkein väline, jolla voidaan edistää rahoituskriisin jälkeistä kasvua unionissa; ottaa huomioon, että on oleellista antaa niille miljoonille yrityksille, jotka hyödyntävät sisämarkkinoita, sekä niille miljoonille kansalaisille, jotka käyttävät oikeuttaan asua, työskennellä ja matkustaa kaikkialla EU:ssa, tehokkaat oikeussuojakeinot siltä varalta, että he joutuvat perimään saataviaan toiselta kansalaiselta tai yritykseltä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sisämarkkinat ovat tärkein väline, jolla voidaan edistää rahoituskriisin jälkeistä kasvua unionissa; ottaa huomioon, että on oleellista antaa niille miljoonille yrityksille, jotka hyödyntävät sisämarkkinoita, sekä niille miljoonille kansalaisille, jotka käyttävät oikeuttaan asua, työskennellä ja matkustaa kaikkialla EU:ssa, tehokkaat oikeussuojakeinot siltä varalta, että he joutuvat perimään saataviaan toiselta kansalaiselta tai yritykseltä,

| B. | ottaa huomioon, että sisämarkkinat sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue voivat konkretisoitua kansalaisten ja yritysten kannalta ainoastaan siinä tapauksessa, että unionin oikeutta ja etenkin yksityisoikeutta sovelletaan tehokkaasti alkaen siitä, että unionin säännökset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niistä tiedotetaan, ja päätyen lainsäädännön soveltamiseen ja täytäntöönpanoon, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sisämarkkinat sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue voivat konkretisoitua kansalaisten ja yritysten kannalta ainoastaan siinä tapauksessa, että unionin oikeutta ja etenkin yksityisoikeutta sovelletaan tehokkaasti alkaen siitä, että unionin säännökset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niistä tiedotetaan, ja päätyen lainsäädännön soveltamiseen ja täytäntöönpanoon,

| C. | ottaa huomioon, että velkojen periminen rajojen yli onnistuu nykyisin vain hyvin harvoin, olipa kyse luonnollisten henkilöiden varoista tai yrityksistä; ottaa huomioon, että nykyinen tilanne haittaa rajatylittävää kaupankäyntiä, antaa vastahakoisille velallisille sen kuvan, etteivät he joudu vastuuseen toiminnastaan, ja heikentää unionin taloudellista suorituskykyä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että velkojen periminen rajojen yli onnistuu nykyisin vain hyvin harvoin, olipa kyse luonnollisten henkilöiden varoista tai yrityksistä; ottaa huomioon, että nykyinen tilanne haittaa rajatylittävää kaupankäyntiä, antaa vastahakoisille velallisille sen kuvan, etteivät he joudu vastuuseen toiminnastaan, ja heikentää unionin taloudellista suorituskykyä,

| D. | ottaa huomion, että velan perimisestä maiden rajojen yli aiheutuu nykyisin velkojalle liian suuret kulut tapauksissa, joissa velallisella on varoja useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että on tullut aika yksinkertaistaa ja nopeuttaa velkojen perintäprosessia, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomion, että velan perimisestä maiden rajojen yli aiheutuu nykyisin velkojalle liian suuret kulut tapauksissa, joissa velallisella on varoja useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että on tullut aika yksinkertaistaa ja nopeuttaa velkojen perintäprosessia,

| E. | ottaa huomioon, että nämä liian suuret kulut vaikuttavat kielteisesti rajojen yli myönnettäviin lainoihin ja jopa rajojen yli tehtäviin kaupallisiin siirtoihin ja rajoittavat siten merkittävästi sisämarkkinoiden toimivuutta, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että nämä liian suuret kulut vaikuttavat kielteisesti rajojen yli myönnettäviin lainoihin ja jopa rajojen yli tehtäviin kaupallisiin siirtoihin ja rajoittavat siten merkittävästi sisämarkkinoiden toimivuutta,

| F. | ottaa huomioon, että rajatylittävä täytäntöönpano on asetettava sisämarkkinoilla ensisijaiseksi tavoitteeksi ja tuomioistuinten on voitava nopeasti määrätä velallisen tai väitetyn velallisen varojen jäädyttämisestä; ottaa huomioon, että tällaisen välineen puuttuessa vilpilliset elinkeinonharjoittajat ja muut, jotka pyrkivät tahallisesti välttelemään vastuutaan, voivat siirtää varansa toiseen tuomiopiiriin ja pakottaa näin kansalaiset ja pienet yritykset, jotka ovat jo hakeneet tuomioistuimen tuomion, viemään asiansa toisen jäsenvaltion tuomioistuimeen periäkseen saatavansa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että rajatylittävä täytäntöönpano on asetettava sisämarkkinoilla ensisijaiseksi tavoitteeksi ja tuomioistuinten on voitava nopeasti määrätä velallisen tai väitetyn velallisen varojen jäädyttämisestä; ottaa huomioon, että tällaisen välineen puuttuessa vilpilliset elinkeinonharjoittajat ja muut, jotka pyrkivät tahallisesti välttelemään vastuutaan, voivat siirtää varansa toiseen tuomiopiiriin ja pakottaa näin kansalaiset ja pienet yritykset, jotka ovat jo hakeneet tuomioistuimen tuomion, viemään asiansa toisen jäsenvaltion tuomioistuimeen periäkseen saatavansa,

| G. | ottaa huomioon, että tarvitaan määräys varoja koskevien tietojen antamisesta, koska velkojien on rajatylittävissä tapauksissa käytännössä vaikea saada tietoja velallisista niin julkisista kuin yksityisistäkään lähteistä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tarvitaan määräys varoja koskevien tietojen antamisesta, koska velkojien on rajatylittävissä tapauksissa käytännössä vaikea saada tietoja velallisista niin julkisista kuin yksityisistäkään lähteistä,

| H. | ottaa huomion, että tässä päätöslauselmassa tarkoitetun lainsäädäntötoimen olisi parlamentin esittämän pyynnön mukaan perustuttava vaikutusten yksityiskohtaiseen arvioimiseen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomion, että tässä päätöslauselmassa tarkoitetun lainsäädäntötoimen olisi parlamentin esittämän pyynnön mukaan perustuttava vaikutusten yksityiskohtaiseen arvioimiseen,

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusportaalissa olisi oltava saatavilla yksityiskohtaiset tiedot menettelyistä, joita kussakin jäsenvaltioissa sovelletaan vaateiden panemiseksi täytäntöön; ehdottaa, että jäsenvaltioissa toimivien täytäntöönpanoviranomaisten välistä yhteistyötä olisi vauhditettava velanperinnän nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusportaalissa olisi oltava saatavilla yksityiskohtaiset tiedot menettelyistä, joita kussakin jäsenvaltioissa sovelletaan vaateiden panemiseksi täytäntöön; ehdottaa, että jäsenvaltioissa toimivien täytäntöönpanoviranomaisten välistä yhteistyötä olisi vauhditettava velanperinnän nopeuttamiseksi;

| J. | ottaa huomioon, että nyt ehdotettavien välineiden olisi täydennettävä jo olemassa olevia unionin säännöksiä ja aloitteita, etenkin 16. helmikuuta 2011 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/7/EU kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta (6), 22. joulukuuta 2000 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 44/2001 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (7), 12. joulukuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1896/2006 eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta (8), 11. heinäkuuta 2007 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 861/2007 eurooppalaisesta vähäisiin vaatimuksiin sovellettavasta menettelystä (9) sekä Euroopan oikeusportaalia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että nyt ehdotettavien välineiden olisi täydennettävä jo olemassa olevia unionin säännöksiä ja aloitteita, etenkin 16. helmikuuta 2011 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2011/7/EU kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta (6), 22. joulukuuta 2000 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 44/2001 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (7), 12. joulukuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1896/2006 eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta (8), 11. heinäkuuta 2007 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 861/2007 eurooppalaisesta vähäisiin vaatimuksiin sovellettavasta menettelystä (9) sekä Euroopan oikeusportaalia,

| K. | ottaa huomioon, että välineiden olisi oltava yksinkertaisia ja että niiden ei pitäisi johtaa viivästyksiin eikä tarpeettomiin kuluihin; ottaa huomioon, että välineiden täytyy tarvittaessa olla käytettävissä yksipuolisesti (ex parte) niin, että niihin liittyy tietty yllätysmomentti; ottaa huomioon, että velallisten ja väitettyjen velallisten oikeuksia olisi vastaavasti suojeltava, jotta pyydettyjä toimenpiteitä ei käytetä väärin, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että välineiden olisi oltava yksinkertaisia ja että niiden ei pitäisi johtaa viivästyksiin eikä tarpeettomiin kuluihin; ottaa huomioon, että välineiden täytyy tarvittaessa olla käytettävissä yksipuolisesti (ex parte) niin, että niihin liittyy tietty yllätysmomentti; ottaa huomioon, että velallisten ja väitettyjen velallisten oikeuksia olisi vastaavasti suojeltava, jotta pyydettyjä toimenpiteitä ei käytetä väärin,

| 1. | pyytää komissiota viipymättä esittämään parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan nojalla lainsäädäntöehdotuksia toimenpiteistä velallisen omaisuuden jäädyttämiseksi ja ilmoittamiseksi rajatylittävissä tapauksissa liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota viipymättä esittämään parlamentille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan nojalla lainsäädäntöehdotuksia toimenpiteistä velallisen omaisuuden jäädyttämiseksi ja ilmoittamiseksi rajatylittävissä tapauksissa liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti;

| 2. | vahvistaa, että suosituksissa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettu kansalaisten perusoikeuksia; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa, että suosituksissa on noudatettu toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettu kansalaisten perusoikeuksia;

| 3. | katsoo, että pyydetyllä ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia EU:n talousarvioon; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että pyydetyllä ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia EU:n talousarvioon;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle.

---

(1)  EUVL C 263 E, 16.10.2008, s. 655.

(2)  OJ C 184 E, 8.7.2010, s. 7.

(3)  OJ C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(4)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, 10. ja 11. joulukuuta 2009, EUCO 6/09.

(5)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

(6)  EUVL L 48, 23.2.2011, s. 1.

(7)  EUVL L 12, 16.1.2001, s. 1.

(8)  EUVL L 399, 30.12.2006, s. 1.

(9)  EUVL L 199, 31.7.2007, s. 1.

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011LIITE

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

Suositus nro 1 (hyväksyttävien välineiden muoto ja luonne)

Euroopan parlamentti pyytää ehdottamaan seuraavia välineitä: eurooppalainen määräys varojen säilyttämisestä (European order for the preservation of assets, EOPA) ja eurooppalainen määräys varojen ilmoittamisesta (European order for the disclosure of assets, EODA). Unionin toiminta olisi toteutettava asetuksen muodossa. Kummankin välineen olisi oltava itsenäinen toimintakeino ja täydennettävä kansallisen lainsäädännön mukaisia välineitä. Niitä olisi käytettävä vain rajatylittävissä tapauksissa.

Suositus nro 2 (määräyksen antamista koskeva tuomiovalta)

Euroopan parlamentti katsoo, että pyydettäviin välineisiin olisi liitettävä yhdenmukaiset tuomiovaltaa koskevat säännöt siitä, mitkä kansalliset tuomioistuimet ovat toimivaltaisia antamaan kyseisiä määräyksiä. Näitä yhdenmukaisia sääntöjä laadittaessa olisi otettava huomioon, että sillä tuomioistuimella, jolla on neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (1) mukainen asiallinen toimivalta, on yleensä parhaat mahdollisuudet antaa kyseisiä määräyksiä. Säännöissä olisi otettava huomioon myös se, missä vaiheessa on sen pääasian käsittely, jonka yhteydessä määräystä pyydetään.

Suositus nro 3 (määräyksen vastustamismenettelyä koskeva tuomiovalta)

Euroopan parlamentti katsoo, että vain tuomioistuimella, joka on antanut EOPA- tai EODA- määräyksen, on tuomiovalta ottaa vastaan määräykseen liittyviä vastustamismenettelyjä silloin, kun vastustaminen koskee määräyksen EU:n laajuista vaikutusta. Kun vastustaminen koskee määräyksen vaikutusta tietyssä toisessa jäsenvaltiossa kuin siinä, minkä tuomioistuimessa määräys annettiin, tätä sääntöä olisi lievennettävä velallisten, väitettyjen velallisten ja kolmansien osapuolten suojelemiseksi antamalla tuomiovalta myös sen jäsenvaltion tuomioistuimille, jossa varat sijaitsevat. Määräysten vastustamisperusteet olisi lueteltava pyydettävien välineiden yhteydessä kattavasti.

Suositus nro 4 (määräyksen hakemista koskeva mallilomake ja ilmoittaminen)

Euroopan parlamentti katsoo, että kumpaakin määräystä olisi haettava mallilomakkeella, joka on saatavilla kaikilla kielillä muun muassa Euroopan oikeusportaalin kautta. Lomakkeen olisi oltava mahdollisimman yksinkertainen. Määräyksien täytäntöönpanoa koskeva viestintä olisi standardoitava (esimerkiksi EOPA-määräyksen kohdalla: pankin vastaus täytäntöönpanevalle viranomaiselle takavarikoinnin onnistumisen osalta, ilmoitus velalliselle jne.).

Suositus nro 5 (raportointi)

Komissio olisi velvoitettava raportoimaan nyt pyydettävien välineiden toteuttamisesta ja etenkin siitä, kuinka paljon niitä käytetään.

Suositus nro 6 (missä pääasian käsittelyn vaiheessa määräystä voi hakea)

Euroopan parlamentti on sitä mieltä, että on oleellista, että EOPA-määräystä voidaan hakea yksipuolisesti (ex parte) siten, ettei sille osapuolelle, jonka varoista on kyse, ilmoiteta asiasta ennalta. Määräystä olisi voitava hakea pääasian käsittelyn aikana, ennen käsittelyn alkua tai käsittelyn jälkeen.

Suositus nro 7 (velkojan edellytykset)

Euroopan parlamentti katsoo, että kansallisella tuomioistuimella olisi oltava harkintavalta siihen, antaako se EOPA-määräyksen. Lisäksi todistustaakka olisi hakijalla sen osoittamiseksi, että tapauksen ilmeistä perusteltavuutta (fumus boni juris) ja kiireellisyyttä (periculum in mora) koskevat edellytykset täyttyvät. Kansallisten tuomioistuinten olisi arvioitava näitä edellytyksiä unionin tuomioistuimen nykyisen oikeuskäytännön perusteella.

Suositus nro 8 (EOPA-määräyksen antamiseksi tarvittavat vähimmäistiedot)

Euroopan parlamentti on sitä mieltä, että täsmälliset tiedot velallisesta tai väitetystä velallisesta riittäisivät, eikä varsinaisia pankkitilien numeroita tarvittaisi. Tietojen olisi oltava riittävät niin, ettei homonymiasta aiheudu epäselvyyksiä.

Suositus nro 9 (määräyksen täytäntöönpanokelpoisuus)

Jos määräys on, kuten useimmissa tapauksissa, annettu ennen velan vahvistamista tuomiolla, sen olisi oltava täytäntöönpanokelpoinen koko EU:ssa mahdollisimman vähäisin väliaikaisin toimenpitein. Jos sen sijaan määräys on annettu sen jälkeen, kun velka on vahvistettu tuomiolla, sen olisi oltava täytäntöönpanokelpoinen koko EU:ssa ilman väliaikaisia toimenpiteitä.

Suositus nro 10 (määräyksen vaikutus)

Euroopan parlamentti on sitä mieltä, että EOPA-määräyksen vaikutukset olisi rajattava koskemaan pankkitalletusten takavarikointia ja väliaikaista jäädyttämistä eikä sitä pidä laajentaa siten, että velkojalle myönnettäisiin omistusoikeus varoihin. Lisäksi olisi harkittava, kattaisiko määräys mahdollisesti myös muunlaiset omaisuuserät, kuten kiinteän omaisuuden tai tulevat varat (pian erääntyvä saatava tai perintö).

EOPA-määräyksen on koskettava vain tarvittavia pankkitilejä, ja jäädyttämismääräys on rajattava velan määrään lisättynä mahdollisilla oikeuskuluilla ja koroilla. Määräyksen antaneen tuomioistuimen olisi voitava rajata sen voimassaoloaika tapauskohtaisesti ottaen huomioon kunkin tapauksen perusteltavuus.

Suositus nro 11 (EOPA-määräysten käsittely)

Euroopan parlamentti toivoisi käytettävän sähköistä tiedonsiirtojärjestelmää, joka yhdistäisi määräyksen antavan tuomioistuimen siihen pankkiin, jossa tilit ovat, ja jota voitaisiin käyttää Euroopan oikeusportaalin kautta. Parlamentti pitää kuitenkin myös muita vaihtoehtoja mahdollisina.

Euroopan parlamentti on sitä mieltä, että pankit olisi velvoitettava noudattamaan EOPA-määräystä välittömästi (ts. tarkasti määritettyjen aikarajojen puitteissa) ja myös ilmoittamaan täytäntöönpanoviranomaiselle, onnistuiko takavarikointi. Asian käsittelyssä olisi noudatettava tietosuojaa koskevia sääntöjä.

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota suunnittelemaan pyydettävän välineen sellaiseksi, että sen käytöstä aiheutuu mahdollisimman vähän kuluja. Koska takavarikoinnista aiheutuvat kulut vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen, olisi harkittava, olisiko nyt pyydettävällä välineellä pyrittävä kulujen yhdenmukaistamiseen vai jätetäänkö kuluista päättäminen jäsenvaltioiden tehtäväksi. Kulut eivät joka tapauksessa saisi ylittää asetuksessa säädettyä enimmäismäärää ja niiden olisi oltava läpinäkyvät ja syrjimättömät. Kulujen olisi vastattava tosiasiallisia kustannuksia ja niissä olisi otettava huomioon yhtenäisen euromaksualueen perustaminen sekä se, että tarvittavat menettelyt olisi vakioitava niin suurelta osin kuin mahdollista.

Euroopan parlamentti kehottaa harkitsemaan tarkasti, kenen olisi vastattava EOPA-määräyksen käsittelykuluista, ja tutkimaan jäsenvaltioiden ja paikallisella tasolla sovellettuja parhaita käytäntöjä.

Suositus nro 12 (miten menettelyissä turvataan velallisten tai väitettyjen velallisten oikeudet)

Euroopan parlamentti katsoo, että pyydettävään välineeseen olisi syytä sisällyttää kattavat takeet velallisten ja väitettyjen velallisten oikeuksien turvaamista varten:

| A. | Jos EOPA-määräystä haetaan ennen kuin tuomioistuin on vahvistanut velan, määräyksen antaminen edellyttää hakijalta vakuuksien tai muiden takeiden toimittamista tuomioistuimen tarkasteltavaksi, jotta vastaajalle tai kolmansille osapuolille voidaan myöntää korvauksia siinä tapauksessa, että niille aiheutuu määräyksestä vahinkoa. Vastaajan olisi voitava päättää EOPA-määräys tarjoamalla tarvittavat vakuudet. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että nämä säännökset eivät estä niitä, joiden taloudelliset voimavarat ovat vähäiset, käyttämästä tätä toimintatapaa. |
| --- | --- |

A.

Jos EOPA-määräystä haetaan ennen kuin tuomioistuin on vahvistanut velan, määräyksen antaminen edellyttää hakijalta vakuuksien tai muiden takeiden toimittamista tuomioistuimen tarkasteltavaksi, jotta vastaajalle tai kolmansille osapuolille voidaan myöntää korvauksia siinä tapauksessa, että niille aiheutuu määräyksestä vahinkoa. Vastaajan olisi voitava päättää EOPA-määräys tarjoamalla tarvittavat vakuudet. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että nämä säännökset eivät estä niitä, joiden taloudelliset voimavarat ovat vähäiset, käyttämästä tätä toimintatapaa.

| B. | Jos EOPA-määräys annetaan ilmoittamatta siitä ennalta (ex parte), vastaajalle olisi ilmoitettava määräyksestä virallisesti ja annettava viipymättä täytäntöönpanon jälkeen vastaajalle kaikki tiedot, jotka se tarvitsee valmistellessaan vastustusta. |
| --- | --- |

B.

Jos EOPA-määräys annetaan ilmoittamatta siitä ennalta (ex parte), vastaajalle olisi ilmoitettava määräyksestä virallisesti ja annettava viipymättä täytäntöönpanon jälkeen vastaajalle kaikki tiedot, jotka se tarvitsee valmistellessaan vastustusta.

| C. | Vastaajalla olisi oltava oikeus esittää EOPA-määräystä koskeva vastustuksensa jälkikäteen. Vastustamisperusteet olisi yhdenmukaistettava pyydettävän välineen yhteydessä. Myös vastustamismenettelyä koskeva tuomiovalta olisi yhdenmukaistettava välineen yhteydessä. |
| --- | --- |

C.

Vastaajalla olisi oltava oikeus esittää EOPA-määräystä koskeva vastustuksensa jälkikäteen. Vastustamisperusteet olisi yhdenmukaistettava pyydettävän välineen yhteydessä. Myös vastustamismenettelyä koskeva tuomiovalta olisi yhdenmukaistettava välineen yhteydessä.

| D. | EOPA-määräykselle on asetettava selkeät aikarajat. Varsinkin jos pääasian käsittely ei ole vielä alkanut, määräyksen antavan tuomioistuimen olisi asetettava määräaika käsittelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

D.

EOPA-määräykselle on asetettava selkeät aikarajat. Varsinkin jos pääasian käsittely ei ole vielä alkanut, määräyksen antavan tuomioistuimen olisi asetettava määräaika käsittelyn aloittamiselle.

| E. | Välineen yhteydessä olisi otettava lukuun se, että velallisen kohtaamiin vaikeuksiin sovelletaan kansallisella tasolla hyvin erilaisia käytäntöjä (esimerkiksi vähimmäismäärät, joita pienempiä luonnollisten henkilöiden pankkitilejä ei voida takavarikoida). Niin ollen tämänkaltaisten seikkojen olisi kuuluttava velkojan tai väitetyn velkojan vakituisena asuinpaikkana olevan jäsenvaltion lainsäädännön piiriin. Oikeusvarmuuden parantamiseksi velkojien kannalta jäsenvaltiot olisi kuitenkin velvoitettava antamaan komissiolle tiedot tällaisista poikkeuksista, ja niistä olisi tiedotettava julkisesti. |
| --- | --- |

E.

Välineen yhteydessä olisi otettava lukuun se, että velallisen kohtaamiin vaikeuksiin sovelletaan kansallisella tasolla hyvin erilaisia käytäntöjä (esimerkiksi vähimmäismäärät, joita pienempiä luonnollisten henkilöiden pankkitilejä ei voida takavarikoida). Niin ollen tämänkaltaisten seikkojen olisi kuuluttava velkojan tai väitetyn velkojan vakituisena asuinpaikkana olevan jäsenvaltion lainsäädännön piiriin. Oikeusvarmuuden parantamiseksi velkojien kannalta jäsenvaltiot olisi kuitenkin velvoitettava antamaan komissiolle tiedot tällaisista poikkeuksista, ja niistä olisi tiedotettava julkisesti.

| F. | EOPA-välineen osalta olisi säädettävä, että velkoja hakee määräyksen täytäntöönpanoa omalla vastuullaan ja saattaa joutua korvaamaan velalliselle täytäntöönpanotoimenpiteistä aiheutuneen vahingon. |
| --- | --- |

F.

EOPA-välineen osalta olisi säädettävä, että velkoja hakee määräyksen täytäntöönpanoa omalla vastuullaan ja saattaa joutua korvaamaan velalliselle täytäntöönpanotoimenpiteistä aiheutuneen vahingon.

Suositus nro 13 (määräyksen luonne)

Euroopan parlamentti katsoo, että määräystä olisi voitava hakea viimeistään sen jälkeen, kun velka on vahvistettu tuomiolla. Komission olisi harkittava, pitäisikö määräystä voida hakea jo aikaisemmassa käsittelyn vaiheessa (esimerkiksi jos toimivaltainen tuomioistuin katsoo, että on olemassa todellinen vaara, ettei sen tuomiota noudateta) ja millaisin takein velallisen oikeuksia olisi siinä tapauksessa suojattava.

Lisäksi Euroopan parlamentti katsoo, että kukin jäsenvaltio olisi velvoitettava päättämään, mitkä viranomaiset ovat toimivaltaisia antamaan EODA-määräyksen. Tähän tehtävään nimitetyt viranomaiset voisivat antaa EODA-määräyksiä tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon kulloisetkin olosuhteet.

Suositus nro 14 (määräyksen aineellinen soveltamisala)

Euroopan parlamentti katsoo, että velalliset olisi yleisesti ottaen velvoitettava ilmoittamaan kaikki ne varansa, jotka sijaitsevat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, jotta velkojalla olisi mahdollisimman laajat toimintamahdollisuudet.

Suositus nro 15 (määräyksen täytäntöönpanokelpoisuus)

Euroopan parlamentti katsoo, että ainoastaan sen tuomioistuimen tai viranomaisen, joka on antanut EODA-määräyksen, pitäisi voida muuttaa määräystä tai kumota se. Määräyksen olisi oltava täytäntöönpanokelpoinen koko EU:ssa ilman väliaikaisia toimenpiteitä.

Suositus nro 16 (miten menettelyissä turvataan velallisten tai väitettyjen velallisten oikeudet)

Euroopan parlamentti katsoo, että pyydettävään välineeseen olisi syytä sisällyttää kattavat takeet velallisten oikeuksien turvaamista varten:

| A. | Välinettä sovellettaessa olisi löydettävä oikea tasapaino toisaalta direktiivin 95/46/EY ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan takaaman henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden ja toisaalta tuomioiden tehokkaan täytäntöönpanon välillä. Etenkin olisi taattava EODA-määräyksen perusteella ilmoitettujen tietojen suojaaminen, jotta määräystä ei voisi käyttää väärin. |
| --- | --- |

A.

Välinettä sovellettaessa olisi löydettävä oikea tasapaino toisaalta direktiivin 95/46/EY ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan takaaman henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden ja toisaalta tuomioiden tehokkaan täytäntöönpanon välillä. Etenkin olisi taattava EODA-määräyksen perusteella ilmoitettujen tietojen suojaaminen, jotta määräystä ei voisi käyttää väärin.

| B. | EODA-välineen osalta olisi säädettävä, että velkoja hakee määräyksen täytäntöönpanoa omalla vastuullaan ja saattaa joutua korvaamaan velalliselle täytäntöönpanotoimenpiteistä aiheutuneen vahingon. |
| --- | --- |

B.

EODA-välineen osalta olisi säädettävä, että velkoja hakee määräyksen täytäntöönpanoa omalla vastuullaan ja saattaa joutua korvaamaan velalliselle täytäntöönpanotoimenpiteistä aiheutuneen vahingon.

| C. | Kun velka on maksettu täysimääräisenä, EODA-määräys on välittömästi kumottava myös velallisen yksipuolisesta pyynnöstä, kun kyseisestä takaisinmaksusta on esitetty todisteet. |
| --- | --- |

C.

Kun velka on maksettu täysimääräisenä, EODA-määräys on välittömästi kumottava myös velallisen yksipuolisesta pyynnöstä, kun kyseisestä takaisinmaksusta on esitetty todisteet.

Suositus nro 17 (virheellisten tietojen ilmoittamisesta aiheutuvat seuraamukset)

Euroopan parlamentti katsoo, että nyt pyydettävän välineen olisi sisällettävä noudattamatta jättämistä ja väärien tietojen antamista koskeva seuraamuskehys, jotta määräyksiä noudatettaisiin tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkialla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 44/2001, annettu 22. joulukuuta 2000, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1).

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/7

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmät

P7_TA(2011)0223

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 rahoituslaitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmistä (2010/2303(INI))

2012/C 377 E/02

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/76/EU direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/76/EU direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (1),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0074/2011),

Lähestymistapa

| 1. | panee tyytyväisenä merkille komission vihreän kirjan ja mahdollisuuden parantaa hallinto- ja ohjausjärjestelmien rakennetta kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille komission vihreän kirjan ja mahdollisuuden parantaa hallinto- ja ohjausjärjestelmien rakennetta kaikkialla EU:ssa;

| 2. | painottaa, että sisämarkkinoiden moitteeton toiminta riippuu rahoitusjärjestelmän vakaudesta ja tähän liittyen myös Euroopan kansalaisten ja kuluttajien luottamuksesta rahoituslaitoksiin ja -tapahtumiin; toteaa, että tähänastiset palkka- ja palkkiokäytännöt ovat johtaneet epäasianmukaisiin rakenteisiin; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että sisämarkkinoiden moitteeton toiminta riippuu rahoitusjärjestelmän vakaudesta ja tähän liittyen myös Euroopan kansalaisten ja kuluttajien luottamuksesta rahoituslaitoksiin ja -tapahtumiin; toteaa, että tähänastiset palkka- ja palkkiokäytännöt ovat johtaneet epäasianmukaisiin rakenteisiin;

| 3. | tiedostaa rahoituskriisin paljastaneen selvästi, että rahoituspalvelualan kuluttajansuojan ja suojatoimenpiteiden laatua, etenkin valvontaa ja tarkastuksia, on parannettava kouriintuntuvasti ja voimakkaasti; |
| --- | --- |

3.

tiedostaa rahoituskriisin paljastaneen selvästi, että rahoituspalvelualan kuluttajansuojan ja suojatoimenpiteiden laatua, etenkin valvontaa ja tarkastuksia, on parannettava kouriintuntuvasti ja voimakkaasti;

| 4. | katsoo, että rahoitusalan on tyydytettävä reaalitalouden tarpeet, myötävaikutettava kestävään kasvuun ja osoitettava suurempaa yhteiskuntavastuuta; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että rahoitusalan on tyydytettävä reaalitalouden tarpeet, myötävaikutettava kestävään kasvuun ja osoitettava suurempaa yhteiskuntavastuuta;

| 5. | panee merkille, että äskettäisen rahoituskriisin aikana monet rahoituslaitokset maailmalla menivät konkurssiin, mistä aiheutui veronmaksajille huomattavia kustannuksia; katsoo, että komissio on oikeassa tutkiessaan kaikkia mahdollisia syitä rahoituslaitosten konkursseihin, jotta uusi kriisi voidaan välttää; |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että äskettäisen rahoituskriisin aikana monet rahoituslaitokset maailmalla menivät konkurssiin, mistä aiheutui veronmaksajille huomattavia kustannuksia; katsoo, että komissio on oikeassa tutkiessaan kaikkia mahdollisia syitä rahoituslaitosten konkursseihin, jotta uusi kriisi voidaan välttää;

| 6. | panee merkille arvojen ja etiikan puuttumisen tiettyjen rahoitusmarkkinoiden toimijoiden ja rahoituslaitosten toiminnassa; korostaa, että rahoitusmarkkinoiden ja -laitosten on osana yhteiskuntavastuutaan otettava huomioon kaikkien osapuolten, kuten niiden asiakkaidensa, osakkeenomistajiensa ja työntekijöidensä, edut; |
| --- | --- |

6.

panee merkille arvojen ja etiikan puuttumisen tiettyjen rahoitusmarkkinoiden toimijoiden ja rahoituslaitosten toiminnassa; korostaa, että rahoitusmarkkinoiden ja -laitosten on osana yhteiskuntavastuutaan otettava huomioon kaikkien osapuolten, kuten niiden asiakkaidensa, osakkeenomistajiensa ja työntekijöidensä, edut;

| 7. | panee merkille Yhdysvaltojen preskriptiivisen Sarbanes–Oxley-lain tehottomuuden, sillä se ei onnistunut suojaamaan yhdysvaltalaisia rahoituslaitoksia rahoituskriisin aikana ja lisäsi samaan aikaan kaikkien pörssiyhtiöiden ja etenkin pk-yritysten kustannuksia vähentäen kilpailukykyä ja haitaten uusien pörssiyhtiöiden perustamista; painottaa, että nykyisen taloudellisen tilanteen ja kasvun tarpeen vuoksi on ehdottomasti vältettävä "Sarbanes-Oxley"-vaikutusta EU:ssa; |
| --- | --- |

7.

panee merkille Yhdysvaltojen preskriptiivisen Sarbanes–Oxley-lain tehottomuuden, sillä se ei onnistunut suojaamaan yhdysvaltalaisia rahoituslaitoksia rahoituskriisin aikana ja lisäsi samaan aikaan kaikkien pörssiyhtiöiden ja etenkin pk-yritysten kustannuksia vähentäen kilpailukykyä ja haitaten uusien pörssiyhtiöiden perustamista; painottaa, että nykyisen taloudellisen tilanteen ja kasvun tarpeen vuoksi on ehdottomasti vältettävä "Sarbanes-Oxley"-vaikutusta EU:ssa;

| 8. | panee merkille erilaiset hallinto- ja ohjausjärjestelmien rakenteet Euroopan unionissa ja jäsenvaltioiden erilaiset lähestymistavat näiden rakenteiden sääntelyyn; myöntää, että täysin yhtenäinen lähestymistapa ei olisi sopiva ja se vahingoittaisi rahoituslaitosten kilpailukykyä; toteaa, että kansalliset valvojat tuntevat nämä erilaiset lähestymistavat ja ovat monissa tapauksissa soveltuvimpia tekemään EU:n periaatteiden mukaisia päätöksiä; painottaa kuitenkin, että tarvitaan tiukkoja vähimmäisstandardeja hyvän hallinnoinnin takaamiseksi koko rahoitusmarkkinoilla EU:ssa; |
| --- | --- |

8.

panee merkille erilaiset hallinto- ja ohjausjärjestelmien rakenteet Euroopan unionissa ja jäsenvaltioiden erilaiset lähestymistavat näiden rakenteiden sääntelyyn; myöntää, että täysin yhtenäinen lähestymistapa ei olisi sopiva ja se vahingoittaisi rahoituslaitosten kilpailukykyä; toteaa, että kansalliset valvojat tuntevat nämä erilaiset lähestymistavat ja ovat monissa tapauksissa soveltuvimpia tekemään EU:n periaatteiden mukaisia päätöksiä; painottaa kuitenkin, että tarvitaan tiukkoja vähimmäisstandardeja hyvän hallinnoinnin takaamiseksi koko rahoitusmarkkinoilla EU:ssa;

| 9. | toteaa, että hallinto- ja ohjausjärjestelmät kehittyvät koko ajan; katsoo, että oikeasuhteinen toimintamalli, johon on yhdistetty tasapuolisesti sekä kohdistettuja periaatteellisia määräyksiä että joustavia, parhaisiin käytäntöihin perustuvia comply or explain -säännöstöjä, on sopiva; korostaa, että sitä pitää täydentää säännöllisillä ulkoisilla tarkastuksilla ja asianmukaisella viranomaisvalvonnalla; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että hallinto- ja ohjausjärjestelmät kehittyvät koko ajan; katsoo, että oikeasuhteinen toimintamalli, johon on yhdistetty tasapuolisesti sekä kohdistettuja periaatteellisia määräyksiä että joustavia, parhaisiin käytäntöihin perustuvia comply or explain -säännöstöjä, on sopiva; korostaa, että sitä pitää täydentää säännöllisillä ulkoisilla tarkastuksilla ja asianmukaisella viranomaisvalvonnalla;

| 10. | katsoo, että tehostettu comply or explain -lähestymistapa, johon sisältyy valvontamenettely, voi kuitenkin muilla aloilla olla tarkoituksenmukaisempi sääntöjen noudattamista tai poikkeamisia koskevien erityisten oikeudellisten vaatimusten ja perusteellisempien tarkastusten vuoksi, ja että tarvitaan sekä laadullista että määrällistä arviointia, jotta sääntöjen noudattamisen valvomisesta ei tule pelkkää rastien ruutuun merkitsemistä; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että tehostettu comply or explain -lähestymistapa, johon sisältyy valvontamenettely, voi kuitenkin muilla aloilla olla tarkoituksenmukaisempi sääntöjen noudattamista tai poikkeamisia koskevien erityisten oikeudellisten vaatimusten ja perusteellisempien tarkastusten vuoksi, ja että tarvitaan sekä laadullista että määrällistä arviointia, jotta sääntöjen noudattamisen valvomisesta ei tule pelkkää rastien ruutuun merkitsemistä;

| 11. | kehottaa komissiota arvioimaan kaikkien harkitsemiensa hallinto- ja ohjausjärjestelmien parannusehdotusten kustannukset ja hyödyt siten, että keskitytään tarpeeseen säilyttää rahoituslaitokset vahvoina, vakaina ja kilpailukykyisinä, jotta ne voivat tuottaa talouskasvua, sekä ottamaan samalla huomioon seuraukset, joita aiheutuu, jos rahoitusalan vakautta ja reaalitaloutta ei säännellä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota arvioimaan kaikkien harkitsemiensa hallinto- ja ohjausjärjestelmien parannusehdotusten kustannukset ja hyödyt siten, että keskitytään tarpeeseen säilyttää rahoituslaitokset vahvoina, vakaina ja kilpailukykyisinä, jotta ne voivat tuottaa talouskasvua, sekä ottamaan samalla huomioon seuraukset, joita aiheutuu, jos rahoitusalan vakautta ja reaalitaloutta ei säännellä;

Riskit

| 12. | panee merkille, että tietyt rahoituslaitokset ja valvojat eivät ymmärtäneet, että niiden ottamien riskien luonne, laajuus ja kompleksisuus edistivät rahoituskriisiä; katsoo, että tehokas riskienhallinta on yksi tärkeimpiä keinoja tulevien kriisien välttämiseksi; |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että tietyt rahoituslaitokset ja valvojat eivät ymmärtäneet, että niiden ottamien riskien luonne, laajuus ja kompleksisuus edistivät rahoituskriisiä; katsoo, että tehokas riskienhallinta on yksi tärkeimpiä keinoja tulevien kriisien välttämiseksi;

| 13. | kehottaa perustamaan kaikkiin rahoituslaitoksiin tehokkaan hallinto- ja ohjausjärjestelmän, johon sisältyy aisanmukainen riskienhallinta, sääntöjen noudattaminen, sisäiset tarkastustoiminnot (ja vakuutusten kyseessä ollessa vakuutusmatemaattiset toiminnot), strategiat ja politiikat sekä prosessit ja menettelyt; |
| --- | --- |

13.

kehottaa perustamaan kaikkiin rahoituslaitoksiin tehokkaan hallinto- ja ohjausjärjestelmän, johon sisältyy aisanmukainen riskienhallinta, sääntöjen noudattaminen, sisäiset tarkastustoiminnot (ja vakuutusten kyseessä ollessa vakuutusmatemaattiset toiminnot), strategiat ja politiikat sekä prosessit ja menettelyt;

| 14. | korostaa, että riskit ovat rahoitusalalla luontaisia ja että niitä tarvitaan maksuvalmiuden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi, talouskasvun tuottamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi; pitää rahoituskriisin toistumisen estämiseksi ehdottoman välttämättömänä, että hallintoneuvosto ymmärtää syvällisesti riskien luonnetta ja arvioi niitä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että riskit ovat rahoitusalalla luontaisia ja että niitä tarvitaan maksuvalmiuden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi, talouskasvun tuottamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi; pitää rahoituskriisin toistumisen estämiseksi ehdottoman välttämättömänä, että hallintoneuvosto ymmärtää syvällisesti riskien luonnetta ja arvioi niitä;

| 15. | kehottaa perustamaan kaikkiin taloudellisesti merkittäviin rahoituslaitoksiin hallintoneuvostojen tasolle pakollisen riskikomitean tai vastaavan järjestelyn; kehottaa lisäksi perustamaan kaikkiin taloudellisesti merkittäviin rahoitusryhmittymiin emoyhtiöiden hallintoneuvoston tasolle pakollisen riskikomitean; katsoo, että EU-tason valvojien olisi asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan vahvistettava riskienhallinnasta vastaaville ylemmille toimihenkilöille ja kaikille merkittäville riskien ottajille tarkoitetut asianmukaiset henkilöitä ja menettelyä koskevat kriteerit ja prosessit, jotka rahoituslaitoksen on pantava täytäntöön, ja katsoo, että kansallisten viranomaisten olisi varmistettava kyseisten kriteereiden noudattaminen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa perustamaan kaikkiin taloudellisesti merkittäviin rahoituslaitoksiin hallintoneuvostojen tasolle pakollisen riskikomitean tai vastaavan järjestelyn; kehottaa lisäksi perustamaan kaikkiin taloudellisesti merkittäviin rahoitusryhmittymiin emoyhtiöiden hallintoneuvoston tasolle pakollisen riskikomitean; katsoo, että EU-tason valvojien olisi asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan vahvistettava riskienhallinnasta vastaaville ylemmille toimihenkilöille ja kaikille merkittäville riskien ottajille tarkoitetut asianmukaiset henkilöitä ja menettelyä koskevat kriteerit ja prosessit, jotka rahoituslaitoksen on pantava täytäntöön, ja katsoo, että kansallisten viranomaisten olisi varmistettava kyseisten kriteereiden noudattaminen;

| 16. | katsoo, että riskikomitean tai sitä vastaavan elimen pitäisi vastata hallintoneuvostojen valvonnasta ja neuvonnasta kyseisen rahoituslaitoksen nykyisten riskien osalta ja sen pitäisi antaa neuvoja tulevasta riskistrategiasta, mukaan lukien käyttöpääoman ja maksuvalmiuden hallinnointia koskeva strategia, ottaen huomioon valvojien ja kansallisten pankkien kehittämät rahoitusvakausarvioinnit; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että riskikomitean tai sitä vastaavan elimen pitäisi vastata hallintoneuvostojen valvonnasta ja neuvonnasta kyseisen rahoituslaitoksen nykyisten riskien osalta ja sen pitäisi antaa neuvoja tulevasta riskistrategiasta, mukaan lukien käyttöpääoman ja maksuvalmiuden hallinnointia koskeva strategia, ottaen huomioon valvojien ja kansallisten pankkien kehittämät rahoitusvakausarvioinnit;

| 17. | korostaa, että hallintoneuvosto on viime kädessä vastuussa riskienhallinnasta ja että sen on myös otettava vastuu sääntöjen noudattamisen osoittamisesta ja elvytyssuunnitelmien laatimisesta; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että hallintoneuvosto on viime kädessä vastuussa riskienhallinnasta ja että sen on myös otettava vastuu sääntöjen noudattamisen osoittamisesta ja elvytyssuunnitelmien laatimisesta;

| 18. | painottaa, että missä tahansa laitoksessa kohtuuton riskinotto on ristiriidassa pitkäjännitteisen ja kestävän liiketoimintastrategian noudattamisen eli laitoksen hallintoneuvoston jäsenten tärkeimmän velvollisuuden kanssa; |
| --- | --- |

18.

painottaa, että missä tahansa laitoksessa kohtuuton riskinotto on ristiriidassa pitkäjännitteisen ja kestävän liiketoimintastrategian noudattamisen eli laitoksen hallintoneuvoston jäsenten tärkeimmän velvollisuuden kanssa;

| 19. | katsoo, että yritysten olisi otettava käyttöön valvojan tarkistama sisäinen menettely käsitelläkseen riskienhallintayksikön ja operatiivisten yksikköjen välisiä mahdollisia kiistoja; toteaa, että hallintoneuvosto olisi lisäksi velvoitettava ilmoittamaan valvontaviranomaisille kaikista tietämistään merkittävistä riskeistä; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että yritysten olisi otettava käyttöön valvojan tarkistama sisäinen menettely käsitelläkseen riskienhallintayksikön ja operatiivisten yksikköjen välisiä mahdollisia kiistoja; toteaa, että hallintoneuvosto olisi lisäksi velvoitettava ilmoittamaan valvontaviranomaisille kaikista tietämistään merkittävistä riskeistä;

| 20. | kannattaa järjestelyjä yhtiön sisäisiä kiistoja tai epäasianmukaisia käytäntöjä koskevien tietojen välittämiseksi riskienvalvontatoimikunnalle tai ulkopuolisille valvontaelimille ja tunnustaa, että käytännöissä poiketaan toisinaan toimintalinjoista eikä yritysjohto aina ole tietoinen todellisista käytännöistä; |
| --- | --- |

20.

kannattaa järjestelyjä yhtiön sisäisiä kiistoja tai epäasianmukaisia käytäntöjä koskevien tietojen välittämiseksi riskienvalvontatoimikunnalle tai ulkopuolisille valvontaelimille ja tunnustaa, että käytännöissä poiketaan toisinaan toimintalinjoista eikä yritysjohto aina ole tietoinen todellisista käytännöistä;

| 21. | toteaa, että riskienhallintatoiminnon ja hallintoneuvoston välistä tiedonkulkua olisi parannettava ottamalla käyttöön menettely, jolla ristiriidat tai ongelmat saatetaan korkeamman organisaatiotason ratkaistaviksi; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että riskienhallintatoiminnon ja hallintoneuvoston välistä tiedonkulkua olisi parannettava ottamalla käyttöön menettely, jolla ristiriidat tai ongelmat saatetaan korkeamman organisaatiotason ratkaistaviksi;

| 22. | painottaa, että riskienhallintajohtajalla olisi oltava suora yhteys yhtiön hallintoneuvostoon; toteaa, että riskienhallintajohtajan riippumattomuuden ja puolueettomuuden varmistamiseksi koko hallintoneuvoston on päätettävä hänen nimittämisestään ja erottamisestaan; |
| --- | --- |

22.

painottaa, että riskienhallintajohtajalla olisi oltava suora yhteys yhtiön hallintoneuvostoon; toteaa, että riskienhallintajohtajan riippumattomuuden ja puolueettomuuden varmistamiseksi koko hallintoneuvoston on päätettävä hänen nimittämisestään ja erottamisestaan;

| 23. | ehdottaa lisäksi, että laaditaan tietojen kirjaamista koskevia menettelyjä sellaisia tapauksia varten, joissa riskikomitean kanta jätetään ottamatta huomioon, ja että tiedot toimitetaan tarkastajille ja valvontaviranomaisille; |
| --- | --- |

23.

ehdottaa lisäksi, että laaditaan tietojen kirjaamista koskevia menettelyjä sellaisia tapauksia varten, joissa riskikomitean kanta jätetään ottamatta huomioon, ja että tiedot toimitetaan tarkastajille ja valvontaviranomaisille;

| 24. | panee merkille avoimuusdirektiivin, jossa rahoituslaitoksia vaaditaan ilmoittamaan merkittävimmät riskinsä toiminta-analyysissään, sekä neljännen yhtiöoikeusdirektiivin, jossa rahoituslaitoksia vaaditaan kuvaamaan rahoitusriskejä koskevat sisäiset valvontajärjestelmänsä; toteaa, että rahoituslaitokset olisi velvoitettava julkistamaan elvytyssuunnitelmat ja niitä koskevat valvontakertomukset; |
| --- | --- |

24.

panee merkille avoimuusdirektiivin, jossa rahoituslaitoksia vaaditaan ilmoittamaan merkittävimmät riskinsä toiminta-analyysissään, sekä neljännen yhtiöoikeusdirektiivin, jossa rahoituslaitoksia vaaditaan kuvaamaan rahoitusriskejä koskevat sisäiset valvontajärjestelmänsä; toteaa, että rahoituslaitokset olisi velvoitettava julkistamaan elvytyssuunnitelmat ja niitä koskevat valvontakertomukset;

| 25. | katsoo, että rahoituslaitokset olisi velvoitettava laatimaan vuosittain kertomus sisäisen valvontajärjestelmän tarkoituksenmukaisuudesta ja toimivuudesta ja että hallintoneuvoston olisi hyväksyttävä se; toteaa, että kertomus olisi laadittava niin, että siitä aiheutuu mahdollisimman vähän byrokratiaa; katsoo lisäksi, että ulkoisten tilintarkastajien vuosittaiseen tilintarkastuskertomukseen olisi sisällytettävä vastaava kohta; pitää kuitenkin tarpeellisena välttää niin kutsuttu Sarbanes–Oxley-vaikutus EU:ssa; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että rahoituslaitokset olisi velvoitettava laatimaan vuosittain kertomus sisäisen valvontajärjestelmän tarkoituksenmukaisuudesta ja toimivuudesta ja että hallintoneuvoston olisi hyväksyttävä se; toteaa, että kertomus olisi laadittava niin, että siitä aiheutuu mahdollisimman vähän byrokratiaa; katsoo lisäksi, että ulkoisten tilintarkastajien vuosittaiseen tilintarkastuskertomukseen olisi sisällytettävä vastaava kohta; pitää kuitenkin tarpeellisena välttää niin kutsuttu Sarbanes–Oxley-vaikutus EU:ssa;

| 26. | katsoo, että riskien tiedostamista lisäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoon rahoituslaitoksissa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, sillä riskitietoisuuden lisääminen yhtiön kaikilla tasoilla – myös työntekijöiden keskuudessa – on tehostetun riskienhallinnan kannalta ratkaisevaa; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että riskien tiedostamista lisäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoon rahoituslaitoksissa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota, sillä riskitietoisuuden lisääminen yhtiön kaikilla tasoilla – myös työntekijöiden keskuudessa – on tehostetun riskienhallinnan kannalta ratkaisevaa;

| 27. | on samaa mieltä siitä, että eturistiriidat estäviä EU:n tason toimia on lisättävä, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston jäsenten näkemysten objektiivisuus ja riippumattomuus pankki-, arvopaperi- ja vakuutusalalla; |
| --- | --- |

27.

on samaa mieltä siitä, että eturistiriidat estäviä EU:n tason toimia on lisättävä, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston jäsenten näkemysten objektiivisuus ja riippumattomuus pankki-, arvopaperi- ja vakuutusalalla;

Hallintoneuvostot

| 28. | kehottaa EU-tason valvojia asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan kehittämään pätevyyskriteerit sellaista testiä varten, jolla arvioidaan yksilöiden soveltuvuutta valvottuihin tehtäviin, ottaen samalla huomioon rahoituslaitoksen luonne, kompleksisuus ja koko; katsoo, että valvojien on suoritettava arviointi- ja hyväksyntämenettely ripeästi ja tehokkaasti ja ottaen asianmukaisesti huomioon säänneltyjen yritysten arvioinnin; katsoo, että suurten ja järjestelmän kannalta tärkeiden rahoituslaitosten kyseessä ollessa valvojien olisi perusteellisesti tarkastettava hallintoneuvoston jäsenten soveltuvuus ja asiantuntemus sekä hallintoneuvoston kokoonpanon moninaisuus sekä yksilöinä että kollektiivisesti ja heidän sopivuutensa tehtävään sekä johtajien osalta hallintoelimen laajempi kokoonpano ja jäsenten ajankäyttö, siten että otetaan huomioon heidän muut tehtävänsä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa EU-tason valvojia asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan kehittämään pätevyyskriteerit sellaista testiä varten, jolla arvioidaan yksilöiden soveltuvuutta valvottuihin tehtäviin, ottaen samalla huomioon rahoituslaitoksen luonne, kompleksisuus ja koko; katsoo, että valvojien on suoritettava arviointi- ja hyväksyntämenettely ripeästi ja tehokkaasti ja ottaen asianmukaisesti huomioon säänneltyjen yritysten arvioinnin; katsoo, että suurten ja järjestelmän kannalta tärkeiden rahoituslaitosten kyseessä ollessa valvojien olisi perusteellisesti tarkastettava hallintoneuvoston jäsenten soveltuvuus ja asiantuntemus sekä hallintoneuvoston kokoonpanon moninaisuus sekä yksilöinä että kollektiivisesti ja heidän sopivuutensa tehtävään sekä johtajien osalta hallintoelimen laajempi kokoonpano ja jäsenten ajankäyttö, siten että otetaan huomioon heidän muut tehtävänsä;

| 29. | kehottaa komissiota kehittämään lainsäädäntöä, jolla velvoitetaan suuret rahoituslaitokset teettämään säännöllisesti hallintoneuvostoaan koskevan ulkoisen arvioinnin, jolla yksittäisten jäsenten työpanoksen korkeatasoisuuden varmistamisen lisäksi varmistetaan, että koko hallintoneuvosto ja sen komiteat kykenevät noudattamaan laitoksen strategisia tavoitteita ja riskienhallintaa; vaatii, että suuret rahoituslaitokset vahvistavat vuosikertomuksessaan suorituttaneensa tällaisen arvioinnin, ilmoittavat ulkopuolisen arvioijan nimen, esittävät kuvauksen arvioinnin laajuudesta ja vahvistavat toimineensa arvioijan antamien suositusten mukaisesti; kehottaa Euroopan valvontaviranomaisia laatimaan ohjeet tällaisten arviointien laajuudesta kuullen tällöin kyseistä alaa, osakkeenomistajia ja sääntelyviranomaisia; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota kehittämään lainsäädäntöä, jolla velvoitetaan suuret rahoituslaitokset teettämään säännöllisesti hallintoneuvostoaan koskevan ulkoisen arvioinnin, jolla yksittäisten jäsenten työpanoksen korkeatasoisuuden varmistamisen lisäksi varmistetaan, että koko hallintoneuvosto ja sen komiteat kykenevät noudattamaan laitoksen strategisia tavoitteita ja riskienhallintaa; vaatii, että suuret rahoituslaitokset vahvistavat vuosikertomuksessaan suorituttaneensa tällaisen arvioinnin, ilmoittavat ulkopuolisen arvioijan nimen, esittävät kuvauksen arvioinnin laajuudesta ja vahvistavat toimineensa arvioijan antamien suositusten mukaisesti; kehottaa Euroopan valvontaviranomaisia laatimaan ohjeet tällaisten arviointien laajuudesta kuullen tällöin kyseistä alaa, osakkeenomistajia ja sääntelyviranomaisia;

| 30. | katsoo, että toimitusjohtajan ja hallintoneuvoston puheenjohtajan tehtävät olisi pidettävä erillisinä, mutta toteaa, että tietyissä olosuhteissa yhdistetty rooli voisi olla tarpeellinen lyhyellä aikavälillä; painottaa lisäksi, että hallinto- ja ohjausjärjestelmissä ja palkka- ja palkkiopolitiikassa on noudatettava ja edistettävä perussopimuksissa ja direktiiveissä vahvistettuja periaatteita miesten ja naisten samapalkkaisuudesta ja tasa-arvoisesta kohtelusta; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että toimitusjohtajan ja hallintoneuvoston puheenjohtajan tehtävät olisi pidettävä erillisinä, mutta toteaa, että tietyissä olosuhteissa yhdistetty rooli voisi olla tarpeellinen lyhyellä aikavälillä; painottaa lisäksi, että hallinto- ja ohjausjärjestelmissä ja palkka- ja palkkiopolitiikassa on noudatettava ja edistettävä perussopimuksissa ja direktiiveissä vahvistettuja periaatteita miesten ja naisten samapalkkaisuudesta ja tasa-arvoisesta kohtelusta;

| 31. | katsoo, että yksiportaisen hallintorakenteen tai hallintoneuvoston jäsenten keskuudessa pitäisi olla tuoretta ja asiaankuuluvaa ammatillista pätevyyttä, tietämystä ja kokemusta myös rahoitusalalta, jotta he voivat yhdessä johtaa rahoitusalan yritystä; vaatii, että kaikkien taloudellisesti merkittävien rahoituslaitosten hallintoneuvostossa on oltava toimivaan johtoon kuulumattomia jäseniä; katsoo kuitenkin, että kaikkien rahoituslaitosten hallintoneuvostoissa pitäisi olla monipuolista kokemusta, asiantuntemusta ja erilaisia ominaisuuksia omaavia henkilöitä järkevän ja vastuullisen hallinnoinnin takaamiseksi ja että nimitykset pitäisi tehdä ansioiden perusteella; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että yksiportaisen hallintorakenteen tai hallintoneuvoston jäsenten keskuudessa pitäisi olla tuoretta ja asiaankuuluvaa ammatillista pätevyyttä, tietämystä ja kokemusta myös rahoitusalalta, jotta he voivat yhdessä johtaa rahoitusalan yritystä; vaatii, että kaikkien taloudellisesti merkittävien rahoituslaitosten hallintoneuvostossa on oltava toimivaan johtoon kuulumattomia jäseniä; katsoo kuitenkin, että kaikkien rahoituslaitosten hallintoneuvostoissa pitäisi olla monipuolista kokemusta, asiantuntemusta ja erilaisia ominaisuuksia omaavia henkilöitä järkevän ja vastuullisen hallinnoinnin takaamiseksi ja että nimitykset pitäisi tehdä ansioiden perusteella;

| 32. | korostaa, että hallintoneuvostojen moninaisempi kokoonpano vähentää kriisialttiutta ja edistää taloudellista vakautta; kehottaa komissiota esittämään suunnitelman sukupuolten tasa-arvoisemman edustuksen saavuttamiseksi asteittain ja pitämään tavoitteena, että rahoituslaitosten hallintoneuvostoissa on vähintään 30 prosenttia kumpaakin sukupuolta; kehottaa varmistamaan tämän tavoitteen saavuttamisen kohtuullisen ajan kuluessa ja pohtimaan toimia hallintoneuvostojen ammatillisen, sosiaalisen ja kulttuurisen moninaisuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että hallintoneuvostojen moninaisempi kokoonpano vähentää kriisialttiutta ja edistää taloudellista vakautta; kehottaa komissiota esittämään suunnitelman sukupuolten tasa-arvoisemman edustuksen saavuttamiseksi asteittain ja pitämään tavoitteena, että rahoituslaitosten hallintoneuvostoissa on vähintään 30 prosenttia kumpaakin sukupuolta; kehottaa varmistamaan tämän tavoitteen saavuttamisen kohtuullisen ajan kuluessa ja pohtimaan toimia hallintoneuvostojen ammatillisen, sosiaalisen ja kulttuurisen moninaisuuden lisäämiseksi;

| 33. | painottaa, että hallintoneuvostojen jäsenpohjan monipuolistaminen johtaa todennäköisesti laadukkaampaan keskusteluun ja päätöksentekoon; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että hallintoneuvostojen jäsenpohjan monipuolistaminen johtaa todennäköisesti laadukkaampaan keskusteluun ja päätöksentekoon;

| 34. | korostaa, että on tärkeää ottaa hallintoneuvostoon työntekijöiden edustajia, etenkin koska yhtiön kestävä ja hyvä hallintotapa on heidän pitkän aikavälin etujensa mukaista ja koska heillä on kokemusta ja tietoa yhtiön sisäisestä rakenteesta; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että on tärkeää ottaa hallintoneuvostoon työntekijöiden edustajia, etenkin koska yhtiön kestävä ja hyvä hallintotapa on heidän pitkän aikavälin etujensa mukaista ja koska heillä on kokemusta ja tietoa yhtiön sisäisestä rakenteesta;

| 35. | katsoo, että julkisessa omistuksessa olevien rahoituslaitosten ja rahoitusalan viranomaisten on taattava nimitysmenettelyjen avoimuus ja riippumattomuus; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että julkisessa omistuksessa olevien rahoituslaitosten ja rahoitusalan viranomaisten on taattava nimitysmenettelyjen avoimuus ja riippumattomuus;

| 36. | korostaa, että johtajien on osoitettava riittävästi aikaa tehtäviensä hoitamiseen ja että EU:n valvontaelinten olisi laadittava asiaan liittyvä ohjeistus, jonka noudattamista hallintoneuvoston ja kansallisten valvontaelinten olisi seurattava; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että johtajien on osoitettava riittävästi aikaa tehtäviensä hoitamiseen ja että EU:n valvontaelinten olisi laadittava asiaan liittyvä ohjeistus, jonka noudattamista hallintoneuvoston ja kansallisten valvontaelinten olisi seurattava;

| 37. | katsoo, että yleisenä lähtökohtana olisi oltava, että kukaan ei saisi olla liian monen rahoitusryhmittymän hallintoneuvostossa; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että yleisenä lähtökohtana olisi oltava, että kukaan ei saisi olla liian monen rahoitusryhmittymän hallintoneuvostossa;

| 38. | vaatii panemaan tehokkaasti täytäntöön säännökset, jotka koskevat eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä annetun direktiivin 2001/86/EY mukaisesti valittujen työntekijöiden kuulemista ja osallistumista; |
| --- | --- |

38.

vaatii panemaan tehokkaasti täytäntöön säännökset, jotka koskevat eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä annetun direktiivin 2001/86/EY mukaisesti valittujen työntekijöiden kuulemista ja osallistumista;

| 39. | katsoo, että sekä johdon että hallintoneuvoston tulisi olla tosiasiallisesti vastuussa hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevien periaatteiden laatimisesta ja soveltamisesta yrityksen/yhtiön kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että sekä johdon että hallintoneuvoston tulisi olla tosiasiallisesti vastuussa hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevien periaatteiden laatimisesta ja soveltamisesta yrityksen/yhtiön kaikilla tasoilla;

| 40. | pitää tarpeellisena, että vahvistetaan rahoituslaitosten hallintoneuvostojen jäsenten vastuuta koskevat eurooppalaiset vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

40.

pitää tarpeellisena, että vahvistetaan rahoituslaitosten hallintoneuvostojen jäsenten vastuuta koskevat eurooppalaiset vähimmäisvaatimukset;

| 41. | toteaa, että Euroopan keskuspankin, Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja kaikkien jäsenvaltioiden keskuspankkien pääjohtajat ovat miehiä; toteaa, että jäsenvaltioiden keskuspankkien ja rahoituslaitosten johtotehtävissä on toistaiseksi hyvin vähän naisia; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että Euroopan keskuspankin, Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja kaikkien jäsenvaltioiden keskuspankkien pääjohtajat ovat miehiä; toteaa, että jäsenvaltioiden keskuspankkien ja rahoituslaitosten johtotehtävissä on toistaiseksi hyvin vähän naisia;

| 42. | katsoo, että johtajilla olisi oltava yleinen huolellisuusvelvollisuus ja että heidät olisi velvoitettava ilmoittamaan merkittävistä riskeistä valvojille; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että johtajilla olisi oltava yleinen huolellisuusvelvollisuus ja että heidät olisi velvoitettava ilmoittamaan merkittävistä riskeistä valvojille;

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tasa-arvoa edistäviä toimia rahoituslaitosten ja Euroopan unionin toimielinten johtajia nimitettäessä; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tasa-arvoa edistäviä toimia rahoituslaitosten ja Euroopan unionin toimielinten johtajia nimitettäessä;

| 44. | kannustaa komissiota edistämään toimia, joilla voidaan nykyisessä taloudellisessa tilanteessa auttaa rahoitusalan yrityksiä pitämään arvossa miesten ja naisten tasapuolisempaa edustusta päättävissä elimissä ja pyrkimään siihen; |
| --- | --- |

44.

kannustaa komissiota edistämään toimia, joilla voidaan nykyisessä taloudellisessa tilanteessa auttaa rahoitusalan yrityksiä pitämään arvossa miesten ja naisten tasapuolisempaa edustusta päättävissä elimissä ja pyrkimään siihen;

| 45. | korostaa, että hallinto- ja ohjausjärjestelmissä ja palkka- ja palkkiopolitiikassa on noudatettava ja edistettävä perussopimuksissa ja direktiiveissä vahvistettuja periaatteita miesten ja naisten samapalkkaisuudesta ja tasa-arvoisesta kohtelusta; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että hallinto- ja ohjausjärjestelmissä ja palkka- ja palkkiopolitiikassa on noudatettava ja edistettävä perussopimuksissa ja direktiiveissä vahvistettuja periaatteita miesten ja naisten samapalkkaisuudesta ja tasa-arvoisesta kohtelusta;

Palkat ja palkkiot

| 46. | katsoo, että palkka- ja palkkiokäytäntöjen on perustuttava yksilön ja yrityksen pitkän aikavälin suorituksiin, jotta varmistetaan, että palkka- ja palkkiokäytännöt eivät osaltaan edistä liiallista riskinottoa, ja huomauttaa, että palkka- ja palkkiokäytännöt eivät saisi koskaan heikentää yrityksen vakautta; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että palkka- ja palkkiokäytäntöjen on perustuttava yksilön ja yrityksen pitkän aikavälin suorituksiin, jotta varmistetaan, että palkka- ja palkkiokäytännöt eivät osaltaan edistä liiallista riskinottoa, ja huomauttaa, että palkka- ja palkkiokäytännöt eivät saisi koskaan heikentää yrityksen vakautta;

| 47. | pitää myönteisinä rahoituslaitosten jo aloittamia palkka- ja palkkiopolitiikan muutoksia, joiden mukaan bonusten maksaminen on sidoksissa yhtiön pitkällä aikavälillä menestykselliseen toimintaan ja bonuksia voi saada aikaisintaan kolmen palvelusvuoden jälkeen; pitää myös hyvänä bonusten takaisinperinnän mahdollisuutta, jos taloudellisiin tavoitteisiin ei ylletä; |
| --- | --- |

47.

pitää myönteisinä rahoituslaitosten jo aloittamia palkka- ja palkkiopolitiikan muutoksia, joiden mukaan bonusten maksaminen on sidoksissa yhtiön pitkällä aikavälillä menestykselliseen toimintaan ja bonuksia voi saada aikaisintaan kolmen palvelusvuoden jälkeen; pitää myös hyvänä bonusten takaisinperinnän mahdollisuutta, jos taloudellisiin tavoitteisiin ei ylletä;

| 48. | korostaa, että kaikki osakeoptiot on ilmoitettava asianmukaisesti ja että niiden odotusajan on oltava vähintään kolme vuotta; katsoo, että ehdollisia pääomavälineitä olisi käytettävä enemmän osakkeiden sijasta, koska niihin liittyy vähemmän eturistiriitoja, jotka voivat johtaa lyhytnäköiseen ajatteluun; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että kaikki osakeoptiot on ilmoitettava asianmukaisesti ja että niiden odotusajan on oltava vähintään kolme vuotta; katsoo, että ehdollisia pääomavälineitä olisi käytettävä enemmän osakkeiden sijasta, koska niihin liittyy vähemmän eturistiriitoja, jotka voivat johtaa lyhytnäköiseen ajatteluun;

| 49. | panee merkille, että rahoituslaitosten palkka- ja palkkiokäytäntöjä on käsitelty kolmannessa vakavaraisuusdirektiivissä; |
| --- | --- |

49.

panee merkille, että rahoituslaitosten palkka- ja palkkiokäytäntöjä on käsitelty kolmannessa vakavaraisuusdirektiivissä;

| 50. | korostaa vakavaraisuusdirektiivin (CRD III) ja Solvenssi II -direktiivin mukaisen tiukan palkka- ja palkkiopolitiikan tärkeyttä; odottaa, että nämä ja muut jo aloitetut lainsäädäntötoimet pannaan joutuisasti täytäntöön vuosien 2011–2013 aikana; kehottaa komissiota julkaisemaan arviointiraportin vuonna 2015; |
| --- | --- |

50.

korostaa vakavaraisuusdirektiivin (CRD III) ja Solvenssi II -direktiivin mukaisen tiukan palkka- ja palkkiopolitiikan tärkeyttä; odottaa, että nämä ja muut jo aloitetut lainsäädäntötoimet pannaan joutuisasti täytäntöön vuosien 2011–2013 aikana; kehottaa komissiota julkaisemaan arviointiraportin vuonna 2015;

| 51. | myöntää, että rakenteelliset lähestymistavat vaihtelevat eri jäsenvaltioissa; kannustaa noudattamaan käytäntöjä, jotka vahvistavat rahoituslaitoksen hallinto- ja ohjausjärjestelmiä sen oikeudellisen muodon, koon, toiminnan luonteen, monitahoisuuden ja liiketoimintamallin mukaan; |
| --- | --- |

51.

myöntää, että rakenteelliset lähestymistavat vaihtelevat eri jäsenvaltioissa; kannustaa noudattamaan käytäntöjä, jotka vahvistavat rahoituslaitoksen hallinto- ja ohjausjärjestelmiä sen oikeudellisen muodon, koon, toiminnan luonteen, monitahoisuuden ja liiketoimintamallin mukaan;

| 52. | toteaa, että nykyisten suositusten soveltaminen pörssiyhtiöiden johtajien palkkoihin ja palkkioihin ei ole yhtenäistä eikä hyväksyttävää; kehottaa siksi komissiota esittämään pörssiyhtiöiden johtajien palkkoja ja palkkioita koskevia lainsäädäntöehdotuksia EU:n tasolla, jotta varmistetaan, että pörssiyhtiöiden palkka- ja palkkiokäytäntöjen rakenne ei kannusta liialliseen riskinottoon, sekä taataan yhtäläiset kilpailumahdollisuudet EU:ssa; |
| --- | --- |

52.

toteaa, että nykyisten suositusten soveltaminen pörssiyhtiöiden johtajien palkkoihin ja palkkioihin ei ole yhtenäistä eikä hyväksyttävää; kehottaa siksi komissiota esittämään pörssiyhtiöiden johtajien palkkoja ja palkkioita koskevia lainsäädäntöehdotuksia EU:n tasolla, jotta varmistetaan, että pörssiyhtiöiden palkka- ja palkkiokäytäntöjen rakenne ei kannusta liialliseen riskinottoon, sekä taataan yhtäläiset kilpailumahdollisuudet EU:ssa;

| 53. | on erityisen huolestunut siitä, että osakkeenomistajat eivät voi valvoa eivätkä nykyisin valvo asianmukaisesti rahoituslaitosten palkka- ja palkkiokäytäntöjä; |
| --- | --- |

53.

on erityisen huolestunut siitä, että osakkeenomistajat eivät voi valvoa eivätkä nykyisin valvo asianmukaisesti rahoituslaitosten palkka- ja palkkiokäytäntöjä;

| 54. | painottaa, että täydellinen avoimuus on välttämätöntä, jotta osakkeenomistajien on mahdollista saada kokonaiskuva palkka- ja palkkiopolitiikasta, ja kehottaa erityisesti ilmoittamaan kaikkien rahoituslaitosten osalta yli miljoonan euron kokonaispalkkaa saavien työntekijöiden määrän vähintään miljoonan euron välein; |
| --- | --- |

54.

painottaa, että täydellinen avoimuus on välttämätöntä, jotta osakkeenomistajien on mahdollista saada kokonaiskuva palkka- ja palkkiopolitiikasta, ja kehottaa erityisesti ilmoittamaan kaikkien rahoituslaitosten osalta yli miljoonan euron kokonaispalkkaa saavien työntekijöiden määrän vähintään miljoonan euron välein;

| 55. | katsoo, että osakkaiden pitäisi tukea kestävän palkka- ja palkkiopolitiikan määrittämistä ja että heillä pitää olla mahdollisuus ilmaista mielipiteensä äänestämällä ja mahdollisuus hylätä palkka- ja palkkiokomitean määrittämä palkka- ja palkkiopolitiikka yhtiökokouksessa; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että osakkaiden pitäisi tukea kestävän palkka- ja palkkiopolitiikan määrittämistä ja että heillä pitää olla mahdollisuus ilmaista mielipiteensä äänestämällä ja mahdollisuus hylätä palkka- ja palkkiokomitean määrittämä palkka- ja palkkiopolitiikka yhtiökokouksessa;

Valvojat, tarkastajat ja rahoituslaitokset

| 56. | katsoo, että valvojien, (sisäisten ja ulkoisten) tarkastajien ja rahoituslaitosten tehostetun kolmenkeskisen vuoropuhelun avulla merkittävät tai järjestelmään liittyvät riskit havaittaisiin todennäköisemmin varhaisessa vaiheessa; rohkaisee valvojia, Euroopan järjestelmäriskineuvostoa, tarkastajia ja rahoituslaitoksia aloittamaan avoimet keskustelut ja lisäämään tapaamisiaan, jotta vakavaraisuusvalvontaa voidaan helpottaa; suosittelee lisäksi, että suurten rahoituslaitosten tarkastajat ja valvojat pitävät kahdenvälisiä kokouksia; katsoo, että on hallintoneuvoston ja sisäisen tarkastajan tehtävä varmistaa, että järjestelmään liittyvien riskien havaitsemiseksi tarvittavat sisäiset tarkastukset on otettu käyttöön, sekä laatia menettely, jota on noudatettava valvontaviranomaisille ja hierarkialle tiedottamiseksi, jotta vältetään kielteiset seuraukset; |
| --- | --- |

56.

katsoo, että valvojien, (sisäisten ja ulkoisten) tarkastajien ja rahoituslaitosten tehostetun kolmenkeskisen vuoropuhelun avulla merkittävät tai järjestelmään liittyvät riskit havaittaisiin todennäköisemmin varhaisessa vaiheessa; rohkaisee valvojia, Euroopan järjestelmäriskineuvostoa, tarkastajia ja rahoituslaitoksia aloittamaan avoimet keskustelut ja lisäämään tapaamisiaan, jotta vakavaraisuusvalvontaa voidaan helpottaa; suosittelee lisäksi, että suurten rahoituslaitosten tarkastajat ja valvojat pitävät kahdenvälisiä kokouksia; katsoo, että on hallintoneuvoston ja sisäisen tarkastajan tehtävä varmistaa, että järjestelmään liittyvien riskien havaitsemiseksi tarvittavat sisäiset tarkastukset on otettu käyttöön, sekä laatia menettely, jota on noudatettava valvontaviranomaisille ja hierarkialle tiedottamiseksi, jotta vältetään kielteiset seuraukset;

| 57. | korostaa, että tarkastajan perustehtävää ei pitäisi tarpeettomasti vaarantaa lisätehtävillä, kuten sellaisen tarkastukseen kuulumattoman tiedon käsittelyllä ja arvioinnilla, joka ei kuulu hänen asiantuntemuksensa piiriin; katsoo, että tarkastajien olisi raportoitava suoraan valvojille tapauksissa, joissa he havaitsevat jotakin, joka on merkityksellistä valvonnan kannalta, ja että heidän olisi osallistuttava erityistarkastusten alojen väliseen arviointiin; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että tarkastajan perustehtävää ei pitäisi tarpeettomasti vaarantaa lisätehtävillä, kuten sellaisen tarkastukseen kuulumattoman tiedon käsittelyllä ja arvioinnilla, joka ei kuulu hänen asiantuntemuksensa piiriin; katsoo, että tarkastajien olisi raportoitava suoraan valvojille tapauksissa, joissa he havaitsevat jotakin, joka on merkityksellistä valvonnan kannalta, ja että heidän olisi osallistuttava erityistarkastusten alojen väliseen arviointiin;

| 58. | vaatii, että julkisten viranomaisten, eurooppalaiset ja kansalliset valvojat mukaan lukien, on täytettävä riippumattomuutta sekä yritysten hallintoa koskevat tiukat vaatimukset; |
| --- | --- |

58.

vaatii, että julkisten viranomaisten, eurooppalaiset ja kansalliset valvojat mukaan lukien, on täytettävä riippumattomuutta sekä yritysten hallintoa koskevat tiukat vaatimukset;

Osakkeenomistajat ja vuosikokous

| 59. | rohkaisee institutionaalisia ja yksittäisiä osakkeenomistajia toimimaan aktiivisemmin hallintoneuvostoa ja sen noudattamaa strategiaa koskevien asianmukaisten vastuukysymysten osalta, jotta edunsaajien pitkän aikavälin edut tulisivat esiin; |
| --- | --- |

59.

rohkaisee institutionaalisia ja yksittäisiä osakkeenomistajia toimimaan aktiivisemmin hallintoneuvostoa ja sen noudattamaa strategiaa koskevien asianmukaisten vastuukysymysten osalta, jotta edunsaajien pitkän aikavälin edut tulisivat esiin;

| 60. | kehottaa laatimaan lainsäädäntöä, jolla velvoitetaan kaikki, joilla on lupa hoitaa EU:ssa investointeja kolmannen osapuolen laskuun, ilmoittamaan julkisesti, soveltavatko ne taloudenhoitoa koskevia sääntöjä ja julkistavatko ne tiedot, sekä myönteisessä tapauksessa ilmoittamaan, mitä sääntöjä ja miksi, ja kielteisessä tapauksessa, miksi ei; |
| --- | --- |

60.

kehottaa laatimaan lainsäädäntöä, jolla velvoitetaan kaikki, joilla on lupa hoitaa EU:ssa investointeja kolmannen osapuolen laskuun, ilmoittamaan julkisesti, soveltavatko ne taloudenhoitoa koskevia sääntöjä ja julkistavatko ne tiedot, sekä myönteisessä tapauksessa ilmoittamaan, mitä sääntöjä ja miksi, ja kielteisessä tapauksessa, miksi ei;

| 61. | katsoo, että tiettyä ja kohtuullista tasoa suurempien huomattavien transaktioiden pitäisi edellyttää osakkeenomistajien erityishyväksyntää tai niistä pitäisi ilmoittaa osakkeenomistajille ennen kuin ne voidaan toteuttaa, edellyttäen että osakkeenomistajien osallistuminen on toteutettavissa, että luottamuksellisuusperiaatetta noudatetaan ja ettei rahoituslaitoksen päivittäistä liiketoimintaa haitata; katsoo, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) voi laatia suuntaviivat asianmukaisesta vertailuarvosta asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että tiettyä ja kohtuullista tasoa suurempien huomattavien transaktioiden pitäisi edellyttää osakkeenomistajien erityishyväksyntää tai niistä pitäisi ilmoittaa osakkeenomistajille ennen kuin ne voidaan toteuttaa, edellyttäen että osakkeenomistajien osallistuminen on toteutettavissa, että luottamuksellisuusperiaatetta noudatetaan ja ettei rahoituslaitoksen päivittäistä liiketoimintaa haitata; katsoo, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) voi laatia suuntaviivat asianmukaisesta vertailuarvosta asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan;

| 62. | myöntää, että avoimuus on välttämätöntä lähipiirin transaktioiden osalta, että merkittävistä lähipiirin transaktioista pitäisi ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle ja että ilmoitukseen pitäisi liittää kirje riippumattomalta neuvonantajalta, joka vahvistaa, että transaktio on oikeudenmukainen ja kohtuullinen, tai lähipiiriin kuulumattomien osakkeenomistajien pitäisi äänestää siitä siten, että lähipiiriin kuuluva ei osallistu äänestykseen; katsoo, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) voi laatia suuntaviivat asianmukaisesta vertailuarvosta asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan; |
| --- | --- |

62.

myöntää, että avoimuus on välttämätöntä lähipiirin transaktioiden osalta, että merkittävistä lähipiirin transaktioista pitäisi ilmoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle ja että ilmoitukseen pitäisi liittää kirje riippumattomalta neuvonantajalta, joka vahvistaa, että transaktio on oikeudenmukainen ja kohtuullinen, tai lähipiiriin kuulumattomien osakkeenomistajien pitäisi äänestää siitä siten, että lähipiiriin kuuluva ei osallistu äänestykseen; katsoo, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) voi laatia suuntaviivat asianmukaisesta vertailuarvosta asianomaisia kansallisia viranomaisia kuultuaan;

| 63. | kehottaa valitsemaan kaikki hallintoneuvoston jäsenet vuosikokouksessa pakollisessa vaalissa ja vaatimaan, että hallintoneuvoston toimet hyväksytään tai sille myönnetään vastuuvapaus vuosittain, jotta hallintoneuvosto on tilivelvollisempi ja jotta edistetään laajempaa vastuukulttuuria; |
| --- | --- |

63.

kehottaa valitsemaan kaikki hallintoneuvoston jäsenet vuosikokouksessa pakollisessa vaalissa ja vaatimaan, että hallintoneuvoston toimet hyväksytään tai sille myönnetään vastuuvapaus vuosittain, jotta hallintoneuvosto on tilivelvollisempi ja jotta edistetään laajempaa vastuukulttuuria;

| 64. | kehottaa teettämään tutkimuksen osakkeenomistajien suorittaman tehokkaan valvonnan esteistä sekä poistamaan sääntelyyn liittyvät järkevän yhteistyön esteet; |
| --- | --- |

64.

kehottaa teettämään tutkimuksen osakkeenomistajien suorittaman tehokkaan valvonnan esteistä sekä poistamaan sääntelyyn liittyvät järkevän yhteistyön esteet;

| 65. | kehottaa ottamaan käyttöön sähköisen äänestyksen keinona kannustaa osakkeenomistajia osallistumaan rahoituslaitoksen hallinto- ja ohjausjärjestelmään; |
| --- | --- |

65.

kehottaa ottamaan käyttöön sähköisen äänestyksen keinona kannustaa osakkeenomistajia osallistumaan rahoituslaitoksen hallinto- ja ohjausjärjestelmään;

| 66. | katsoo, että kaikkien julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi voitava valita ohjesäännöissään, ovatko niiden osakkaat nimettömiä vai voidaanko heidät yksilöidä nimeltä ja että jälkimmäisessä tapauksessa on taattava lainsäädännöllä, että tällainen yksilöinti on tosiasiallisesti mahdollista; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että kaikkien julkisesti noteerattujen yhtiöiden olisi voitava valita ohjesäännöissään, ovatko niiden osakkaat nimettömiä vai voidaanko heidät yksilöidä nimeltä ja että jälkimmäisessä tapauksessa on taattava lainsäädännöllä, että tällainen yksilöinti on tosiasiallisesti mahdollista;

*

* *

| 67. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

67.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 329, 14.12.2010, s. 3.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/13

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Vapaakauppasopimus Intian kanssa

P7_TA(2011)0224

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:n ja Intian vapaakauppasopimusneuvottelujen tilanteesta

2012/C 377 E/03

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kolmikantajulistuksen monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kolmikantajulistuksen monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta,

| — | ottaa huomioon WTO:n ministerikokouksen neljännessä istunnossa Dohassa 14. marraskuuta 2001 annetun julistuksen sekä erityisesti sen 44 kohdan erityis- ja erilliskohtelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WTO:n ministerikokouksen neljännessä istunnossa Dohassa 14. marraskuuta 2001 annetun julistuksen sekä erityisesti sen 44 kohdan erityis- ja erilliskohtelusta,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman EU:n ja Intian suhteista: strateginen kumppanuus (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman EU:n ja Intian suhteista: strateginen kumppanuus (1),

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon "Globaali Eurooppa: kilpailijana maailmassa – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto" (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon "Globaali Eurooppa: kilpailijana maailmassa – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto" (KOM(2006)0567),

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman EU:n ja Intian vapaakauppasopimuksesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman EU:n ja Intian vapaakauppasopimuksesta (2),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman TRIPS-sopimuksesta ja lääkkeiden saatavuudesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman TRIPS-sopimuksesta ja lääkkeiden saatavuudesta (3),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman globaalista Euroopasta – kilpailukyvyn ulkoiset näkökohdat (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman globaalista Euroopasta – kilpailukyvyn ulkoiset näkökohdat (4),

| — | ottaa huomioon Intian maakohtaisen strategia-asiakirjan (2007–2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Intian maakohtaisen strategia-asiakirjan (2007–2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | katsoo, että Euroopan unionin olisi edelleen annettava etusija sääntöihin perustuvalle monenväliselle kauppajärjestelmälle, jonka WTO on perustanut ja jossa tarjotaan parhaat puitteet avoimelle ja oikeudenmukaiselle kansainväliselle kaupalle antamalla asianmukaiset säännöt ja varmistamalla niiden noudattaminen, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Euroopan unionin olisi edelleen annettava etusija sääntöihin perustuvalle monenväliselle kauppajärjestelmälle, jonka WTO on perustanut ja jossa tarjotaan parhaat puitteet avoimelle ja oikeudenmukaiselle kansainväliselle kaupalle antamalla asianmukaiset säännöt ja varmistamalla niiden noudattaminen,

| B. | katsoo, että Dohan kehitysohjelman onnistunut ja tasapainoinen toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionille ja Intialle ja että tällainen sopimus ei estä kahdenvälisiä WTO+-sopimuksia, joilla voidaan täydentää monenvälisiä sääntöjä, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Dohan kehitysohjelman onnistunut ja tasapainoinen toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionille ja Intialle ja että tällainen sopimus ei estä kahdenvälisiä WTO+-sopimuksia, joilla voidaan täydentää monenvälisiä sääntöjä,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Intian suurin suorien ulkomaisten investointien lähde ja sen osuus kaikista suorista ulkomaisista investoinneista oli 27 prosenttia vuonna 2009; toteaa kuitenkin, että EU:n osuus on vähentynyt viimeisten kolmen vuoden aikana, kun sen osuus kaikista suorista ulkomaisista sijoituksista oli 37 prosenttia vuonna 2007, 32 prosenttia vuonna 2008 ja 27 prosenttia vuonna 2009; toteaa että EU:n suorat ulkomaiset sijoitukset Kiinaan vuonna 2009 olivat paljon suuremmat kuin Intiaan, yhteensä 5,3 miljardia euroa verrattuna Intian 3,1 miljardiin euroon, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Intian suurin suorien ulkomaisten investointien lähde ja sen osuus kaikista suorista ulkomaisista investoinneista oli 27 prosenttia vuonna 2009; toteaa kuitenkin, että EU:n osuus on vähentynyt viimeisten kolmen vuoden aikana, kun sen osuus kaikista suorista ulkomaisista sijoituksista oli 37 prosenttia vuonna 2007, 32 prosenttia vuonna 2008 ja 27 prosenttia vuonna 2009; toteaa että EU:n suorat ulkomaiset sijoitukset Kiinaan vuonna 2009 olivat paljon suuremmat kuin Intiaan, yhteensä 5,3 miljardia euroa verrattuna Intian 3,1 miljardiin euroon,

| D. | toteaa, että Intia oli Euroopan unionin seitsemänneksitoista tärkein kauppakumppani vuonna 2000 ja se oli kahdeksas vuonna 2010 (jolloin sen kanssa käydyn kaupan arvo oli 67,8 miljardia euroa); toteaa kuitenkin, että EU:n suhteellinen osuus Intian markkinoista putosi 23,2 prosentista vuonna 1999 aina 14,5 prosenttiin vuonna 2009, kun Kiinan markkinaosuus samana aikana nelinkertaistui 2,6 prosentista vuonna 1999 aina 11,3 prosenttiin vuonna 2009, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Intia oli Euroopan unionin seitsemänneksitoista tärkein kauppakumppani vuonna 2000 ja se oli kahdeksas vuonna 2010 (jolloin sen kanssa käydyn kaupan arvo oli 67,8 miljardia euroa); toteaa kuitenkin, että EU:n suhteellinen osuus Intian markkinoista putosi 23,2 prosentista vuonna 1999 aina 14,5 prosenttiin vuonna 2009, kun Kiinan markkinaosuus samana aikana nelinkertaistui 2,6 prosentista vuonna 1999 aina 11,3 prosenttiin vuonna 2009,

| E. | ottaa huomioon, että Intia on suurin edunsaaja yleisessä tullietuusjärjestelmässä; ottaa huomioon, että Euroopan unionin etuuskohtelun alainen tai tulliton tuonti Intiasta oli suuruudeltaan 19,9 miljoonaa euroa vuonna 2009 ja sen osuus koko EU:n Intian-tuonnista oli 83 prosenttia, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Intia on suurin edunsaaja yleisessä tullietuusjärjestelmässä; ottaa huomioon, että Euroopan unionin etuuskohtelun alainen tai tulliton tuonti Intiasta oli suuruudeltaan 19,9 miljoonaa euroa vuonna 2009 ja sen osuus koko EU:n Intian-tuonnista oli 83 prosenttia,

| F. | toteaa, että kummankin osapuolen odotetaan saavan merkittävää hyötyä tullien poistamisesta, palveluiden kaupan vapauttamisesta sekä siitä, että ne ilmoittavat ja vahvistavat sitoutumisensa tullien vähentämiseen ja jatkuvaan sijoittautumisen ja palveluiden kaupan vapauttamiseen, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kummankin osapuolen odotetaan saavan merkittävää hyötyä tullien poistamisesta, palveluiden kaupan vapauttamisesta sekä siitä, että ne ilmoittavat ja vahvistavat sitoutumisensa tullien vähentämiseen ja jatkuvaan sijoittautumisen ja palveluiden kaupan vapauttamiseen,

| G. | katsoo, että markkinoille pääsyyn on liitettävä avoimet ja tarkoituksenmukaiset säännöt ja normit, joilla varmistetaan kaupan vapauttamisesta saatava hyöty, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että markkinoille pääsyyn on liitettävä avoimet ja tarkoituksenmukaiset säännöt ja normit, joilla varmistetaan kaupan vapauttamisesta saatava hyöty,

| H. | toteaa, että markkinoille pääsyä haittaavat muut kuin tulleihin liittyvät kaupan esteet, kuten terveys- ja turvallisuusvaatimukset tai tekniset esteet, määrälliset rajoitukset, vaatimustenmukaisuusmenettelyt, kaupankäynnin suojamekanismit, tullimenettelyt, sisäiset verot ja kansainvälisten normien ja standardien laiminlyönti, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että markkinoille pääsyä haittaavat muut kuin tulleihin liittyvät kaupan esteet, kuten terveys- ja turvallisuusvaatimukset tai tekniset esteet, määrälliset rajoitukset, vaatimustenmukaisuusmenettelyt, kaupankäynnin suojamekanismit, tullimenettelyt, sisäiset verot ja kansainvälisten normien ja standardien laiminlyönti,

| I. | katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksien – kuten patenttien, tavara- tai palvelumerkkien, tekijänoikeuksien ja vastaavien oikeuksien, maantieteellisten merkintöjen (myös alkuperämerkintöjen), teollisten mallien ja integroitujen piirien piirimallien – tunnustamiseen, sopivaan ja tehokkaaseen suojeluun sekä täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvät osatekijät olisi otettava entistäkin paremmin huomioon, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksien – kuten patenttien, tavara- tai palvelumerkkien, tekijänoikeuksien ja vastaavien oikeuksien, maantieteellisten merkintöjen (myös alkuperämerkintöjen), teollisten mallien ja integroitujen piirien piirimallien – tunnustamiseen, sopivaan ja tehokkaaseen suojeluun sekä täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvät osatekijät olisi otettava entistäkin paremmin huomioon,

| J. | toteaa, että väärennetyt lääkkeet voivat olla vahingollisia terveydelle, katsoo, että EU:n ja Intian olisi yhdistettävä voimansa tämän ongelman käsittelemiseksi, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että väärennetyt lääkkeet voivat olla vahingollisia terveydelle, katsoo, että EU:n ja Intian olisi yhdistettävä voimansa tämän ongelman käsittelemiseksi,

| K. | toteaa, että Intia on yksi suurimmista geneeristen lääkkeiden tuottajista ja viejistä, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Intia on yksi suurimmista geneeristen lääkkeiden tuottajista ja viejistä,

| L. | ottaa huomioon, että terveysohjelmien menestys ja kestävyys riippuu paljolti edullisten ja hyvälaatuisten rinnakkaislääkkeiden jatkuvasta saatavuudesta; ottaa huomioon Intian ratkaisevan aseman tällaisten tuotteiden toimittajana sekä rinnakkaislääkkeiden saatavuutta koskevien teollis- ja tekijänoikeudellisten TRIPS+-sääntöjen todetusti kielteiset vaikutukset, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että terveysohjelmien menestys ja kestävyys riippuu paljolti edullisten ja hyvälaatuisten rinnakkaislääkkeiden jatkuvasta saatavuudesta; ottaa huomioon Intian ratkaisevan aseman tällaisten tuotteiden toimittajana sekä rinnakkaislääkkeiden saatavuutta koskevien teollis- ja tekijänoikeudellisten TRIPS+-sääntöjen todetusti kielteiset vaikutukset,

| M. | ottaa huomioon, että yhteistyösopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa määrätään ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamisesta; katsoo, että se muodostaa keskeisen osan sopimusta, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että yhteistyösopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa määrätään ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamisesta; katsoo, että se muodostaa keskeisen osan sopimusta,

| N. | katsoo, että EU:n yritysten pääsyä Intian markkinoille haittaavat edelleen useat muut kuin tulleihin liittyvät kaupan esteet, kuten raskaat terveys- ja turvallisuusvaatimukset tai tekniset esteet, määrälliset rajoitukset, liian rajoittavat vaatimustenmukaisuusmenettelyt, perusteettomat kaupankäynnin suojamekanismit, tullimenettelyt, sisäiset verot ja kansainvälisten normien ja standardien laiminlyönti, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että EU:n yritysten pääsyä Intian markkinoille haittaavat edelleen useat muut kuin tulleihin liittyvät kaupan esteet, kuten raskaat terveys- ja turvallisuusvaatimukset tai tekniset esteet, määrälliset rajoitukset, liian rajoittavat vaatimustenmukaisuusmenettelyt, perusteettomat kaupankäynnin suojamekanismit, tullimenettelyt, sisäiset verot ja kansainvälisten normien ja standardien laiminlyönti,

Yleistä

| 1. | katsoo, että vapaakauppasopimuksen olisi oltava WTO:n sääntöjen ja velvoitteiden mukainen; katsoo, että tuloksellinen Dohan kehitysohjelma säilyy Euroopan unionin kaupan painopistealana ja että Intian kanssa käytävillä vapaakauppasopimusta koskevilla neuvotteluilla on siten täydennettävä monenvälisiä sääntöjä; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että vapaakauppasopimuksen olisi oltava WTO:n sääntöjen ja velvoitteiden mukainen; katsoo, että tuloksellinen Dohan kehitysohjelma säilyy Euroopan unionin kaupan painopistealana ja että Intian kanssa käytävillä vapaakauppasopimusta koskevilla neuvotteluilla on siten täydennettävä monenvälisiä sääntöjä;

| 2. | pitää myönteisenä joulukuussa 2010 pidetyn EU:n ja Intian välisen huippukokouksen tulosta ja kehottaa neuvottelevia osapuolia nopeuttamaan neuvotteluja ja jatkamaan keskeisten sidosryhmien kuulemista; muistuttaa EU:n ja Intian sitoumuksesta nopeuttaa vapaakauppasopimusta koskevia neuvotteluja sekä edistää merkittävästi ja tehokkaasti kunnianhimoisen ja tasapainoisen, laajaperustaisen kauppa- ja investointisopimuksen pikaista tekemistä; on pettynyt neuvottelujen hitaaseen etenemiseen; kehottaa kumpaakin osapuolta tekemään kaiken voitavansa laajan, kunnianhimoisen ja tasapainoisen vapaakauppasopimuksen aikaansaamiseksi vuoden 2011 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä joulukuussa 2010 pidetyn EU:n ja Intian välisen huippukokouksen tulosta ja kehottaa neuvottelevia osapuolia nopeuttamaan neuvotteluja ja jatkamaan keskeisten sidosryhmien kuulemista; muistuttaa EU:n ja Intian sitoumuksesta nopeuttaa vapaakauppasopimusta koskevia neuvotteluja sekä edistää merkittävästi ja tehokkaasti kunnianhimoisen ja tasapainoisen, laajaperustaisen kauppa- ja investointisopimuksen pikaista tekemistä; on pettynyt neuvottelujen hitaaseen etenemiseen; kehottaa kumpaakin osapuolta tekemään kaiken voitavansa laajan, kunnianhimoisen ja tasapainoisen vapaakauppasopimuksen aikaansaamiseksi vuoden 2011 loppuun mennessä;

| 3. | kannustaa Intian liittovaltion hallitusta ja osavaltioiden hallituksia sovittamaan politiikkansa ja menettelynsä yhteen, jotta mahdolliset edut voidaan maksimoida; |
| --- | --- |

3.

kannustaa Intian liittovaltion hallitusta ja osavaltioiden hallituksia sovittamaan politiikkansa ja menettelynsä yhteen, jotta mahdolliset edut voidaan maksimoida;

| 4. | muistuttaa, että yhteisen kauppapolitiikan tavoitteet olisi sovitettava täysipainoisesti yhteen Euroopan unionin kokonaistavoitteiden kanssa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan nojalla EU:n yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan "unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti" ja että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan nojalla sillä on edistettävä muun muassa kestävää kehitystä, köyhyyden poistamista ja ihmisoikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että yhteisen kauppapolitiikan tavoitteet olisi sovitettava täysipainoisesti yhteen Euroopan unionin kokonaistavoitteiden kanssa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan nojalla EU:n yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan "unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti" ja että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan nojalla sillä on edistettävä muun muassa kestävää kehitystä, köyhyyden poistamista ja ihmisoikeuksien suojelua;

| 5. | viittaa kummankin talouden toisiaan täydentäviin ominaisuuksiin ja niihin perustuviin tulevaisuuden mahdollisuuksiin EU:n ja Intian kaupan ja investointien lisäämiseksi sekä vapaakauppasopimuksesta johtuviin liiketoimintamahdollisuuksiin; pitää EU:n ja Intian vapaakauppasopimusta kaikkiaan vaihtoehtona, josta molemmat hyötyvät, mutta suosittelee kuitenkin olemassa olevien alakohtaisten erityispiirteiden arvioimista, jotta voitaisiin selvittää vapaakauppasopimuksesta aiheutuvat mahdolliset haitat EU:n kannalta tärkeillä aloilla; |
| --- | --- |

5.

viittaa kummankin talouden toisiaan täydentäviin ominaisuuksiin ja niihin perustuviin tulevaisuuden mahdollisuuksiin EU:n ja Intian kaupan ja investointien lisäämiseksi sekä vapaakauppasopimuksesta johtuviin liiketoimintamahdollisuuksiin; pitää EU:n ja Intian vapaakauppasopimusta kaikkiaan vaihtoehtona, josta molemmat hyötyvät, mutta suosittelee kuitenkin olemassa olevien alakohtaisten erityispiirteiden arvioimista, jotta voitaisiin selvittää vapaakauppasopimuksesta aiheutuvat mahdolliset haitat EU:n kannalta tärkeillä aloilla;

| 6. | pyytää komissiota sisällyttämään vapaakauppasopimukseen sen keskeisenä osana kunnianhimoisen kestävää kehitystä koskevan luvun; |
| --- | --- |

6.

pyytää komissiota sisällyttämään vapaakauppasopimukseen sen keskeisenä osana kunnianhimoisen kestävää kehitystä koskevan luvun;

Tavaroiden kauppa

| 7. | on tyytyväinen lukuisiin vapaakauppasimulaatioihin, jotka osoittavat, että vapaakauppasopimus lisäisi sekä Euroopan unionin että Intian kokonaisvientiä ja -tuontia; painottaa, että nykyisellä keskimääräisellä kasvuvauhdilla kahdenvälisen kaupan odotetaan kasvavan 160,6 miljardiin euroon vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen lukuisiin vapaakauppasimulaatioihin, jotka osoittavat, että vapaakauppasopimus lisäisi sekä Euroopan unionin että Intian kokonaisvientiä ja -tuontia; painottaa, että nykyisellä keskimääräisellä kasvuvauhdilla kahdenvälisen kaupan odotetaan kasvavan 160,6 miljardiin euroon vuoteen 2015 mennessä;

| 8. | toteaa, että Intian soveltamat keskimääräiset tullit ovat pudonneet, mutta ne ovat silti huomattavasti korkeampia kuin EU:n tullit; toteaa erityisesti, että Intian keskimääräinen tulli muiden kuin maataloustuotteiden markkinoilla (NAMA) on nyt 10,1 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 4 prosenttia, ja Intian keskimääräinen maataloustulli on 31,8 prosenttia, kun se EU:ssa on keskimäärin 13,5 prosenttia; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että Intian soveltamat keskimääräiset tullit ovat pudonneet, mutta ne ovat silti huomattavasti korkeampia kuin EU:n tullit; toteaa erityisesti, että Intian keskimääräinen tulli muiden kuin maataloustuotteiden markkinoilla (NAMA) on nyt 10,1 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 4 prosenttia, ja Intian keskimääräinen maataloustulli on 31,8 prosenttia, kun se EU:ssa on keskimäärin 13,5 prosenttia;

| 9. | korostaa, että teollisuuskaupan tavoitteena pitäisi olla vastavuoroinen tullien täydellinen poistaminen epäsymmetristä aikataulua noudattaen ja että mahdollisten tätä tavoitetta koskevien poikkeusten on oltava rajoitettuja, niitä on tarkasteltava eivätkä ne saa merkitä molemmille osapuolille tärkeiden alojen, kuten henkilöautojen, jättämistä pois; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että teollisuuskaupan tavoitteena pitäisi olla vastavuoroinen tullien täydellinen poistaminen epäsymmetristä aikataulua noudattaen ja että mahdollisten tätä tavoitetta koskevien poikkeusten on oltava rajoitettuja, niitä on tarkasteltava eivätkä ne saa merkitä molemmille osapuolille tärkeiden alojen, kuten henkilöautojen, jättämistä pois;

| 10. | toteaa, että sopimuksessa on otettava huomioon maatalouskauppaan liittyvät herkät kysymykset, mutta tämän ei pitäisi estää markkinoiden avaamista täydentävillä aloilla; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että sopimuksessa on otettava huomioon maatalouskauppaan liittyvät herkät kysymykset, mutta tämän ei pitäisi estää markkinoiden avaamista täydentävillä aloilla;

| 11. | kehottaa komissiota ottamaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon Euroopan maatalouteen kohdistuvan mahdollisen kielteisen vaikutuksen etenkin liittyen markkinoiden avaamiseen, geneettisesti muunnettuihin organismeihin, maitoon, naudanlihaan, teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan ja alkuperämerkintöihin; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota ottamaan asiaankuuluvalla tavalla huomioon Euroopan maatalouteen kohdistuvan mahdollisen kielteisen vaikutuksen etenkin liittyen markkinoiden avaamiseen, geneettisesti muunnettuihin organismeihin, maitoon, naudanlihaan, teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan ja alkuperämerkintöihin;

| 12. | pitää tärkeänä, että vapaakauppasopimuksessa on kunnianhimoisia lukuja, joissa käsitellään kaupan teknisiä esteitä sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia; kehottaa komissiota tältä osin käsittelemään avoinna olevia kysymyksiä, kuten eläinten hyvinvointia; |
| --- | --- |

12.

pitää tärkeänä, että vapaakauppasopimuksessa on kunnianhimoisia lukuja, joissa käsitellään kaupan teknisiä esteitä sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia; kehottaa komissiota tältä osin käsittelemään avoinna olevia kysymyksiä, kuten eläinten hyvinvointia;

| 13. | kehottaa kumpaakin osapuolta varmistamaan, että sääntelyä ja muita kuin tulleihin liittyviä kaupan esteitä hallinnoidaan siten, että kauppaa ei kokonaisuutena vaikeuteta; kehottaa sekä EU:ta että Intiaa kehittämään tehokkaita määräyksiä, jotta voidaan estää kaupan tarpeettomien sääntelyllisten esteiden syntyminen ja käsitellä olemassa olevia esteitä kunnioittaen samalla kummankin osapuolen oikeutta sääntelyyn; |
| --- | --- |

13.

kehottaa kumpaakin osapuolta varmistamaan, että sääntelyä ja muita kuin tulleihin liittyviä kaupan esteitä hallinnoidaan siten, että kauppaa ei kokonaisuutena vaikeuteta; kehottaa sekä EU:ta että Intiaa kehittämään tehokkaita määräyksiä, jotta voidaan estää kaupan tarpeettomien sääntelyllisten esteiden syntyminen ja käsitellä olemassa olevia esteitä kunnioittaen samalla kummankin osapuolen oikeutta sääntelyyn;

| 14. | korostaa, että vapaakauppasopimuksen pitää sisältää sitova valtioiden välinen kiistanratkaisumekanismi ja määräyksiä tulleihin perustumattomien kaupan esteiden sovittelusta samoin kuin tehokas suojalauseke; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että vapaakauppasopimuksen pitää sisältää sitova valtioiden välinen kiistanratkaisumekanismi ja määräyksiä tulleihin perustumattomien kaupan esteiden sovittelusta samoin kuin tehokas suojalauseke;

Palvelujen kaupan järjestelmä

| 15. | toteaa, että palvelut ovat Intian talouden nopeimmin kasvava sektori; panee merkille, että Intialla on offensiivisia etuja palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) toimitusmuotojen 1 ja 4 vapauttamisessa; ottaa huomioon, että EU haluaisi vapauttaa markkinoillepääsyn ja kansallisen kohtelun toimitusmuodon 3 useimmissa palveluissa; panee merkille, että vapaakauppasopimuksen kaikkia tavoitteita ei voida saavuttaa ilman toimitusmuotoon 4 liittyviä sitoumuksia; painottaa, että ammatillisten pätevyyksien sekä vastavuoroista tunnustamista ja lupavaatimuksia koskevien sopimuksien hyväksymisestä valtakunnallisesti ja EU:n laajuisesti on runsaasti hyötyä ammatillisten palvelujen alalla sekä EU:ssa että Intiassa ja että ne voitaisiin helposti sisällyttää vapaakauppasopimukseen; pyytää kuitenkin suorittamaan kattavan analyysin yksittäisistä jäsenvaltioista, jotta voidaan välttää EU:n työmarkkinoihin kohdistuvat kielteiset seuraukset samalla, kun toimitusmuodolla 4 mahdollistetaan tarvittavien ammattitaitoisten työntekijöiden väliaikainen oleskelu; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että palvelut ovat Intian talouden nopeimmin kasvava sektori; panee merkille, että Intialla on offensiivisia etuja palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) toimitusmuotojen 1 ja 4 vapauttamisessa; ottaa huomioon, että EU haluaisi vapauttaa markkinoillepääsyn ja kansallisen kohtelun toimitusmuodon 3 useimmissa palveluissa; panee merkille, että vapaakauppasopimuksen kaikkia tavoitteita ei voida saavuttaa ilman toimitusmuotoon 4 liittyviä sitoumuksia; painottaa, että ammatillisten pätevyyksien sekä vastavuoroista tunnustamista ja lupavaatimuksia koskevien sopimuksien hyväksymisestä valtakunnallisesti ja EU:n laajuisesti on runsaasti hyötyä ammatillisten palvelujen alalla sekä EU:ssa että Intiassa ja että ne voitaisiin helposti sisällyttää vapaakauppasopimukseen; pyytää kuitenkin suorittamaan kattavan analyysin yksittäisistä jäsenvaltioista, jotta voidaan välttää EU:n työmarkkinoihin kohdistuvat kielteiset seuraukset samalla, kun toimitusmuodolla 4 mahdollistetaan tarvittavien ammattitaitoisten työntekijöiden väliaikainen oleskelu;

| 16. | huomauttaa, että palvelujen vapauttaminen ei saa missään tapauksessa haitata palvelujen sääntelyoikeutta, mikä koskee myös julkisia palveluita; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että palvelujen vapauttaminen ei saa missään tapauksessa haitata palvelujen sääntelyoikeutta, mikä koskee myös julkisia palveluita;

| 17. | toteaa, että EU:n ja Intian välinen palveluiden kauppa on verrattain epätasapainoista, kun EU vie 1,9 prosenttia palveluistaan Intiaan ja Intian kokonaisviennistä 11,6 prosenttia suuntautuu EU:hun; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että EU:n ja Intian välinen palveluiden kauppa on verrattain epätasapainoista, kun EU vie 1,9 prosenttia palveluistaan Intiaan ja Intian kokonaisviennistä 11,6 prosenttia suuntautuu EU:hun;

| 18. | kannustaa voimakkaasti Intiaa kehittämään asianmukaisen tietosuojalainsäädännön, jolloin Intia saavuttaisi sellaista asianmukaista suojelutasoa noudattavan valtion statuksen, joka mahdollistaa henkilötietojen siirtämisen EU:sta yhteisön oikeuden nojalla ja sen mukaisesti; |
| --- | --- |

18.

kannustaa voimakkaasti Intiaa kehittämään asianmukaisen tietosuojalainsäädännön, jolloin Intia saavuttaisi sellaista asianmukaista suojelutasoa noudattavan valtion statuksen, joka mahdollistaa henkilötietojen siirtämisen EU:sta yhteisön oikeuden nojalla ja sen mukaisesti;

| 19. | katsoo, että ulkomaisten asianajotoimistojen ja kirjanpitoyritysten salliminen Intiassa toisi merkittävää hyötyä Intian taloudelle ja ammattialoille sekä eurooppalaisille yrityksille, joilla on kokemusta kansainvälisestä oikeudesta ja kirjanpidosta, samoin kuin niiden asiakkaille; kehottaa komissiota tutkimaan Intian viranomaisten kanssa mahdollisuuksia vapauttaa oikeudelliset palvelut ja kirjanpitopalvelut vapaakauppasopimuksessa sekä kyseisen mahdollisuuden laajuutta; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että ulkomaisten asianajotoimistojen ja kirjanpitoyritysten salliminen Intiassa toisi merkittävää hyötyä Intian taloudelle ja ammattialoille sekä eurooppalaisille yrityksille, joilla on kokemusta kansainvälisestä oikeudesta ja kirjanpidosta, samoin kuin niiden asiakkaille; kehottaa komissiota tutkimaan Intian viranomaisten kanssa mahdollisuuksia vapauttaa oikeudelliset palvelut ja kirjanpitopalvelut vapaakauppasopimuksessa sekä kyseisen mahdollisuuden laajuutta;

| 20. | kehottaa Intiaa avaamaan pankki-, vakuutus- ja jälleenmyyntialansa Intian viranomaisten ilmoittamien uudistusten mukaisesti ja kehottaa näin tunnustamaan sen, että asianmukainen rahoitusalaa koskeva lainsäädäntö on tarpeen, jotta voidaan varmistaa rahoituspalveluiden valvonta, vähentää systemaattista riskiä ja taata korkein mahdollinen kuluttajansuojan taso; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Intiaa avaamaan pankki-, vakuutus- ja jälleenmyyntialansa Intian viranomaisten ilmoittamien uudistusten mukaisesti ja kehottaa näin tunnustamaan sen, että asianmukainen rahoitusalaa koskeva lainsäädäntö on tarpeen, jotta voidaan varmistaa rahoituspalveluiden valvonta, vähentää systemaattista riskiä ja taata korkein mahdollinen kuluttajansuojan taso;

Investoinnit

| 21. | kehottaa komissiota neuvottelemaan vapaakauppasopimuksen osana investointeja koskevasta luvusta, jonka ansiosta investoiminen kummankin osapuolen markkinoille olisi paljon entistä sujuvampaa, mikä edellyttää, että edistetään ja suojellaan investointisopimuksia ja selvitetään välittömästi tarjoutuvia tilaisuuksia; ehdottaa, että tällaisessa investointeja koskevassa luvussa voitaisiin määrätä kummankin talouden investoijille luotavasta yhden pisteen tiedotusjärjestelmästä, jossa heille selvitetään investointisääntöjen ja -käytäntöjen eroja ja tiedotetaan kaikista lainsäädännöllisistä näkökulmista; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota neuvottelemaan vapaakauppasopimuksen osana investointeja koskevasta luvusta, jonka ansiosta investoiminen kummankin osapuolen markkinoille olisi paljon entistä sujuvampaa, mikä edellyttää, että edistetään ja suojellaan investointisopimuksia ja selvitetään välittömästi tarjoutuvia tilaisuuksia; ehdottaa, että tällaisessa investointeja koskevassa luvussa voitaisiin määrätä kummankin talouden investoijille luotavasta yhden pisteen tiedotusjärjestelmästä, jossa heille selvitetään investointisääntöjen ja -käytäntöjen eroja ja tiedotetaan kaikista lainsäädännöllisistä näkökulmista;

| 22. | kehottaa komissiota varmistamaan, etteivät sijoitusten suojaa koskevat määräykset heikennä osapuolten kykyä ottaa käyttöön pakollisia lupia eivätkä ne heikennä julkista terveydenhuoltopolitiikkaa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota varmistamaan, etteivät sijoitusten suojaa koskevat määräykset heikennä osapuolten kykyä ottaa käyttöön pakollisia lupia eivätkä ne heikennä julkista terveydenhuoltopolitiikkaa;

Julkiset hankinnat

| 23. | pitää myönteisenä sitä, että Intia on suostunut sisällyttämään vapaakauppasopimukseen julkiset hankinnat; pahoittelee kuitenkin sitä, että tämä on tapahtunut vain liittovaltion tasolla; kehottaa komissiota neuvottelemaan tehokkaista ja avoimista julkisten hankintojen järjestelmistä; kehottaa Intiaa käyttämään läpinäkyvää ja oikeudenmukaista menetelmää julkisten sopimusten tekemisessä ja mahdollistamaan eurooppalaisille yrityksille pääsyn julkisiin hankintoihin; kehottaa Intiaa varmistamaan mahdollisimman laajan kattavuuden, joka käsittää erityisesti julkisen sektorin yritykset; |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä sitä, että Intia on suostunut sisällyttämään vapaakauppasopimukseen julkiset hankinnat; pahoittelee kuitenkin sitä, että tämä on tapahtunut vain liittovaltion tasolla; kehottaa komissiota neuvottelemaan tehokkaista ja avoimista julkisten hankintojen järjestelmistä; kehottaa Intiaa käyttämään läpinäkyvää ja oikeudenmukaista menetelmää julkisten sopimusten tekemisessä ja mahdollistamaan eurooppalaisille yrityksille pääsyn julkisiin hankintoihin; kehottaa Intiaa varmistamaan mahdollisimman laajan kattavuuden, joka käsittää erityisesti julkisen sektorin yritykset;

Kauppa ja kilpailu

| 24. | pitää myönteisenä edistystä, jota on saavutettu EU:n ja Intian välisen vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kilpailua koskevan luvun kehittämisessä, ja kehottaa molempia osapuolia tehostamaan yhteistyötään kauppaan liittyvissä kilpailukysymyksissä, teollis- ja tekijänoikeuksissa sekä teollisuus- ja kauppapolitiikassa; |
| --- | --- |

24.

pitää myönteisenä edistystä, jota on saavutettu EU:n ja Intian välisen vapaakauppasopimuksen kauppaa ja kilpailua koskevan luvun kehittämisessä, ja kehottaa molempia osapuolia tehostamaan yhteistyötään kauppaan liittyvissä kilpailukysymyksissä, teollis- ja tekijänoikeuksissa sekä teollisuus- ja kauppapolitiikassa;

| 25. | on tyytyväinen Intian sitoutumiseen vahvaan teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmään sekä siihen, että Intia hyödyntää TRIPS-sopimuksen joustovaraa kansainvälisessä ja maan omassa lainsäädännössä täyttääkseen kansanterveyttä koskevat velvoitteensa erityisesti tärkeimpien lääkkeiden saatavuuteen liittyen; kehottaa Intiaa panemaan tämän järjestelmän toimeen ja valvomaan sitä tarkasti ja parantamaan samalla tärkeimpien lääkkeiden saantia; kehottaa EU:ta ja Intiaa varmistamaan, että vapaakauppasopimuksen sitoumukset eivät estä tärkeimpien lääkkeiden saantia, samalla kun Intia kehittää valmiuksiaan siirtyä geneerisestä teollisuudesta tutkimukseen perustuvaan teollisuuteen; tukee yhteistyötä EU:n ja Intian ja niiden tutkimukseen perustuvan lääketeollisuuden välillä, jotta voitaisiin taata kumpaakin osapuolta hyödyttävä alan kasvu; |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen Intian sitoutumiseen vahvaan teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmään sekä siihen, että Intia hyödyntää TRIPS-sopimuksen joustovaraa kansainvälisessä ja maan omassa lainsäädännössä täyttääkseen kansanterveyttä koskevat velvoitteensa erityisesti tärkeimpien lääkkeiden saatavuuteen liittyen; kehottaa Intiaa panemaan tämän järjestelmän toimeen ja valvomaan sitä tarkasti ja parantamaan samalla tärkeimpien lääkkeiden saantia; kehottaa EU:ta ja Intiaa varmistamaan, että vapaakauppasopimuksen sitoumukset eivät estä tärkeimpien lääkkeiden saantia, samalla kun Intia kehittää valmiuksiaan siirtyä geneerisestä teollisuudesta tutkimukseen perustuvaan teollisuuteen; tukee yhteistyötä EU:n ja Intian ja niiden tutkimukseen perustuvan lääketeollisuuden välillä, jotta voitaisiin taata kumpaakin osapuolta hyödyttävä alan kasvu;

| 26. | toistaa 12. heinäkuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä pyynnön, että komissio ei edellyttäisi tietojen yksinomaisuutta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevissa neuvotteluissa, ja pyytää komissiota myöntämään, että tietojen yksinomaisuudella olisi kauaskantoisia vaikutuksia geneeristen lääkkeiden tuotantoon ja se haittaisi siten lääkkeiden saantia ja kansanterveyttä koskevaa politiikkaa kehitysmaissa; |
| --- | --- |

26.

toistaa 12. heinäkuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä pyynnön, että komissio ei edellyttäisi tietojen yksinomaisuutta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevissa neuvotteluissa, ja pyytää komissiota myöntämään, että tietojen yksinomaisuudella olisi kauaskantoisia vaikutuksia geneeristen lääkkeiden tuotantoon ja se haittaisi siten lääkkeiden saantia ja kansanterveyttä koskevaa politiikkaa kehitysmaissa;

| 27. | kehottaa komissiota ja asianomaisia Intian viranomaisia työskentelemään yhdessä yhteisen määritelmän aikaansaamiseksi väärennetyille lääkkeille tavalla, joka ei haittaisi keskeisten lääkkeiden saantia, ja kehottaa koordinoimaan toimia, jotta voitaisiin torjua tehokkaasti lääkkeiden väärentämistä ja etenkin potilaiden terveydelle haitallisia väärennettyjä lääkkeitä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota ja asianomaisia Intian viranomaisia työskentelemään yhdessä yhteisen määritelmän aikaansaamiseksi väärennetyille lääkkeille tavalla, joka ei haittaisi keskeisten lääkkeiden saantia, ja kehottaa koordinoimaan toimia, jotta voitaisiin torjua tehokkaasti lääkkeiden väärentämistä ja etenkin potilaiden terveydelle haitallisia väärennettyjä lääkkeitä;

| 28. | korostaa, että maantieteellisten merkintöjen suojan korkea taso viimeistään vapaakauppasopimuksen tullessa voimaan on erittäin tärkeää; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että maantieteellisten merkintöjen suojan korkea taso viimeistään vapaakauppasopimuksen tullessa voimaan on erittäin tärkeää;

Kauppa ja kestävä kehitys

| 29. | toteaa, että kestävää kehitystä koskeva luku on EU:n kaikkien vapaakauppasopimusten keskeinen osa, ja kehottaa molempia osapuolia sopimaan kunnianhimoisesta luvusta, joka ilmentää yhteistä sitoutumista kestävän kehityksen ja osallistavan kasvun edistämiseen yhteisten arvojen pohjalta; kehottaa komissiota sisällyttämään vapaakauppasopimukseen oikeudellisesti sitovia lausekkeita ihmisoikeuksista, sosiaalisista normeista ja ympäristönormeista ja niiden täytäntöönpanemisesta ja sopimaan rikkomistapauksissa käynnistettävistä toimista; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että kestävää kehitystä koskeva luku on EU:n kaikkien vapaakauppasopimusten keskeinen osa, ja kehottaa molempia osapuolia sopimaan kunnianhimoisesta luvusta, joka ilmentää yhteistä sitoutumista kestävän kehityksen ja osallistavan kasvun edistämiseen yhteisten arvojen pohjalta; kehottaa komissiota sisällyttämään vapaakauppasopimukseen oikeudellisesti sitovia lausekkeita ihmisoikeuksista, sosiaalisista normeista ja ympäristönormeista ja niiden täytäntöönpanemisesta ja sopimaan rikkomistapauksissa käynnistettävistä toimista;

| 30. | pyytää, että tässä luvussa edellytetään vähintään ILO:n kahdeksan perusyleissopimuksen, neljän keskeisen yleissopimuksen ja kansainvälisesti sovittujen ympäristönormien noudattamista ja että se käsittää myös kannustimia, joilla yrityksiä innostetaan tekemään yhteiskuntavastuuta koskevia sitoumuksia; |
| --- | --- |

30.

pyytää, että tässä luvussa edellytetään vähintään ILO:n kahdeksan perusyleissopimuksen, neljän keskeisen yleissopimuksen ja kansainvälisesti sovittujen ympäristönormien noudattamista ja että se käsittää myös kannustimia, joilla yrityksiä innostetaan tekemään yhteiskuntavastuuta koskevia sitoumuksia;

| 31. | pitää myönteisinä kaikkia Intian hallituksen toimia lapsityövoiman käytön kitkemiseksi; kehottaa Intian hallitusta ja komissiota jatkamaan lasten koulunkäynnin mahdollistavien toimien rahoitusta; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisinä kaikkia Intian hallituksen toimia lapsityövoiman käytön kitkemiseksi; kehottaa Intian hallitusta ja komissiota jatkamaan lasten koulunkäynnin mahdollistavien toimien rahoitusta;

| 32. | pitää tärkeänä sen takaamista, että erityistalousalueita hyödyntävät EU:n yritykset noudattavat perustyöoikeuksia ja muita työoikeuksia Intian ratifioimien ILO:n yleissopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

32.

pitää tärkeänä sen takaamista, että erityistalousalueita hyödyntävät EU:n yritykset noudattavat perustyöoikeuksia ja muita työoikeuksia Intian ratifioimien ILO:n yleissopimusten mukaisesti;

| 33. | korostaa, että ihmisoikeudet, demokratia ja turvallisuus ovat keskeisiä tekijöitä EU:n ja Intian välisissä suhteissa; kehottaa siksi molempia osapuolia takaamaan, että avoimia kysymyksiä koskevaa keskustelua tehostetaan erityisesti Kashmirin kysymyksen suhteen; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että ihmisoikeudet, demokratia ja turvallisuus ovat keskeisiä tekijöitä EU:n ja Intian välisissä suhteissa; kehottaa siksi molempia osapuolia takaamaan, että avoimia kysymyksiä koskevaa keskustelua tehostetaan erityisesti Kashmirin kysymyksen suhteen;

| 34. | tukee päättäväisesti käytäntöä, jonka mukaan EU:n kaikkiin kansainvälisiin sopimuksiin sisällytetään oikeudellisesti sitovia ihmisoikeuslausekkeita ja samalla sovelletaan Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaan suunniteltua selkeää ja täsmällistä kuulemismenettelyä; |
| --- | --- |

34.

tukee päättäväisesti käytäntöä, jonka mukaan EU:n kaikkiin kansainvälisiin sopimuksiin sisällytetään oikeudellisesti sitovia ihmisoikeuslausekkeita ja samalla sovelletaan Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaan suunniteltua selkeää ja täsmällistä kuulemismenettelyä;

Euroopan parlamentin tehtävä

| 35. | odottaa neuvoston ja komissio esittävän vapaakauppasopimuksen parlamentille sen hyväksynnän saamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) (5) mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

odottaa neuvoston ja komissio esittävän vapaakauppasopimuksen parlamentille sen hyväksynnän saamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) (5) mukaisesti;

| 36. | pyytää komissiota ja neuvostoa ottamaan täysipainoisesti huomioon tässä päätöslauselmassa esitetyt pyynnöt ennen vapaakauppasopimuksen tekemistä; muistuttaa, että vapaakauppasopimuksen voimaantulo edellyttää Euroopan parlamentin hyväksyntää; kehottaa komissiota ja neuvostoa pidättymään ehdottamasta minkäänlaista sopimuksen tilapäistä soveltamista ennen kuin Euroopan parlamentti on antanut hyväksyntänsä; |
| --- | --- |

36.

pyytää komissiota ja neuvostoa ottamaan täysipainoisesti huomioon tässä päätöslauselmassa esitetyt pyynnöt ennen vapaakauppasopimuksen tekemistä; muistuttaa, että vapaakauppasopimuksen voimaantulo edellyttää Euroopan parlamentin hyväksyntää; kehottaa komissiota ja neuvostoa pidättymään ehdottamasta minkäänlaista sopimuksen tilapäistä soveltamista ennen kuin Euroopan parlamentti on antanut hyväksyntänsä;

Muita näkökohtia

| 37. | on ilahtunut siitä, että Intia ei ole enää vain kehitysavun saaja, vaan siitä on tullut myös sen antaja; |
| --- | --- |

37.

on ilahtunut siitä, että Intia ei ole enää vain kehitysavun saaja, vaan siitä on tullut myös sen antaja;

| 38. | täsmentää, että jos EU:n ja Intian taloudellinen yhteistyö perustetaan yhteisten universaalien arvojen järjestelmään, sitä voidaan käyttää muiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön esikuvana; |
| --- | --- |

38.

täsmentää, että jos EU:n ja Intian taloudellinen yhteistyö perustetaan yhteisten universaalien arvojen järjestelmään, sitä voidaan käyttää muiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön esikuvana;

| 39. | katsoo, että EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota Intian pieniin ja keskikokoisiin yrityksiin (pk-yrityksiin), ja esittää siksi, että kaikissa EU:n ja Intian välisissä kehitysyhteistyöohjelmissa vahvistettaisiin pk-yrityksiä toimilla, joilla helpotetaan markkinavetoisten paikallisten hankkeiden rahoitusta; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota Intian pieniin ja keskikokoisiin yrityksiin (pk-yrityksiin), ja esittää siksi, että kaikissa EU:n ja Intian välisissä kehitysyhteistyöohjelmissa vahvistettaisiin pk-yrityksiä toimilla, joilla helpotetaan markkinavetoisten paikallisten hankkeiden rahoitusta;

| 40. | pitää myönteisenä mikroluottojen leviämistä koko Intiaan, mikä on tunnetusti tehokas tapa luoda ruohonjuuritasolta lähtevää kehitystä; |
| --- | --- |

40.

pitää myönteisenä mikroluottojen leviämistä koko Intiaan, mikä on tunnetusti tehokas tapa luoda ruohonjuuritasolta lähtevää kehitystä;

*

* *

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Intian hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Intian hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

(2)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 166.

(3)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 591.

(4)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(5)  SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohta.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/19

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011EU:n ja Japanin kauppasuhteet

P7_TA(2011)0225

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:n ja Japanin kauppasuhteista

2012/C 377 E/04

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (1),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (2),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan pk-yritysten aseman vahvistamisesta kansainvälisessä kaupassa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan pk-yritysten aseman vahvistamisesta kansainvälisessä kaupassa (3),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman väärentämisen vaikutuksesta kansainväliseen kauppaan (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman väärentämisen vaikutuksesta kansainväliseen kauppaan (4),

| — | ottaa huomioon 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman palvelukaupasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman palvelukaupasta (5),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman raaka-aineiden ja hyödykkeiden kaupasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman raaka-aineiden ja hyödykkeiden kaupasta (6),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi (7),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman Globaali Eurooppa – Kilpailukyvyn ulkoiset näkökohdat (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman Globaali Eurooppa – Kilpailukyvyn ulkoiset näkökohdat (8),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian kulmakivenä" (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian kulmakivenä" (KOM(2010)0612),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto" (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto" (KOM(2006)0567),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 julkaistun komission raportin kaupan ja investointien esteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 julkaistun komission raportin kaupan ja investointien esteistä,

| — | ottaa huomioon Haagissa 18. heinäkuuta 1991 allekirjoitetun yhteisen julistuksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Haagissa 18. heinäkuuta 1991 allekirjoitetun yhteisen julistuksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Japanin suhteista,

| — | ottaa huomioon vuonna 2001 tehdyn EU:n ja Japanin välisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2001 tehdyn EU:n ja Japanin välisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen (9),

| — | ottaa huomioon kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä vuonna 2003 tehdyn EU:n ja Japanin välisen sopimuksen (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä vuonna 2003 tehdyn EU:n ja Japanin välisen sopimuksen (10),

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 tehdyn yhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevan Euroopan yhteisön ja Japanin välisen sopimuksen (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 tehdyn yhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevan Euroopan yhteisön ja Japanin välisen sopimuksen (11),

| — | ottaa huomioon Brysselissä 8. joulukuuta 2001 pidetyssä EU:n ja Japanin 10. huippukokouksessa hyväksytyn kymmenvuotisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 8. joulukuuta 2001 pidetyssä EU:n ja Japanin 10. huippukokouksessa hyväksytyn kymmenvuotisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon Tokiossa 28. huhtikuuta 2010 pidetyssä EU:n ja Japanin 19. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tokiossa 28. huhtikuuta 2010 pidetyssä EU:n ja Japanin 19. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Prahassa 4 toukokuu 2009 pidetyssä EU:n ja Japanin 18. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Prahassa 4 toukokuu 2009 pidetyssä EU:n ja Japanin 18. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 julkaistun Copenhagen Economicsin raportin "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 julkaistun Copenhagen Economicsin raportin "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan",

| — | ottaa huomioon EU:n ja Japanin kauppasuhteita koskevan komission julkisen kuulemisen tulokset, jotka julkaistiin 21. helmikuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Japanin kauppasuhteita koskevan komission julkisen kuulemisen tulokset, jotka julkaistiin 21. helmikuuta 2011,

| — | ottaa huomioon 24.–25. maaliskuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24.–25. maaliskuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 25. toukokuuta 2011 pidettävän EU:n ja Japanin huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 25. toukokuuta 2011 pidettävän EU:n ja Japanin huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Maailman kauppajärjestön (WTO) kehittämä sääntöihin perustuva monenvälinen kauppajärjestelmä tarjoaa parhaat edellytykset avoimen ja oikeudenmukaisen kaupan sääntelemiseen ja edistämiseen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Maailman kauppajärjestön (WTO) kehittämä sääntöihin perustuva monenvälinen kauppajärjestelmä tarjoaa parhaat edellytykset avoimen ja oikeudenmukaisen kaupan sääntelemiseen ja edistämiseen,

| B. | ottaa huomioon, että on olennaisen tärkeää nähdä monenväliset, plurilateraaliset ja kahdenväliset sopimukset osana kansainvälisten asioiden yhteistä keinovalikoimaa ja siten tasapainoisten ja toisiaan täydentävien poliittisten suhteiden ja kauppasuhteiden tavanomaisina elementteinä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että on olennaisen tärkeää nähdä monenväliset, plurilateraaliset ja kahdenväliset sopimukset osana kansainvälisten asioiden yhteistä keinovalikoimaa ja siten tasapainoisten ja toisiaan täydentävien poliittisten suhteiden ja kauppasuhteiden tavanomaisina elementteinä,

| C. | katsoo, että EU:n olisi edelleen oltava sitoutunut ensisijaisesti pyrkimään saavuttamaan tasapuolinen ratkaisu Dohan kehitysohjelmassa (DDA), millä autettaisiin kehitysmaita integroitumaan kansainväliseen kappajärjestelmään samalla kun edistyttäisiin muiden teollisuusmaiden kanssa tehtävissä kahdenvälisissä ja monenvälisissä sopimuksissa, joiden voidaan realistisesti odottaa hyödyttävän molempia osapuolia ja edistävän talouskasvua lyhyemmässä ajassa, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että EU:n olisi edelleen oltava sitoutunut ensisijaisesti pyrkimään saavuttamaan tasapuolinen ratkaisu Dohan kehitysohjelmassa (DDA), millä autettaisiin kehitysmaita integroitumaan kansainväliseen kappajärjestelmään samalla kun edistyttäisiin muiden teollisuusmaiden kanssa tehtävissä kahdenvälisissä ja monenvälisissä sopimuksissa, joiden voidaan realistisesti odottaa hyödyttävän molempia osapuolia ja edistävän talouskasvua lyhyemmässä ajassa,

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2009 EU:n ja Japanin yhteenlaskettu osuus maailman BKT:stä oli yli neljännes ja maailmankaupasta yli 20 prosenttia, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2009 EU:n ja Japanin yhteenlaskettu osuus maailman BKT:stä oli yli neljännes ja maailmankaupasta yli 20 prosenttia,

| E. | ottaa huomioon, että Japani ja EU tekevät merkittäviä investointeja toistensa talouteen ja että ulkomaisten suorien investointien yhteenlaskettu määrä oli 200 miljardia euroa vuonna 2009, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Japani ja EU tekevät merkittäviä investointeja toistensa talouteen ja että ulkomaisten suorien investointien yhteenlaskettu määrä oli 200 miljardia euroa vuonna 2009,

| F. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 EU:n ja Japanin, BKT:llä mitattuna maailman kolmanneksi suurimman kansantalouden, kahdenvälisen kaupan kokonaismäärä oli 120 miljardia euroa; toteaa, että Japani on EU:n kuudenneksi suurin kauppakumppani ja EU Japanin kolmanneksi suurin kauppakumppani, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 EU:n ja Japanin, BKT:llä mitattuna maailman kolmanneksi suurimman kansantalouden, kahdenvälisen kaupan kokonaismäärä oli 120 miljardia euroa; toteaa, että Japani on EU:n kuudenneksi suurin kauppakumppani ja EU Japanin kolmanneksi suurin kauppakumppani,

| G. | ottaa huomioon, että sekä neuvosto että komissio ovat todenneet, että Japanin kyky poistaa sääntelyä koskevat kaupan esteet on edellytys EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiselle, mikä edistäisi näiden kahden strategisesti tärkeän kauppakumppanin välistä tiiviimpää taloudellista integroitumista, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sekä neuvosto että komissio ovat todenneet, että Japanin kyky poistaa sääntelyä koskevat kaupan esteet on edellytys EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiselle, mikä edistäisi näiden kahden strategisesti tärkeän kauppakumppanin välistä tiiviimpää taloudellista integroitumista,

| H. | ottaa huomioon, että EU:lla ja Japanilla on yhteisiä haasteita, kuten Kiinan poliittinen ja taloudellinen nousu, talouskasvun hidastuminen maailmanlaajuisen rahoituskriisin jälkeen, väestömäärän pieneneminen sekä kiireellinen raaka-aineiden ja energialähteiden saannin tarve ja tarve varmistaa niiden hintojen vakaus, näiden teollisuuden alojen elvyttämiseksi, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:lla ja Japanilla on yhteisiä haasteita, kuten Kiinan poliittinen ja taloudellinen nousu, talouskasvun hidastuminen maailmanlaajuisen rahoituskriisin jälkeen, väestömäärän pieneneminen sekä kiireellinen raaka-aineiden ja energialähteiden saannin tarve ja tarve varmistaa niiden hintojen vakaus, näiden teollisuuden alojen elvyttämiseksi,

| I. | katsoo, että avoin ja oikeudenmukainen kauppa on tehokas keino lisätä kasvua ja sosiaalista hyvinvointia sen perustuessa kunkin eri kansantalouden suhteellisiin etuihin sekä taloudellisen yhdentymisen ja tietopohjaiseen talouteen panostamisen mahdollisesti tuottamaan synergiaan, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että avoin ja oikeudenmukainen kauppa on tehokas keino lisätä kasvua ja sosiaalista hyvinvointia sen perustuessa kunkin eri kansantalouden suhteellisiin etuihin sekä taloudellisen yhdentymisen ja tietopohjaiseen talouteen panostamisen mahdollisesti tuottamaan synergiaan,

| J. | ottaa huomioon, että sekä EU:n että Japanin tullit ovat alhaiset ja että yli kaksi kolmasosaa unionin viennin arvosta Japaniin on tullitonta ja että yli kolmasosa Japanin viennin arvosta EU:hun on tullitonta, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sekä EU:n että Japanin tullit ovat alhaiset ja että yli kaksi kolmasosaa unionin viennin arvosta Japaniin on tullitonta ja että yli kolmasosa Japanin viennin arvosta EU:hun on tullitonta,

| K. | ottaa huomioon, että alhaisista tulleista huolimatta EU:n ja Japanin kahdenvälisen kaupan määrä on pienempi kuin EU:n kauppa sen muiden pääkauppakumppaneiden kanssa, ja toteaa, että tämä johtuu enimmäkseen muiden kuin tullitariffeja koskevien esteiden kielteisistä vaikutuksista eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksiin päästä markkinoille, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että alhaisista tulleista huolimatta EU:n ja Japanin kahdenvälisen kaupan määrä on pienempi kuin EU:n kauppa sen muiden pääkauppakumppaneiden kanssa, ja toteaa, että tämä johtuu enimmäkseen muiden kuin tullitariffeja koskevien esteiden kielteisistä vaikutuksista eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksiin päästä markkinoille,

| L. | ottaa huomioon, että Copenhagen Economicsin marraskuussa 2009 tekemässä tutkimuksessa arvioidaan, että muihin kuin tullitariffeja koskeviin esteisiin liittyvät kaupan kustannukset ovat korkeammat kuin nykyiset tullit ja että eniten taloudellista voittoa saataisiin nämä esteet poistamalla; ottaa huomioon, että tutkimuksen mukaan EU:n vienti Japaniin voisi kasvaa 43 miljardilla eurolla ja Japanin vienti EU:hun 53 miljardilla eurolla, jos tulleja koskevat ja niiden ulkopuoliset toimet vähennetään minimiin, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Copenhagen Economicsin marraskuussa 2009 tekemässä tutkimuksessa arvioidaan, että muihin kuin tullitariffeja koskeviin esteisiin liittyvät kaupan kustannukset ovat korkeammat kuin nykyiset tullit ja että eniten taloudellista voittoa saataisiin nämä esteet poistamalla; ottaa huomioon, että tutkimuksen mukaan EU:n vienti Japaniin voisi kasvaa 43 miljardilla eurolla ja Japanin vienti EU:hun 53 miljardilla eurolla, jos tulleja koskevat ja niiden ulkopuoliset toimet vähennetään minimiin,

| M. | ottaa huomioon, että komissio totesi kaupan ja investointien esteitä koskevassa vuoden 2011 raportissaan, että kolme suurinta EU:n huolenaihetta Japanin muiden kuin tariffeja koskevien kaupan esteiden kyseessä ollessa ovat esteet julkisiin hankintoihin osallistumiselle, lääkinnällisiä laitteita koskevien kansainvälisten standardien riittämätön tunnustaminen ja kansallisten markkinajohtajien suosituimmuuskohtelu rahoituspalveluissa (esimerkiksi postipalvelut), |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komissio totesi kaupan ja investointien esteitä koskevassa vuoden 2011 raportissaan, että kolme suurinta EU:n huolenaihetta Japanin muiden kuin tariffeja koskevien kaupan esteiden kyseessä ollessa ovat esteet julkisiin hankintoihin osallistumiselle, lääkinnällisiä laitteita koskevien kansainvälisten standardien riittämätön tunnustaminen ja kansallisten markkinajohtajien suosituimmuuskohtelu rahoituspalveluissa (esimerkiksi postipalvelut),

| N. | toteaa, että immateriaalioikeuksien suojelun ja täytäntöönpanon katsotaan olevan korkeatasoista Japanissa; toteaa, että Japanilla ja EU:lla on yhteisiä tavoitteita ja menettelytapoja, kun on kyse immateriaalioikeuksista, maantieteellisiä merkintöjä lukuun ottamatta, ja että ne ovat molemmat sitoutuneet torjumaan monenvälisesti väärennöksiä ja piratismia allekirjoittaessaan väärentämisenvastaisen kauppasopimuksen (ACTA), |
| --- | --- |

N.

toteaa, että immateriaalioikeuksien suojelun ja täytäntöönpanon katsotaan olevan korkeatasoista Japanissa; toteaa, että Japanilla ja EU:lla on yhteisiä tavoitteita ja menettelytapoja, kun on kyse immateriaalioikeuksista, maantieteellisiä merkintöjä lukuun ottamatta, ja että ne ovat molemmat sitoutuneet torjumaan monenvälisesti väärennöksiä ja piratismia allekirjoittaessaan väärentämisenvastaisen kauppasopimuksen (ACTA),

| O. | ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäteollisuus on ala, joka tuottaa paljon lisäarvoa ja että se on talouskasvun lähde sekä EU:ssa että Japanissa, erityisesti kun on kyse älykkäiden tuotteiden ja palvelujen kehittämisestä, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäteollisuus on ala, joka tuottaa paljon lisäarvoa ja että se on talouskasvun lähde sekä EU:ssa että Japanissa, erityisesti kun on kyse älykkäiden tuotteiden ja palvelujen kehittämisestä,

| P. | katsoo, että investointeja ja palvelujen kauppaa koskevat kysymykset on otettava esille kaikissa Japanin kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa ja on varmistettava, ettei markkinoiden avaaminen vaaranna julkisten palvelujen ja kulttuurisen monimuotoisuuden suojelusta Euroopassa tai Japanissa annettuja sääntöjä, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että investointeja ja palvelujen kauppaa koskevat kysymykset on otettava esille kaikissa Japanin kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa ja on varmistettava, ettei markkinoiden avaaminen vaaranna julkisten palvelujen ja kulttuurisen monimuotoisuuden suojelusta Euroopassa tai Japanissa annettuja sääntöjä,

| Q. | vakuuttaa uudelleen solidaarisuuttaan Japanin väestölle äskeisen luonnonkatastrofin jälkeen, |
| --- | --- |

Q.

vakuuttaa uudelleen solidaarisuuttaan Japanin väestölle äskeisen luonnonkatastrofin jälkeen,

| 1. | katsoo, että monenkeskinen kauppajärjestelmä, jonka ilmentymä on Maailman kauppajärjestö, muodostaa edelleen selvästi tehokkaimmat puitteet avoimelle ja oikeudenmukaiselle kaupalle maailmanlaajuisesti; katsoo, että Euroopan unionin ja Japanin olisi yhdessä pyrittävä myötävaikuttamaan DDA-neuvottelujen onnistuneeseen loppuun saattamiseen; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että monenkeskinen kauppajärjestelmä, jonka ilmentymä on Maailman kauppajärjestö, muodostaa edelleen selvästi tehokkaimmat puitteet avoimelle ja oikeudenmukaiselle kaupalle maailmanlaajuisesti; katsoo, että Euroopan unionin ja Japanin olisi yhdessä pyrittävä myötävaikuttamaan DDA-neuvottelujen onnistuneeseen loppuun saattamiseen;

| 2. | painottaa kannattavansa EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta, mutta toteaa olevansa tyytymätön vähäiseen edistymiseen korkean tason ryhmässä viime vuosina; katsoo, että Japanin on tehtävä merkittäviä sitoumuksia muiden kuin tariffeja koskevien esteiden sekä pääsyä Japanin julkisten hankintojen markkinoille koskevien esteiden poistamiseen ennen neuvottelujen aloittamista; |
| --- | --- |

2.

painottaa kannattavansa EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta, mutta toteaa olevansa tyytymätön vähäiseen edistymiseen korkean tason ryhmässä viime vuosina; katsoo, että Japanin on tehtävä merkittäviä sitoumuksia muiden kuin tariffeja koskevien esteiden sekä pääsyä Japanin julkisten hankintojen markkinoille koskevien esteiden poistamiseen ennen neuvottelujen aloittamista;

| 3. | korostaa, että kaupan vapauttamisen EU:n ja Japanin välillä olisi tapahduttava pikemminkin rinnakkain julkisten palvelujen ja kulttuurisen monimuotoisuuden suojelua koskevien sääntöjen kanssa kuin estettävä niiden soveltamista ja että sen tulisi edistää yhtenäistä sääntelyä ja jo olemassa olevien monenvälisten standardien noudattamista; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että kaupan vapauttamisen EU:n ja Japanin välillä olisi tapahduttava pikemminkin rinnakkain julkisten palvelujen ja kulttuurisen monimuotoisuuden suojelua koskevien sääntöjen kanssa kuin estettävä niiden soveltamista ja että sen tulisi edistää yhtenäistä sääntelyä ja jo olemassa olevien monenvälisten standardien noudattamista;

| 4. | korostaa olevansa sitoutunut vahvistamaan EU:n ja Japanin välisiä kauppasuhteita keskittymällä poistamaan muut kuin tariffeja koskevat kaupan ja investointien esteet, mukaan lukien lukuisat eurooppalaisten yritysten pääsyä Japanin markkinoille koskevat rajoitukset ja sääntelytoimet; |
| --- | --- |

4.

korostaa olevansa sitoutunut vahvistamaan EU:n ja Japanin välisiä kauppasuhteita keskittymällä poistamaan muut kuin tariffeja koskevat kaupan ja investointien esteet, mukaan lukien lukuisat eurooppalaisten yritysten pääsyä Japanin markkinoille koskevat rajoitukset ja sääntelytoimet;

| 5. | katsoo, että komission olisi Japanin kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa pidettävä yhtenä ensisijaisena tavoitteena näiden esteiden poistamista, koska ne vaikeuttavat suuresti eurooppalaisten pk-yritysten pääsyä markkinoille; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että komission olisi Japanin kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa pidettävä yhtenä ensisijaisena tavoitteena näiden esteiden poistamista, koska ne vaikeuttavat suuresti eurooppalaisten pk-yritysten pääsyä markkinoille;

| 6. | katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan tuotteita ja niiden osia koskevien Japanin tullien alentaminen tai poistaminen parantaisi kilpailukykyä ja loisi uusia korkeatasoisia työpaikkoja EU:ssa; kehottaa lisäksi tehostamaan EU:n ja Japanin keskinäistä yhteistyötä tutkimuksen ja kehityksen alalla ja erityisesti immateriaalioikeuksien täytäntöönpanossa, jotta voidaan nopeuttaa patentteja koskevien tietojen vaihtoa asianomaisten patenttitoimistojen välillä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan tuotteita ja niiden osia koskevien Japanin tullien alentaminen tai poistaminen parantaisi kilpailukykyä ja loisi uusia korkeatasoisia työpaikkoja EU:ssa; kehottaa lisäksi tehostamaan EU:n ja Japanin keskinäistä yhteistyötä tutkimuksen ja kehityksen alalla ja erityisesti immateriaalioikeuksien täytäntöönpanossa, jotta voidaan nopeuttaa patentteja koskevien tietojen vaihtoa asianomaisten patenttitoimistojen välillä;

| 7. | katsoo, että EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta koskevaa komission tavoitetasoa ja erityisesti eurooppalaisten yritysten markkinoillepääsyn helpottamista koskevaa tavoitetta olisi täydennettävä yhteisesti sovituilla ja laaja-alaisilla kestävää kehitystä koskevilla sitoumuksilla; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että EU:n ja Japanin välistä vapaakauppasopimusta koskevaa komission tavoitetasoa ja erityisesti eurooppalaisten yritysten markkinoillepääsyn helpottamista koskevaa tavoitetta olisi täydennettävä yhteisesti sovituilla ja laaja-alaisilla kestävää kehitystä koskevilla sitoumuksilla;

| 8. | korostaa, että EU:n ja Japanin vapaakauppasopimuksesta ei olisi hyötyä vain siksi, että se lisäisi kahdenvälistä tavaroiden ja palvelujen kauppaa, vaan että se sen lisäksi edistäisi EU:n monialaisia prioriteetteja koskevaa yhteistyötä, kuten yhteistyötä innovoinnin ja sääntelyn alalla ja markkinoiden väärinkäytön ehkäisemistä sekä yhteistyötä laajojen ympäristöongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että EU:n ja Japanin vapaakauppasopimuksesta ei olisi hyötyä vain siksi, että se lisäisi kahdenvälistä tavaroiden ja palvelujen kauppaa, vaan että se sen lisäksi edistäisi EU:n monialaisia prioriteetteja koskevaa yhteistyötä, kuten yhteistyötä innovoinnin ja sääntelyn alalla ja markkinoiden väärinkäytön ehkäisemistä sekä yhteistyötä laajojen ympäristöongelmien ratkaisemiseksi;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ja edistämään kaikissa Japanin kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa sellaisia aloitteita, joilla pyritään edistämään ihmisoikeuksia sekä sosiaali- ja ympäristönormeja; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ja edistämään kaikissa Japanin kanssa käytävissä kauppaneuvotteluissa sellaisia aloitteita, joilla pyritään edistämään ihmisoikeuksia sekä sosiaali- ja ympäristönormeja;

| 10. | katsoo, että kokonaisvaltainen kestävyyden ja vaikutusten arviointi on tärkeintä EU:n ja Japanin kauppasuhteiden yleisarvioinnissa; kehottaa komissiota esittämään ajoissa tällaisen arvioinnin ja selvittämään etenkin EU:n ja Japanin välisten lisääntyvien kauppasuhteiden mahdolliset edut ja haitat kaikilla aloilla ja etenkin kaikilla teollisuuden aloilla ja herkemmillä aloilla, kuten auto-, elektroniikka-, ilmailu- ja koneteollisuudessa; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että kokonaisvaltainen kestävyyden ja vaikutusten arviointi on tärkeintä EU:n ja Japanin kauppasuhteiden yleisarvioinnissa; kehottaa komissiota esittämään ajoissa tällaisen arvioinnin ja selvittämään etenkin EU:n ja Japanin välisten lisääntyvien kauppasuhteiden mahdolliset edut ja haitat kaikilla aloilla ja etenkin kaikilla teollisuuden aloilla ja herkemmillä aloilla, kuten auto-, elektroniikka-, ilmailu- ja koneteollisuudessa;

| 11. | suosittelee, että EU:n ja Japanin vapaakauppasopimukseen sisällytetään tehokkaita kahdenvälisiä suojatoimia, jotta voidaan estää tuonnin voimakas kasvu, josta aiheutuisi tai voisi aiheutua vakavaa haittaa EU:n ja Japanin teollisuudelle erityisesti herkillä aloilla kuten auto-, elektroniikka- ilmailu- ja koneteollisuudessa; |
| --- | --- |

11.

suosittelee, että EU:n ja Japanin vapaakauppasopimukseen sisällytetään tehokkaita kahdenvälisiä suojatoimia, jotta voidaan estää tuonnin voimakas kasvu, josta aiheutuisi tai voisi aiheutua vakavaa haittaa EU:n ja Japanin teollisuudelle erityisesti herkillä aloilla kuten auto-, elektroniikka- ilmailu- ja koneteollisuudessa;

| 12. | on vakuuttunut, että EU:n Japanin vapaakauppasopimuksesta olisi hyötyä molemmille kansantalouksille; |
| --- | --- |

12.

on vakuuttunut, että EU:n Japanin vapaakauppasopimuksesta olisi hyötyä molemmille kansantalouksille;

| 13. | korostaa, että parlamenttia pyydetään antamaan suostumuksensa mahdolliselle EU:n ja Japanin vapaakauppasopimukselle; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että parlamenttia pyydetään antamaan suostumuksensa mahdolliselle EU:n ja Japanin vapaakauppasopimukselle;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Japanin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Japanin hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0068.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0434.

(3)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(4)  EUVL C 45 E, 23.2.2010, s. 47.

(5)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 67.

(6)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 5.

(7)  EUVL C 184 E, 6.8.2009, s. 16.

(8)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(9)  EYVL L 284, 29.10.2001, s. 3.

(10)  EUVL L 183, 22.7.2003, s. 12.

(11)  EUVL L 62, 6.3.2008, s. 24.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/23

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Metsien suojelu ja varautuminen ilmastonmuutokseen

P7_TA(2011)0226

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 komission vihreästä kirjasta metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa: varautuminen ilmastonmuutokseen (2010/2106(INI))

2012/C 377 E/05

Euroopan parlamentti, joka

| — | pitää myönteisenä komission vihreää kirjaa metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa sekä metsien valmistamisesta ilmastonmuutokseen (KOM(2010)0066), |
| --- | --- |

—

pitää myönteisenä komission vihreää kirjaa metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa sekä metsien valmistamisesta ilmastonmuutokseen (KOM(2010)0066),

| — | ottaa huomioon neuvoston 11. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät varautumisesta ilmastonmuutokseen metsäalalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 11. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät varautumisesta ilmastonmuutokseen metsäalalla,

| — | ottaa huomioon biologisesta monimuotoisuudesta vuoden 2010 jälkeen 15. maaliskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologisesta monimuotoisuudesta vuoden 2010 jälkeen 15. maaliskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon komission valkoisen kirjan "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä" (KOM(2009)0147) ja sitä koskevan 6. toukokuuta 2010 annetun päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä" (KOM(2009)0147) ja sitä koskevan 6. toukokuuta 2010 annetun päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan metsiensuojelua käsittelevän ministerikonferenssin (MCPFE) Forest Europe -prosessin, sen eri päätöslauselmat ja asiantuntijatyön kestävän metsätalouden suuntaviivojen, arviointiperusteiden ja indikaattorien kehittämisessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan metsiensuojelua käsittelevän ministerikonferenssin (MCPFE) Forest Europe -prosessin, sen eri päätöslauselmat ja asiantuntijatyön kestävän metsätalouden suuntaviivojen, arviointiperusteiden ja indikaattorien kehittämisessä,

| — | ottaa huomioon EU:n metsästrategiasta 26. helmikuuta 1999 annetun neuvoston päätöslauselman (2) sekä komission kertomuksen sen täytäntöönpanosta (KOM(2005)0084), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n metsästrategiasta 26. helmikuuta 1999 annetun neuvoston päätöslauselman (2) sekä komission kertomuksen sen täytäntöönpanosta (KOM(2005)0084),

| — | ottaa huomioon metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2006–2011 (KOM(2006)0302) sekä sen täytäntöönpanoa koskevan ulkoisen väliarvioinnin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2006–2011 (KOM(2006)0302) sekä sen täytäntöönpanoa koskevan ulkoisen väliarvioinnin (3),

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (4), yhteenvetokertomuksen luontodirektiivin 17 artiklassa tarkoitetusta luontotyyppien ja lajien suojelun tasosta (KOM(2009)0358) sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta 21. syyskuuta 2010 (5) ja Euroopan erämaista 3. helmikuuta 2009 (6) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (4), yhteenvetokertomuksen luontodirektiivin 17 artiklassa tarkoitetusta luontotyyppien ja lajien suojelun tasosta (KOM(2009)0358) sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta 21. syyskuuta 2010 (5) ja Euroopan erämaista 3. helmikuuta 2009 (6) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Nagoyassa lokakuussa 2010 pidetyn biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten 10. kokouksen päätelmät ja biologista monimuotoisuutta koskevat Aichin tavoitteet, erityisesti sitoumuksen suojella 17 prosenttia maa- ja sisävesialueista tehokkaiden suojelukeinojen avulla siten, että ne yhdistetään laajempiin maa-alueisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nagoyassa lokakuussa 2010 pidetyn biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten 10. kokouksen päätelmät ja biologista monimuotoisuutta koskevat Aichin tavoitteet, erityisesti sitoumuksen suojella 17 prosenttia maa- ja sisävesialueista tehokkaiden suojelukeinojen avulla siten, että ne yhdistetään laajempiin maa-alueisiin,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin metsäviestinnän luomista koskevan tutkimuksen "Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry" (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin metsäviestinnän luomista koskevan tutkimuksen "Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry" (7),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, Kioton pöytäkirjan sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin antamat hyvien käytänteiden ohjeet maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta (land-use, land-use change and forestry, LULUCF), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, Kioton pöytäkirjan sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin antamat hyvien käytänteiden ohjeet maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta (land-use, land-use change and forestry, LULUCF),

| — | ottaa huomioon EU:n biomassaa koskevan toimintasuunnitelman (KOM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n biomassaa koskevan toimintasuunnitelman (KOM(2005)0628),

| — | ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (8) (uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi), direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/29/EY (9) (päästökauppadirektiivi), jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23. huhtikuuta 2009 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY (10) (taakanjakopäätös), kestävyyteen liittyvistä vaatimuksista kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytössä sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä annetun komission raportin (KOM(2010)0011), hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin neljännen arviointikertomuksen metsiä koskevan 9. luvun sekä julkisen kuulemisen biomassan energiakäytön ympäristökestävyysjärjestelmää koskevan raportin valmistelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (8) (uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi), direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/29/EY (9) (päästökauppadirektiivi), jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23. huhtikuuta 2009 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY (10) (taakanjakopäätös), kestävyyteen liittyvistä vaatimuksista kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytössä sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä annetun komission raportin (KOM(2010)0011), hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin neljännen arviointikertomuksen metsiä koskevan 9. luvun sekä julkisen kuulemisen biomassan energiakäytön ympäristökestävyysjärjestelmää koskevan raportin valmistelusta,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman sekä ilmastonmuutosta käsitelleen asiantuntijaryhmän työn LULUCF:n alalla (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman sekä ilmastonmuutosta käsitelleen asiantuntijaryhmän työn LULUCF:n alalla (11),

| — | ottaa huomioon tutkimuksensa N:o 449.292, jossa arvioidaan vihreää kirjaa metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa, tutkimuksensa N:o 440.329 metsätaloudesta ja EU:n päästökauppajärjestelmästä, tutkimuksensa N:o 442.237 eurooppalaisesta strategiasta metsäpalojen torjumiseksi sekä Brysselissä 13. heinäkuuta 2010 kokoontuneen ilmastonmuutosta, biologista monimuotoisuutta ja kestävää kehitystä käsittelevän työryhmän metsiä käsittelevän alaryhmän kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksensa N:o 449.292, jossa arvioidaan vihreää kirjaa metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa, tutkimuksensa N:o 440.329 metsätaloudesta ja EU:n päästökauppajärjestelmästä, tutkimuksensa N:o 442.237 eurooppalaisesta strategiasta metsäpalojen torjumiseksi sekä Brysselissä 13. heinäkuuta 2010 kokoontuneen ilmastonmuutosta, biologista monimuotoisuutta ja kestävää kehitystä käsittelevän työryhmän metsiä käsittelevän alaryhmän kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan maisema-alan yleissopimuksen vuodelta 2002 (Firenzen yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan maisema-alan yleissopimuksen vuodelta 2002 (Firenzen yleissopimus),

| — | ottaa huomioon metsänviljelyaineiston kaupan pitämisestä annetun neuvoston direktiivin 1999/105/EY (12) sekä EU:n kasvinsuojelujärjestelmän tarkistamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsänviljelyaineiston kaupan pitämisestä annetun neuvoston direktiivin 1999/105/EY (12) sekä EU:n kasvinsuojelujärjestelmän tarkistamisen,

| — | ottaa huomioon ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden taloudellisia näkökohtia koskevasta tutkimuksesta (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) tehdyn yhteenvetoraportin "Mainstreaming the Economics of Nature", jossa käsitellään luonnon arvon huomioon ottamista kaikessa yhteiskunnan päätöksenteossa, sekä TEEB:n suorittaman ilmastokysymysten päivityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden taloudellisia näkökohtia koskevasta tutkimuksesta (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) tehdyn yhteenvetoraportin "Mainstreaming the Economics of Nature", jossa käsitellään luonnon arvon huomioon ottamista kaikessa yhteiskunnan päätöksenteossa, sekä TEEB:n suorittaman ilmastokysymysten päivityksen,

| — | ottaa huomioon metsäpalojen ehkäisemisestä Euroopan unionissa 26. huhtikuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsäpalojen ehkäisemisestä Euroopan unionissa 26. huhtikuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 8. ja 9. marraskuuta 2010 kokoontuneen neuvoston päätelmät katastrofien ehkäisytoimien innovatiivisista rahoitusratkaisuista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. ja 9. marraskuuta 2010 kokoontuneen neuvoston päätelmät katastrofien ehkäisytoimien innovatiivisista rahoitusratkaisuista,

| — | ottaa huomioon ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (13),

| — | ottaa huomioon kertomuksen Forest Focus -toimintasuunnitelman toteutuksesta (KOM(2010)0430), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kertomuksen Forest Focus -toimintasuunnitelman toteutuksesta (KOM(2010)0430),

| — | ottaa huomioon Euroopan metsätyyppejä ja kestävää metsänhoitoa käsittelevän Euroopan ympäristökeskuksen (EYK:n) teknisen kertomuksen N:o 9/2006 "European forest types: Categories and types for sustainable forest management reporting and policy", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan metsätyyppejä ja kestävää metsänhoitoa käsittelevän Euroopan ympäristökeskuksen (EYK:n) teknisen kertomuksen N:o 9/2006 "European forest types: Categories and types for sustainable forest management reporting and policy",

| — | ottaa huomioon komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston teettämän ilmastonmuutoksen vaikutuksia eurooppalaisiin metsiin ja sopeutumisvaihtoehtoja koskevan raportin "Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation" (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston teettämän ilmastonmuutoksen vaikutuksia eurooppalaisiin metsiin ja sopeutumisvaihtoehtoja koskevan raportin "Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation" (14),

| — | ottaa huomioon komission ympäristön pääosaston vuonna 2009 teettämän EU:n toimintavaihtoehtoja metsien suojelemiseksi koskevan raportin "EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts" (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ympäristön pääosaston vuonna 2009 teettämän EU:n toimintavaihtoehtoja metsien suojelemiseksi koskevan raportin "EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts" (15),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 9/2004 "Metsätaloustoimenpiteet maaseudun kehittämispolitiikassa" (ja siihen liittyvät komission vastaukset), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen N:o 9/2004 "Metsätaloustoimenpiteet maaseudun kehittämispolitiikassa" (ja siihen liittyvät komission vastaukset),

| — | ottaa huomioon puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 995/2010 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 995/2010 (16),

| — | ottaa huomioon FAO:n, Euroopan talouskomission ja ILO:n asiantuntijaverkoston suositukset kestävästä metsänhoidosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n, Euroopan talouskomission ja ILO:n asiantuntijaverkoston suositukset kestävästä metsänhoidosta,

| — | ottaa huomioon, että Euroopan metsiensuojelua käsittelevän ministerikonferenssin Helsingin päätöslauselmassa H1 metsän kestävällä hoidolla tarkoitetaan metsien ja metsäalojen hoitamista ja käyttöä sellaisella tavalla ja tehokkuudella, että ne säilyttävät biologisen monimuotoisuutensa, tuottavuutensa, uusiutumiskykynsä, elinvoimansa ja kykynsä täyttää nykyisin ja tulevaisuudessa asiaankuuluvat ekologiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset tehtävänsä paikallisella, kansallisella ja maailmanlaajuisella tasolla aiheuttamatta haittaa muille ekosysteemeille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Euroopan metsiensuojelua käsittelevän ministerikonferenssin Helsingin päätöslauselmassa H1 metsän kestävällä hoidolla tarkoitetaan metsien ja metsäalojen hoitamista ja käyttöä sellaisella tavalla ja tehokkuudella, että ne säilyttävät biologisen monimuotoisuutensa, tuottavuutensa, uusiutumiskykynsä, elinvoimansa ja kykynsä täyttää nykyisin ja tulevaisuudessa asiaankuuluvat ekologiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset tehtävänsä paikallisella, kansallisella ja maailmanlaajuisella tasolla aiheuttamatta haittaa muille ekosysteemeille,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 50 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0113/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0113/2011),

| A. | ottaa huomioon, että metsät ja puustoiset alueet kattavat yli 42 prosenttia EU:n pinta-alasta ja että metsäteollisuus, jonka liikevaihto on yli 300 miljardia euroa, tarjoaa yli kaksi miljoonaa työpaikkaa etenkin maaseudulla ja myötävaikuttaa taloudelliseen kasvuun, työpaikkojen syntymiseen ja vaurauteen puutuotteiden tuotannon ja matkailumahdollisuuksien luomisen kautta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että metsät ja puustoiset alueet kattavat yli 42 prosenttia EU:n pinta-alasta ja että metsäteollisuus, jonka liikevaihto on yli 300 miljardia euroa, tarjoaa yli kaksi miljoonaa työpaikkaa etenkin maaseudulla ja myötävaikuttaa taloudelliseen kasvuun, työpaikkojen syntymiseen ja vaurauteen puutuotteiden tuotannon ja matkailumahdollisuuksien luomisen kautta,

| B. | ottaa huomioon, että EU:n metsät muodostavat kokonaisia biosfäärejä, jotka koostuvat paljon muustakin kuin puista, ja että ne tarjoavat korvaamattoman arvokkaita ekosysteemipalveluja, kuten hiilen varastoiminen, vesistöjen virtaaman säännöstely, maiseman säilyttäminen, maaperän hedelmällisyyden säilyttäminen ja suojeleminen eroosiolta ja aavikoitumiselta sekä suojaaminen luonnonkatastrofeilta, jotka ovat kokonaisuudessaan erittäin merkittäviä maatalouden, maaseudun kehityksen ja EU:n kansalaisten elämänlaadun kannalta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n metsät muodostavat kokonaisia biosfäärejä, jotka koostuvat paljon muustakin kuin puista, ja että ne tarjoavat korvaamattoman arvokkaita ekosysteemipalveluja, kuten hiilen varastoiminen, vesistöjen virtaaman säännöstely, maiseman säilyttäminen, maaperän hedelmällisyyden säilyttäminen ja suojeleminen eroosiolta ja aavikoitumiselta sekä suojaaminen luonnonkatastrofeilta, jotka ovat kokonaisuudessaan erittäin merkittäviä maatalouden, maaseudun kehityksen ja EU:n kansalaisten elämänlaadun kannalta,

| C. | ottaa huomioon, että arviolta 40 prosenttia EU:n metsistä on julkisessa omistuksessa ja noin 60 prosenttia EU:n metsistä on yli kymmenen miljoonan yksityisen metsänomistajan omistuksessa niin, että sekä yksityiset että julkiset sidosryhmät ovat vastuussa metsien suojelusta ja metsien kestävästä käytöstä toteuttamalla kestävää metsänhoitoa paikan päällä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että arviolta 40 prosenttia EU:n metsistä on julkisessa omistuksessa ja noin 60 prosenttia EU:n metsistä on yli kymmenen miljoonan yksityisen metsänomistajan omistuksessa niin, että sekä yksityiset että julkiset sidosryhmät ovat vastuussa metsien suojelusta ja metsien kestävästä käytöstä toteuttamalla kestävää metsänhoitoa paikan päällä,

| D. | ottaa huomioon, että vaikka metsiä katoaa huolestuttavalla vauhdilla eri puolilla maailmaa, Euroopan unionin metsäpinta-alan pitkän aikavälin nouseva kasvusuuntaus on vakaa ja puiden biomassan sisältämän hiilimäärän arvioidaan olevan kasvussa; ottaa huomioon, että yleisestä positiivisesta kehityssuunnasta huolimatta hiilen sitoutuminen metsiin on koko Euroopassa paljon luontaista varastointikykyä vähäisempää ja metsät voivat muuttua hiilen lähteeksi, sillä paine lisätä hakkuita kasvaa ja noin 500 000 hehtaaria metsää häviää EU:ssa vuosittain metsäpalojen ja laittoman puunkorjuun seurauksena, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaikka metsiä katoaa huolestuttavalla vauhdilla eri puolilla maailmaa, Euroopan unionin metsäpinta-alan pitkän aikavälin nouseva kasvusuuntaus on vakaa ja puiden biomassan sisältämän hiilimäärän arvioidaan olevan kasvussa; ottaa huomioon, että yleisestä positiivisesta kehityssuunnasta huolimatta hiilen sitoutuminen metsiin on koko Euroopassa paljon luontaista varastointikykyä vähäisempää ja metsät voivat muuttua hiilen lähteeksi, sillä paine lisätä hakkuita kasvaa ja noin 500 000 hehtaaria metsää häviää EU:ssa vuosittain metsäpalojen ja laittoman puunkorjuun seurauksena,

| E. | ottaa huomioon, että metsien ja muiden metsämaiden osuus Natura 2000 -alueista on 30 prosenttia ja näillä alueilla on suuri merkitys, sillä ne toimivat yhteyksinä biotooppien verkostossa; ottaa huomioon, että 66 prosentissa metsäelinympäristöistä, joihin liittyy yhteisön etuja, suojelun taso on epäsuotuista, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että metsien ja muiden metsämaiden osuus Natura 2000 -alueista on 30 prosenttia ja näillä alueilla on suuri merkitys, sillä ne toimivat yhteyksinä biotooppien verkostossa; ottaa huomioon, että 66 prosentissa metsäelinympäristöistä, joihin liittyy yhteisön etuja, suojelun taso on epäsuotuista,

| F. | ottaa huomioon, että vuoristometsät muodostavat kolmanneksen EU:n koko metsäalasta ja ne ovat tärkeitä luonnonmaiseman kannalta, koska ne ovat apuna maaperän suojelussa ja vesivarojen sääntelyssä; katsoo, että näillä metsillä on keskeinen rooli paikallisen taloudellisen toiminnan kannalta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuoristometsät muodostavat kolmanneksen EU:n koko metsäalasta ja ne ovat tärkeitä luonnonmaiseman kannalta, koska ne ovat apuna maaperän suojelussa ja vesivarojen sääntelyssä; katsoo, että näillä metsillä on keskeinen rooli paikallisen taloudellisen toiminnan kannalta,

| G. | katsoo, että viimeisten jäljellä olevien erämaa-alueiden suojelu voi auttaa pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden häviämisen ja ekosysteemipalvelujen heikentymisen EU:ssa vuoteen 2020 mennessä, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että viimeisten jäljellä olevien erämaa-alueiden suojelu voi auttaa pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden häviämisen ja ekosysteemipalvelujen heikentymisen EU:ssa vuoteen 2020 mennessä,

| H. | ottaa huomioon, että 58 prosenttia EU:n uusiutuvasta energiasta on määrä tuottaa kiinteästä biomassasta ja biojätteestä vuoteen 2020 mennessä ja että metsien biomassan osuuden odotetaan laskevan suhteellisesti samanaikaisesti kuin puutavaran kysyntä energianlähteenä kasvaa jatkuvasti; katsoo, että tästä syystä on oltava valppaana laittoman puunkorjuun ja sellaisen metsätalouden tehostamisen estämiseksi, joka saattaisi lisätä metsien käyttöastetta yli 100 prosenttiin joissakin jäsenvaltioissa, mikä omalta osaltaan vaikuttaisi kielteisesti ilmastonmuutokseen ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että biomassasta tuotetun energian olisi oltava vähemmän riippuvaista metsien biomassasta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 58 prosenttia EU:n uusiutuvasta energiasta on määrä tuottaa kiinteästä biomassasta ja biojätteestä vuoteen 2020 mennessä ja että metsien biomassan osuuden odotetaan laskevan suhteellisesti samanaikaisesti kuin puutavaran kysyntä energianlähteenä kasvaa jatkuvasti; katsoo, että tästä syystä on oltava valppaana laittoman puunkorjuun ja sellaisen metsätalouden tehostamisen estämiseksi, joka saattaisi lisätä metsien käyttöastetta yli 100 prosenttiin joissakin jäsenvaltioissa, mikä omalta osaltaan vaikuttaisi kielteisesti ilmastonmuutokseen ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että biomassasta tuotetun energian olisi oltava vähemmän riippuvaista metsien biomassasta,

| I. | katsoo, että metsänsuojelu ja metsän toimintojen suojelu olisi otettava huomioon kaikissa metsiin vaikuttavissa EU:n toimissa, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että metsänsuojelu ja metsän toimintojen suojelu olisi otettava huomioon kaikissa metsiin vaikuttavissa EU:n toimissa,

| J. | ottaa huomioon, että metsät muodostavat eläviä ja kehittyviä ekosysteemejä, jotka monessa tapauksessa ulottuvat yli valtioiden rajojen, ja että metsät voidaan luokitella eri tavoin muun muassa bioilmastollisen vyöhykkeen ja metsätyypin perusteella, ja ottaa huomioon, että EYK on kehittänyt erityisen metsänimikkeistön ohjatakseen EU:n poliittisia päätöksiä; toteaa, että kaikkien alojen tuoreimmat tieteelliset saavutukset, kuten niin sanottu mantereen vedenjakaja, on otettava huomioon metsiin vaikuttavissa EU:n toimintalinjoissa, joissa olisi pyrittävä välttämään riskiä, että niistä tehdään liian laajoja, jolloin niiden hyöty jää olemattomaksi, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että metsät muodostavat eläviä ja kehittyviä ekosysteemejä, jotka monessa tapauksessa ulottuvat yli valtioiden rajojen, ja että metsät voidaan luokitella eri tavoin muun muassa bioilmastollisen vyöhykkeen ja metsätyypin perusteella, ja ottaa huomioon, että EYK on kehittänyt erityisen metsänimikkeistön ohjatakseen EU:n poliittisia päätöksiä; toteaa, että kaikkien alojen tuoreimmat tieteelliset saavutukset, kuten niin sanottu mantereen vedenjakaja, on otettava huomioon metsiin vaikuttavissa EU:n toimintalinjoissa, joissa olisi pyrittävä välttämään riskiä, että niistä tehdään liian laajoja, jolloin niiden hyöty jää olemattomaksi,

| K. | ottaa huomioon, että eri metsätyypit ja metsänhoidon ala voivat olla alttiita ilmastonmuutoksen aiheuttamille monille ja arvaamattomille bioottisille ja abioottisille uhkatekijöille, kuten tuholaisille, myrskytuhoille, kuivuudelle ja metsäpaloille, minkä vuoksi metsien vastustuskyky muodostaa suojelutoimien perustan, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että eri metsätyypit ja metsänhoidon ala voivat olla alttiita ilmastonmuutoksen aiheuttamille monille ja arvaamattomille bioottisille ja abioottisille uhkatekijöille, kuten tuholaisille, myrskytuhoille, kuivuudelle ja metsäpaloille, minkä vuoksi metsien vastustuskyky muodostaa suojelutoimien perustan,

| L. | ottaa huomioon, että luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot EU:n metsien tilasta ja ilmastonmuutoksen ja tuotantomenetelmien vaikutuksista metsiin ovat politiikan ja suunnittelun tärkeä edellytys, ja ottaa huomioon, että tähän kuuluvat myös tiedot metsien osuudesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot EU:n metsien tilasta ja ilmastonmuutoksen ja tuotantomenetelmien vaikutuksista metsiin ovat politiikan ja suunnittelun tärkeä edellytys, ja ottaa huomioon, että tähän kuuluvat myös tiedot metsien osuudesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen,

| M. | ottaa huomioon, että metsäpalot ja tuhopoltot, joihin liittyy taka-ajatuksia, tuhoavat vuosittain yli 400 000 hehtaaria metsää, erityisesti Välimeren alueella, mutta myös muualla, mistä aiheutuu usein suurta vahinkoa ihmisille, omaisuudelle, työllisyydelle, luonnon monimuotoisuudelle ja metsien suojeleville toiminnoille; ottaa huomioon, että metsäpalonjälkeinen uusiutuminen on erittäin hankalaa kaikkien metsien osalta ja Natura 2000 -verkoston osalta se estää verkoston tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että metsäpalot ja tuhopoltot, joihin liittyy taka-ajatuksia, tuhoavat vuosittain yli 400 000 hehtaaria metsää, erityisesti Välimeren alueella, mutta myös muualla, mistä aiheutuu usein suurta vahinkoa ihmisille, omaisuudelle, työllisyydelle, luonnon monimuotoisuudelle ja metsien suojeleville toiminnoille; ottaa huomioon, että metsäpalonjälkeinen uusiutuminen on erittäin hankalaa kaikkien metsien osalta ja Natura 2000 -verkoston osalta se estää verkoston tavoitteiden saavuttamista,

| N. | ottaa huomioon, että edellä mainitussa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa valkoisessa kirjassa metsät kuuluvat keskeisiin toiminta-aloihin ja että asiakirjassa korostetaan, että EU:n metsänhoitoa koskevaa strategiaa olisi ajantasaistettava siten, että siihen sisällytetään ilmastonmuutokseen liittyviä näkökohtia, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että edellä mainitussa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa valkoisessa kirjassa metsät kuuluvat keskeisiin toiminta-aloihin ja että asiakirjassa korostetaan, että EU:n metsänhoitoa koskevaa strategiaa olisi ajantasaistettava siten, että siihen sisällytetään ilmastonmuutokseen liittyviä näkökohtia,

| O. | ottaa huomioon, että vain viisi prosenttia Euroopan metsistä on vanhaksi kasvanutta ihmisen toiminnalta säästynyttä aarniometsää; ottaa huomioon, että tämäntyyppisen metsän vähäinen osuus sekä jäljelle olevien metsien lisääntynyt hajanaisuus tekee metsistä alttiimpia ilmastoon liittyville uhkatekijöille, mikä selittää osaksi, miksi monien Euroopan kannalta tärkeiden metsälajien suojelu on jatkuvasti heikolla tasolla, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vain viisi prosenttia Euroopan metsistä on vanhaksi kasvanutta ihmisen toiminnalta säästynyttä aarniometsää; ottaa huomioon, että tämäntyyppisen metsän vähäinen osuus sekä jäljelle olevien metsien lisääntynyt hajanaisuus tekee metsistä alttiimpia ilmastoon liittyville uhkatekijöille, mikä selittää osaksi, miksi monien Euroopan kannalta tärkeiden metsälajien suojelu on jatkuvasti heikolla tasolla,

| P. | katsoo, että metsien suojaavien toimintojen tehostamisen olisi oltava osana EU:n ja jäsenvaltioiden väestönsuojelustrategioita erityisesti ilmastoon liittyvien ääri-ilmiöiden, kuten metsäpalojen ja tulvien, yhteydessä, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että metsien suojaavien toimintojen tehostamisen olisi oltava osana EU:n ja jäsenvaltioiden väestönsuojelustrategioita erityisesti ilmastoon liittyvien ääri-ilmiöiden, kuten metsäpalojen ja tulvien, yhteydessä,

| Q. | ottaa huomioon, että TEEB-raportissa esitettiin pakottavia argumentteja, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä koskevien, ekosysteemeihin perustuviin ratkaisuihin tehtävien julkisten investointien kustannus-hyötysuhteeseen, erityisesti vihreän infrastruktuurin, kuten metsien palauttamisen ja säilyttämisen osalta, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että TEEB-raportissa esitettiin pakottavia argumentteja, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä koskevien, ekosysteemeihin perustuviin ratkaisuihin tehtävien julkisten investointien kustannus-hyötysuhteeseen, erityisesti vihreän infrastruktuurin, kuten metsien palauttamisen ja säilyttämisen osalta,

| R. | katsoo, että kansallisia, alueellisia ja paikallisia metsänhoitojärjestelmiä on noudatettava ja tuettava, jotta niiden sopeutumiskykyä voidaan parantaa, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että kansallisia, alueellisia ja paikallisia metsänhoitojärjestelmiä on noudatettava ja tuettava, jotta niiden sopeutumiskykyä voidaan parantaa,

| S. | ottaa huomioon, että Euroopan metsien kykyä toimia hiilidioksidin, ammoniakin ja typen oksidien nieluina ei vieläkään hyödynnetä riittävästi ja että kestävällä tavalla hoidetuista metsistä peräisin oleva puu voi hillitä merkittävästi ilmastonmuutosta, sillä se on kierrätettävää ja runsaasti hiiltä sitovaa ja sillä voidaan korvata energiavaltaiset materiaalit, kuten metalliseokset, muovit ja betonin, joita käytetään runsaasti rakennusalalla ja muilla aloilla, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Euroopan metsien kykyä toimia hiilidioksidin, ammoniakin ja typen oksidien nieluina ei vieläkään hyödynnetä riittävästi ja että kestävällä tavalla hoidetuista metsistä peräisin oleva puu voi hillitä merkittävästi ilmastonmuutosta, sillä se on kierrätettävää ja runsaasti hiiltä sitovaa ja sillä voidaan korvata energiavaltaiset materiaalit, kuten metalliseokset, muovit ja betonin, joita käytetään runsaasti rakennusalalla ja muilla aloilla,

| T. | ottaa huomioon, että komission keräämien tietojen mukaan Etelä-Euroopan kesät lämpenevät kaksi kertaa niin nopeasti kuin muualla Euroopassa ja sademäärä vähenee viidellä prosentilla kymmenessä vuodessa, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että komission keräämien tietojen mukaan Etelä-Euroopan kesät lämpenevät kaksi kertaa niin nopeasti kuin muualla Euroopassa ja sademäärä vähenee viidellä prosentilla kymmenessä vuodessa,

| U. | ottaa huomioon, että metsänhoitoa koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan sisältyy neljä tavoitetta: kilpailukyvyn parantaminen pitkällä aikavälillä, ympäristön suojelu, elämänlaadun parantaminen ja koordinoinnin tukeminen, ja toteaa, että erityisesti ensimmäisen tavoitteen toteuttamisessa on edistytty merkittävästi, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että metsänhoitoa koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan sisältyy neljä tavoitetta: kilpailukyvyn parantaminen pitkällä aikavälillä, ympäristön suojelu, elämänlaadun parantaminen ja koordinoinnin tukeminen, ja toteaa, että erityisesti ensimmäisen tavoitteen toteuttamisessa on edistytty merkittävästi,

| V. | ottaa huomioon, että Forest Europe -prosessilla on saavutettu eurooppalainen yksimielisyys kestävästä metsänhoidosta; toteaa, että kestävän metsänhoidon nykyinen järjestelmä ei ole täysin tunnustettu eikä sitä panna johdonmukaisesti täytäntöön, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Forest Europe -prosessilla on saavutettu eurooppalainen yksimielisyys kestävästä metsänhoidosta; toteaa, että kestävän metsänhoidon nykyinen järjestelmä ei ole täysin tunnustettu eikä sitä panna johdonmukaisesti täytäntöön,

| W. | ottaa huomioon, että osana Forest Europe -prosessia on valmisteltu kattavasti neuvotteluja oikeudellisesti sitovasta välineestä, ja toteaa, että päätöksiä tällaisesta välineestä voidaan odottaa seuraavassa konferenssissa, joka pidetään Oslossa kesäkuussa 2011, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että osana Forest Europe -prosessia on valmisteltu kattavasti neuvotteluja oikeudellisesti sitovasta välineestä, ja toteaa, että päätöksiä tällaisesta välineestä voidaan odottaa seuraavassa konferenssissa, joka pidetään Oslossa kesäkuussa 2011,

| X. | ottaa huomioon, että metsäpalojen torjuntaa koskevan asetuksen (17) ja Forest Focus -asetuksen (18) voimassaoloaika on päättynyt, mikä on johtanut satunnaiseen raportointiin ja rahoituksen riittämättömyyteen, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että metsäpalojen torjuntaa koskevan asetuksen (17) ja Forest Focus -asetuksen (18) voimassaoloaika on päättynyt, mikä on johtanut satunnaiseen raportointiin ja rahoituksen riittämättömyyteen,

| Y. | katsoo, että geneettisellä valinnalla pitäisi pyrkiä parantamaan metsien ekosysteemien sopeutumiskykyä, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että geneettisellä valinnalla pitäisi pyrkiä parantamaan metsien ekosysteemien sopeutumiskykyä,

| Z. | katsoo, että tarvitaan lisätietoa metsien vaikutuksesta sääolosuhteisiin Euroopan tasolla, |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että tarvitaan lisätietoa metsien vaikutuksesta sääolosuhteisiin Euroopan tasolla,

| AA. | ottaa huomioon, että edellä mainitussa komission teettämässä EU:n toimintavaihtoehtoja metsien suojelemiseksi kartoittavassa tutkimuksessa "EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts" vuodelta 2009 yksilöitiin neljä toimintavaihtoehtoa, jotka olivat nykyisen tarkastelutavan jatkaminen, avoin koordinointimenetelmä, seurannan lisääminen ja metsiä koskevan puitedirektiivin antaminen, ja lisäksi siinä selvitettiin näitä vaihtoehtoja, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että edellä mainitussa komission teettämässä EU:n toimintavaihtoehtoja metsien suojelemiseksi kartoittavassa tutkimuksessa "EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts" vuodelta 2009 yksilöitiin neljä toimintavaihtoehtoa, jotka olivat nykyisen tarkastelutavan jatkaminen, avoin koordinointimenetelmä, seurannan lisääminen ja metsiä koskevan puitedirektiivin antaminen, ja lisäksi siinä selvitettiin näitä vaihtoehtoja,

| 1. | pitää myönteisenä komission vihreää kirjaa metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa: varautuminen ilmastonmuutokseen; katsoo, että EU:n metsästrategiaa olisi vahvistettava siten, että sillä parannetaan metsien kestävää hoitoa ja suojelua toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission vihreää kirjaa metsien suojelusta ja metsätiedosta EU:ssa: varautuminen ilmastonmuutokseen; katsoo, että EU:n metsästrategiaa olisi vahvistettava siten, että sillä parannetaan metsien kestävää hoitoa ja suojelua toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti;

| 2. | painottaa kuitenkin, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan EU voi toimia aloilla, joilla jäsenvaltiot eivät selvästi voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita; |
| --- | --- |

2.

painottaa kuitenkin, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan EU voi toimia aloilla, joilla jäsenvaltiot eivät selvästi voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita;

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission kantaan, jonka mukaisesti metsät olisi nähtävä tärkeänä ilmastokriisin ratkaisevana tekijänä; korostaa, että kestävä metsänhoito on ratkaisevan tärkeää EU:lle, jotta se voi saavuttaa ilmastotavoitteensa ja tuottaa tarvittavia ekosysteemipalveluita, joita ovat muun muassa luonnon monimuotoisuus, luonnonkatastrofeilta suojaaminen ja ilmakehän hiilidioksidin sitominen; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti komission kantaan, jonka mukaisesti metsät olisi nähtävä tärkeänä ilmastokriisin ratkaisevana tekijänä; korostaa, että kestävä metsänhoito on ratkaisevan tärkeää EU:lle, jotta se voi saavuttaa ilmastotavoitteensa ja tuottaa tarvittavia ekosysteemipalveluita, joita ovat muun muassa luonnon monimuotoisuus, luonnonkatastrofeilta suojaaminen ja ilmakehän hiilidioksidin sitominen;

| 4. | muistuttaa, että metsät muodostavat biosfäärejä, jotka koostuvat paljon muustakin kuin puista, että niiden kestävyys ei siten riipu pelkästään puiden vaan kaikkien metsäorganismien ja erityisesti myös metsien villieläinten biologisesta monimuotoisuudesta ja että metsät ovat ratkaisevassa asemassa sen suhteen, kuinka eurooppalaiset yhteiskunnat sopeutuvat ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että metsät muodostavat biosfäärejä, jotka koostuvat paljon muustakin kuin puista, että niiden kestävyys ei siten riipu pelkästään puiden vaan kaikkien metsäorganismien ja erityisesti myös metsien villieläinten biologisesta monimuotoisuudesta ja että metsät ovat ratkaisevassa asemassa sen suhteen, kuinka eurooppalaiset yhteiskunnat sopeutuvat ilmastonmuutokseen;

| 5. | huomauttaa, että metsät ovat pääasiallinen hiilinielu ja siksi keskeisessä asemassa ilmastonmuutoksen torjunnassa; pitää siksi ensiarvoisen tärkeänä, että EU tehostaa strategiaansa, jolla torjutaan metsien kannalta haitallisia ilmiöitä, kuten metsäpaloja ja ilmansaasteita; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että metsät ovat pääasiallinen hiilinielu ja siksi keskeisessä asemassa ilmastonmuutoksen torjunnassa; pitää siksi ensiarvoisen tärkeänä, että EU tehostaa strategiaansa, jolla torjutaan metsien kannalta haitallisia ilmiöitä, kuten metsäpaloja ja ilmansaasteita;

| 6. | on vakuuttunut siitä, että ekologinen kestävyys on EU:n metsien taloudellisen ja yhteiskunnallisen merkityksen jatkumisen ennakkoehto; |
| --- | --- |

6.

on vakuuttunut siitä, että ekologinen kestävyys on EU:n metsien taloudellisen ja yhteiskunnallisen merkityksen jatkumisen ennakkoehto;

| 7. | korostaa metsien biologisen monimuotoisuuden merkitystä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta ja painottaa, että parempi sopeutuminen edellyttää parempaa tietoa metsien biologisen monimuotoisuuden indikaattoreista, kuten metsien geneettisestä kapasiteetista; |
| --- | --- |

7.

korostaa metsien biologisen monimuotoisuuden merkitystä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kannalta ja painottaa, että parempi sopeutuminen edellyttää parempaa tietoa metsien biologisen monimuotoisuuden indikaattoreista, kuten metsien geneettisestä kapasiteetista;

| 8. | onnittelee komissiota sen vihreässä kirjassa esitetystä kattavasta bioottisten ja abioottisten uhkien selvityksestä ja kiinnittää huomiota tarpeeseen tutkia lisäksi muita tekijöitä, jotka liittyvät suoraan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin metsiin, kuten lehtikatoa, koska lehtikadosta kärsivien latvustojen pinta-ala on kaksinkertaistunut Etelä-Euroopan metsissä kahdenkymmenen viime vuoden aikana ja tämän välittömänä seurauksena metsien kyky sitoa hiilidioksidia sekä sitoutumisprosessien tehokkuus on laskenut ja metsien lieventävä vaikutus kuivina kausina ja helleaaltojen aikana on vähentynyt puiden pudottaessa lehtensä ennenaikaisesti; |
| --- | --- |

8.

onnittelee komissiota sen vihreässä kirjassa esitetystä kattavasta bioottisten ja abioottisten uhkien selvityksestä ja kiinnittää huomiota tarpeeseen tutkia lisäksi muita tekijöitä, jotka liittyvät suoraan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin metsiin, kuten lehtikatoa, koska lehtikadosta kärsivien latvustojen pinta-ala on kaksinkertaistunut Etelä-Euroopan metsissä kahdenkymmenen viime vuoden aikana ja tämän välittömänä seurauksena metsien kyky sitoa hiilidioksidia sekä sitoutumisprosessien tehokkuus on laskenut ja metsien lieventävä vaikutus kuivina kausina ja helleaaltojen aikana on vähentynyt puiden pudottaessa lehtensä ennenaikaisesti;

| 9. | tunnustaa nykyisten maailmanlaajuisten sertifiointijärjestelmien, kuten FSC:n (Forest Stewardship Council eli hyvän metsänhoidon neuvosto) ja PEFC:n (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes), merkittävän panoksen kestävään metsänhoitoon; |
| --- | --- |

9.

tunnustaa nykyisten maailmanlaajuisten sertifiointijärjestelmien, kuten FSC:n (Forest Stewardship Council eli hyvän metsänhoidon neuvosto) ja PEFC:n (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes), merkittävän panoksen kestävään metsänhoitoon;

EU:n metsätalousstrategia ja metsänhoitoa koskeva toimintasuunnitelma

| 10. | korostaa, että edellä mainittua EU:n metsätalousstrategiaa ja metsänhoitoa koskevaa toimintasuunnitelmaa olisi ajanmukaistettava siten, että mukaan otetaan ilmastonmuutosulottuvuus ja laajempia metsänsuojelukysymyksiä; muistuttaa, että ennen tällaisten muutosten toteuttamista on käytävä kattavaa metsäpoliittista keskustelua jäsenvaltioiden ja kaikkien sellaisten sidosryhmien kanssa, joita suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpano koskee; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että edellä mainittua EU:n metsätalousstrategiaa ja metsänhoitoa koskevaa toimintasuunnitelmaa olisi ajanmukaistettava siten, että mukaan otetaan ilmastonmuutosulottuvuus ja laajempia metsänsuojelukysymyksiä; muistuttaa, että ennen tällaisten muutosten toteuttamista on käytävä kattavaa metsäpoliittista keskustelua jäsenvaltioiden ja kaikkien sellaisten sidosryhmien kanssa, joita suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpano koskee;

| 11. | pitää myönteisenä, että EU on onnistunut pyrkimyksissään saavuttaa maailmanlaajuinen kilpailukyky Euroopan metsäteollisuuden alalla; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä, että EU on onnistunut pyrkimyksissään saavuttaa maailmanlaajuinen kilpailukyky Euroopan metsäteollisuuden alalla;

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään saavuttaa metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman ympäristöä ja elämänlaatua koskevat tavoitteet, sillä niiden täytäntöönpano on aikataulustaan jäljessä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään saavuttaa metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman ympäristöä ja elämänlaatua koskevat tavoitteet, sillä niiden täytäntöönpano on aikataulustaan jäljessä;

| 13. | kehottaa komissiota tekemään selvityksen EU:n metsiin vaikuttavista EU:n toimintalinjoista, jotta voidaan tarkastella, ovatko ne johdonmukaisia ja taataanko niillä metsien suojelu; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota tekemään selvityksen EU:n metsiin vaikuttavista EU:n toimintalinjoista, jotta voidaan tarkastella, ovatko ne johdonmukaisia ja taataanko niillä metsien suojelu;

| 14. | kehottaa komissiota tekemään selvityksen metsiin ja metsänhoitoon tällä hetkellä saatavilla olevasta rahoituksesta ja suuntaamaan uudelleen nykyisiä varoja, joilla on kielteisiä vaikutuksia metsien biologiseen monimuotoisuuteen, edellä mainittujen maaliskuussa 2010 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota tekemään selvityksen metsiin ja metsänhoitoon tällä hetkellä saatavilla olevasta rahoituksesta ja suuntaamaan uudelleen nykyisiä varoja, joilla on kielteisiä vaikutuksia metsien biologiseen monimuotoisuuteen, edellä mainittujen maaliskuussa 2010 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti;

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan innovatiivisesta ja kestävästä EU:n metsätaloudesta 27. helmikuuta 2008 annetussa komission tiedonannossa (KOM(2008)0113) esitettyjen toimien täytäntöönpanoa ja ottamaan huomioon, että liiallinen sääntely voi vähentää puutuotteiden kilpailukykyä uusiutumattomiin ja energiavaltaisiin materiaaleihin verrattuna; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan innovatiivisesta ja kestävästä EU:n metsätaloudesta 27. helmikuuta 2008 annetussa komission tiedonannossa (KOM(2008)0113) esitettyjen toimien täytäntöönpanoa ja ottamaan huomioon, että liiallinen sääntely voi vähentää puutuotteiden kilpailukykyä uusiutumattomiin ja energiavaltaisiin materiaaleihin verrattuna;

| 16. | korostaa, että metsänsuojelutoimissa olisi otettava huomioon rajatylittävien bioottisten ja abioottisten uhkien luonne metsien tyypin, bioilmastovyöhykkeen ja alueellisten olosuhteiden mukaisesti; korostaa lisäksi, että jäsenvaltioiden ja alueiden poliittisten aloitteiden tukemiseen, koordinoimiseen ja täydentämiseen tähtääviin toimiin on ryhdyttävä silloin, kun toimilla voidaan tuottaa lisäarvoa EU:lle EYK:n kehittämän metsänimikkeistön mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että metsänsuojelutoimissa olisi otettava huomioon rajatylittävien bioottisten ja abioottisten uhkien luonne metsien tyypin, bioilmastovyöhykkeen ja alueellisten olosuhteiden mukaisesti; korostaa lisäksi, että jäsenvaltioiden ja alueiden poliittisten aloitteiden tukemiseen, koordinoimiseen ja täydentämiseen tähtääviin toimiin on ryhdyttävä silloin, kun toimilla voidaan tuottaa lisäarvoa EU:lle EYK:n kehittämän metsänimikkeistön mukaisesti;

| 17. | korostaa, että metsänsuojelu riippuu jäsenvaltioiden, alueiden, metsäteollisuuden ja sekä yksityisten että julkisten metsänomistajien sitoutumisesta pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että metsänsuojelu riippuu jäsenvaltioiden, alueiden, metsäteollisuuden ja sekä yksityisten että julkisten metsänomistajien sitoutumisesta pitkällä aikavälillä;

| 18. | katsoo, että pohjoisen havumetsävyöhykkeen metsät (taiga) ja Välimeren alueen metsät ovat äärimmäisen arvokkaita Euroopan luonnon monimuotoisuuden kannalta sekä ilmakehän hiilen nieluina, ja katsoo, että niiden suojelua olisi tehostettava; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että pohjoisen havumetsävyöhykkeen metsät (taiga) ja Välimeren alueen metsät ovat äärimmäisen arvokkaita Euroopan luonnon monimuotoisuuden kannalta sekä ilmakehän hiilen nieluina, ja katsoo, että niiden suojelua olisi tehostettava;

| 19. | katsoo, että pitkän aikavälin metsäsuunnittelun olisi oltava joustavaa, mukautuvaa ja osallistavaa, siinä olisi otettava huomioon kaikki mahdolliset olettamuksiin pohjautuvat ennusteet ja sen yhteydessä olisi voitava tarkastella useampia tulevan kehityksen vaihtoehtoja, jolloin se tarjoaisi totuudenmukaisen ja luotettavan perustan metsänhoitoa koskevan päätöksen tueksi; katsoo, että EU:n tasolla tämä olisi toteutettava perustamalla pysyvä metsäfoorumi, jonka avulla metsien suojelu voitaisiin varmistaa pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että pitkän aikavälin metsäsuunnittelun olisi oltava joustavaa, mukautuvaa ja osallistavaa, siinä olisi otettava huomioon kaikki mahdolliset olettamuksiin pohjautuvat ennusteet ja sen yhteydessä olisi voitava tarkastella useampia tulevan kehityksen vaihtoehtoja, jolloin se tarjoaisi totuudenmukaisen ja luotettavan perustan metsänhoitoa koskevan päätöksen tueksi; katsoo, että EU:n tasolla tämä olisi toteutettava perustamalla pysyvä metsäfoorumi, jonka avulla metsien suojelu voitaisiin varmistaa pitkällä aikavälillä;

Kestävä metsätalous

| 20. | pitää myönteisinä Forest Europe -prosessin saavutuksia kestävän metsätalouden edistämisessä ja kestävän metsätalouden suuntaviivoja, arviointiperusteita ja indikaattoreita koskevan eurooppalaisen yksimielisyyden saavuttamisessa; huomauttaa kuitenkin, että kestävän metsätalouden nykyistä järjestelmää ei sovelleta johdonmukaisesti; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisinä Forest Europe -prosessin saavutuksia kestävän metsätalouden edistämisessä ja kestävän metsätalouden suuntaviivoja, arviointiperusteita ja indikaattoreita koskevan eurooppalaisen yksimielisyyden saavuttamisessa; huomauttaa kuitenkin, että kestävän metsätalouden nykyistä järjestelmää ei sovelleta johdonmukaisesti;

| 21. | muistuttaa, että kestävällä metsätaloudella pyritään sovittamaan yhteen tuotanto- ja suojelunäkökohdat ja varmistamaan metsien taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien toimintojen jatkuvuus kansallisten ja alueellisten ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että yleistyvä suuntaus tarkastella metsiä ainoastaan taloudellisesta näkökulmasta ja unohtaa niiden ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat on ristiriidassa kestävän metsätalouden periaatteiden kanssa; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että kestävällä metsätaloudella pyritään sovittamaan yhteen tuotanto- ja suojelunäkökohdat ja varmistamaan metsien taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien toimintojen jatkuvuus kansallisten ja alueellisten ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että yleistyvä suuntaus tarkastella metsiä ainoastaan taloudellisesta näkökulmasta ja unohtaa niiden ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat on ristiriidassa kestävän metsätalouden periaatteiden kanssa;

| 22. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla täydennetään edellä mainittua laittomasta puutavarasta annettua asetusta (EU) N:o 995/2010, jotta varmistetaan, että kaikki Euroopan markkinoille saatettava puutavara ja puutuotteet ovat peräisin kestävällä tavalla hoidetuista metsistä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia, joilla täydennetään edellä mainittua laittomasta puutavarasta annettua asetusta (EU) N:o 995/2010, jotta varmistetaan, että kaikki Euroopan markkinoille saatettava puutavara ja puutuotteet ovat peräisin kestävällä tavalla hoidetuista metsistä;

| 23. | kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan työtään laittoman puunkorjuun ja näin saadun puutavaran kaupan lopettamiseksi, koska siten ne voivat osaltaan torjua metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä ja biologisen monimuotoisuuden vähenemistä; |
| --- | --- |

23.

kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan työtään laittoman puunkorjuun ja näin saadun puutavaran kaupan lopettamiseksi, koska siten ne voivat osaltaan torjua metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä ja biologisen monimuotoisuuden vähenemistä;

| 24. | kehottaa lujittamaan kansallisten metsäohjelmien ja metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman välistä yhteyttä ottamalla käyttöön jäsennellyt raportit pysyvälle metsäkomitealle; |
| --- | --- |

24.

kehottaa lujittamaan kansallisten metsäohjelmien ja metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman välistä yhteyttä ottamalla käyttöön jäsennellyt raportit pysyvälle metsäkomitealle;

| 25. | katsoo, että kestävä metsätalous on ratkaisevan tärkeä, jotta EU:n metsät pystyvät jatkossakin täyttämään taloudelliset, ekologiset ja yhteiskunnalliset tehtävänsä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan osoituksen tuestaan Forest Europe -prosessille tekemällä kestävästä metsätaloudesta pakollista EU:ssa; katsoo lisäksi, että tällaisella sitoumuksella edistettäisiin kestävyysperiaatteiden sisällyttämistä metsätalouteen ja se toimisi parhaana mahdollisena tukena Forest Europe -prosessille ja oikeudellisesti sitoville sopimuksille, joita metsien suojelua käsittelevä Forest Europe -ministerikokous ja Yhdistyneiden kansakuntien metsäfoorumi ovat käsittelemässä; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että kestävä metsätalous on ratkaisevan tärkeä, jotta EU:n metsät pystyvät jatkossakin täyttämään taloudelliset, ekologiset ja yhteiskunnalliset tehtävänsä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan osoituksen tuestaan Forest Europe -prosessille tekemällä kestävästä metsätaloudesta pakollista EU:ssa; katsoo lisäksi, että tällaisella sitoumuksella edistettäisiin kestävyysperiaatteiden sisällyttämistä metsätalouteen ja se toimisi parhaana mahdollisena tukena Forest Europe -prosessille ja oikeudellisesti sitoville sopimuksille, joita metsien suojelua käsittelevä Forest Europe -ministerikokous ja Yhdistyneiden kansakuntien metsäfoorumi ovat käsittelemässä;

| 26. | kannattaa aktiivisen kestävän metsätalouden täytäntöönpanoa kaikilta osin pitkän aikavälin metsäohjelmien yhteydessä siten, että näihin ohjelmiin sisällytetään kansallisia ja aluekohtaisia ensisijaisia tavoitteita, mitattavissa olevia tavoitteita ja arviointiperusteita ja että niissä otetaan huomioon ilmastonmuutoksen aiheuttamat metsiin kohdistuvat lisääntyvät uhat; |
| --- | --- |

26.

kannattaa aktiivisen kestävän metsätalouden täytäntöönpanoa kaikilta osin pitkän aikavälin metsäohjelmien yhteydessä siten, että näihin ohjelmiin sisällytetään kansallisia ja aluekohtaisia ensisijaisia tavoitteita, mitattavissa olevia tavoitteita ja arviointiperusteita ja että niissä otetaan huomioon ilmastonmuutoksen aiheuttamat metsiin kohdistuvat lisääntyvät uhat;

| 27. | korostaa, että maaseudun kehittämissuunnitelmien tai toimenpideohjelmien ei saisi katsoa vastaavan kansallisia metsäohjelmia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisissa metsäohjelmissa otetaan huomioon tutkimuksissa esitetyt päätelmät ja suositukset ilmastonmuutoksen vaikutuksesta juomavesivaroihin, ekosysteemeihin ja luonnon monimuotoisuuteen ja että maaseudun kehittämisstrategiat ja -ohjelmat ovat yhdenmukaisia metsäohjelmien, luonnon monimuotoisuutta koskevien strategioiden ja uusiutuvia energianlähteitä koskevien suunnitelmien kanssa; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että maaseudun kehittämissuunnitelmien tai toimenpideohjelmien ei saisi katsoa vastaavan kansallisia metsäohjelmia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisissa metsäohjelmissa otetaan huomioon tutkimuksissa esitetyt päätelmät ja suositukset ilmastonmuutoksen vaikutuksesta juomavesivaroihin, ekosysteemeihin ja luonnon monimuotoisuuteen ja että maaseudun kehittämisstrategiat ja -ohjelmat ovat yhdenmukaisia metsäohjelmien, luonnon monimuotoisuutta koskevien strategioiden ja uusiutuvia energianlähteitä koskevien suunnitelmien kanssa;

| 28. | panee merkille, että geneettinen monimuotoisuus, luonnollinen uudistuminen, rakenteen monimuotoisuus ja kaikki metsäorganismit kattavat lajien yhdistelmät ovat metsien sopeuttamisvaihtoehtojen yhteisiä tekijöitä, jotka ulottuvat kaikille bioilmastollisille vyöhykkeille sekä kaikkiin kestäviin hoito- ja metsätyyppeihin; panee lisäksi merkille, että kestävällä metsätaloudella taataan talousmetsien taloudellinen elinkelpoisuus, mikä ei kuitenkaan koske metsiä, joita käytetään ensisijaisesti muuhun kuin puutavaran tuotantoon; |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että geneettinen monimuotoisuus, luonnollinen uudistuminen, rakenteen monimuotoisuus ja kaikki metsäorganismit kattavat lajien yhdistelmät ovat metsien sopeuttamisvaihtoehtojen yhteisiä tekijöitä, jotka ulottuvat kaikille bioilmastollisille vyöhykkeille sekä kaikkiin kestäviin hoito- ja metsätyyppeihin; panee lisäksi merkille, että kestävällä metsätaloudella taataan talousmetsien taloudellinen elinkelpoisuus, mikä ei kuitenkaan koske metsiä, joita käytetään ensisijaisesti muuhun kuin puutavaran tuotantoon;

| 29. | katsoo, että metsien suojelu pitkällä aikavälillä edellyttää sellaisten metsäekosysteemien aikaansaamista tai ylläpitämistä, joissa puusto on lajikoostumukseltaan, iältään ja rakenteeltaan erittäin monipuolista; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että metsien suojelu pitkällä aikavälillä edellyttää sellaisten metsäekosysteemien aikaansaamista tai ylläpitämistä, joissa puusto on lajikoostumukseltaan, iältään ja rakenteeltaan erittäin monipuolista;

| 30. | kehottaa komissiota antamaan suosituksia tavoista, joilla kansallisia pelastuspalvelujärjestelmiä voidaan mukauttaa, jotta niillä voidaan vastata vaikutuksiin, joita ilmastonmuutoksella on metsiin; kehottaa erityisesti komissiota ryhtymään toimiin Euroopan metsäpalojen sammutukseen tarkoitetun taktisen reservin resurssien ja valmiuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota antamaan suosituksia tavoista, joilla kansallisia pelastuspalvelujärjestelmiä voidaan mukauttaa, jotta niillä voidaan vastata vaikutuksiin, joita ilmastonmuutoksella on metsiin; kehottaa erityisesti komissiota ryhtymään toimiin Euroopan metsäpalojen sammutukseen tarkoitetun taktisen reservin resurssien ja valmiuksien parantamiseksi;

| 31. | kehottaa välttämään metsävarojen rajoittamatonta kaupallista hyödyntämistä, joka usein johtaa erityisesti luonnonmetsien peruuttamattomaan tuhoutumiseen; |
| --- | --- |

31.

kehottaa välttämään metsävarojen rajoittamatonta kaupallista hyödyntämistä, joka usein johtaa erityisesti luonnonmetsien peruuttamattomaan tuhoutumiseen;

| 32. | katsoo, että kun otetaan huomioon peltometsätalouden puiden merkitys hiilidioksidin varastoinnissa, niitä olisi tarkasteltava ilmastonmuutoksen torjumisen näkökulmasta samalla tavalla kuin kaikkia perinteisiä metsämaita, joita ei käytetä tuotantotarkoituksiin; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että kun otetaan huomioon peltometsätalouden puiden merkitys hiilidioksidin varastoinnissa, niitä olisi tarkasteltava ilmastonmuutoksen torjumisen näkökulmasta samalla tavalla kuin kaikkia perinteisiä metsämaita, joita ei käytetä tuotantotarkoituksiin;

Yleiset ehdotukset

| 33. | kehottaa komissiota laatimaan valkoisen kirjan metsien suojelusta EU:ssa ja ottamaan huomioon vihreästä kirjasta järjestetyn kuulemisen tulokset, laajalti todetun tarpeen varautua ilmastonmuutokseen, tutkimuksen toimintavaihtoehdoista ja tutkimuksen sopeuttamisvaihtoehdoista; katsoo, että valkoisessa kirjassa on paitsi vahvistettava metsien merkitys taloudelle puun ja muiden kuin metsätaloustuotteiden ja -palveluiden kautta myös keskityttävä eurooppalaisten metsien säilyttämiseen ja lisäämiseen, sillä ne auttavat eurooppalaisia yhteiskuntia hillitsemään ilmastonmuutosta ja sopeutumaan sen vaikutuksiin; katsoo edelleen, että korkealuokkaisten elinympäristöjen korkeatasoinen suojelu on varmistettava kuten myös suojaavien metsien, jotka myötävaikuttavat tulvien, maanvyörymien, maastopalojen, aavikoitumisen, luonnon monimuotoisuuden vähentymisen ja äärimmäisten sääkatastrofien torjumiseen; katsoo, että riittävät rahoitusvarat, tietämyksen vaihto sekä tutkimuksen edistäminen ja tiedon lisääminen ovat välttämättömiä komission ehdotuksiin liittyviä näkökohtia; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota laatimaan valkoisen kirjan metsien suojelusta EU:ssa ja ottamaan huomioon vihreästä kirjasta järjestetyn kuulemisen tulokset, laajalti todetun tarpeen varautua ilmastonmuutokseen, tutkimuksen toimintavaihtoehdoista ja tutkimuksen sopeuttamisvaihtoehdoista; katsoo, että valkoisessa kirjassa on paitsi vahvistettava metsien merkitys taloudelle puun ja muiden kuin metsätaloustuotteiden ja -palveluiden kautta myös keskityttävä eurooppalaisten metsien säilyttämiseen ja lisäämiseen, sillä ne auttavat eurooppalaisia yhteiskuntia hillitsemään ilmastonmuutosta ja sopeutumaan sen vaikutuksiin; katsoo edelleen, että korkealuokkaisten elinympäristöjen korkeatasoinen suojelu on varmistettava kuten myös suojaavien metsien, jotka myötävaikuttavat tulvien, maanvyörymien, maastopalojen, aavikoitumisen, luonnon monimuotoisuuden vähentymisen ja äärimmäisten sääkatastrofien torjumiseen; katsoo, että riittävät rahoitusvarat, tietämyksen vaihto sekä tutkimuksen edistäminen ja tiedon lisääminen ovat välttämättömiä komission ehdotuksiin liittyviä näkökohtia;

| 34. | toistaa kantansa, jonka mukaan EU:n metsänsuojelutoimiin kohdistettavaa rahoitusta on lisättävä maaseudun kehittämistä koskevan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP:n) pilarin kautta; toteaa, että ilmastonmuutokseen liittyvät uudet haasteet tuovat selvästi esiin sen, että metsien suojelu edellyttää entistä enemmän rahoitusta ja että uusia tukimuotoja saatetaan tarvita; |
| --- | --- |

34.

toistaa kantansa, jonka mukaan EU:n metsänsuojelutoimiin kohdistettavaa rahoitusta on lisättävä maaseudun kehittämistä koskevan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP:n) pilarin kautta; toteaa, että ilmastonmuutokseen liittyvät uudet haasteet tuovat selvästi esiin sen, että metsien suojelu edellyttää entistä enemmän rahoitusta ja että uusia tukimuotoja saatetaan tarvita;

| 35. | kehottaa komissiota tutkimaan tarkasti ja ilmoittamaan parlamentille ja neuvostolle mahdollisuuksista ottaa käyttöön ekosysteemipalvelujen maksujärjestelmä, jossa tunnustetaan niiden taloudellinen arvo ja jolla palkitaan metsien luonnon monimuotoisuuden suojelusta ja metsäekosysteemien palauttamisesta ennalleen; korostaa, että on tärkeää, että yritykset tunnustavat uskottavuus- ja julkisuushyödyt sekä muut taloudelliset hyödyt, joita niille koituu luonnon monimuotoisuuden säilyttämisestä ja metsänsuojeluun osallistumisesta; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota tutkimaan tarkasti ja ilmoittamaan parlamentille ja neuvostolle mahdollisuuksista ottaa käyttöön ekosysteemipalvelujen maksujärjestelmä, jossa tunnustetaan niiden taloudellinen arvo ja jolla palkitaan metsien luonnon monimuotoisuuden suojelusta ja metsäekosysteemien palauttamisesta ennalleen; korostaa, että on tärkeää, että yritykset tunnustavat uskottavuus- ja julkisuushyödyt sekä muut taloudelliset hyödyt, joita niille koituu luonnon monimuotoisuuden säilyttämisestä ja metsänsuojeluun osallistumisesta;

| 36. | kehottaa komissiota antamaan metsäpalojen ehkäisemistä koskevan lainsäädäntöehdotuksen, johon sisällytetään ehkäisevän suunnittelun ja riskien arvioinnin, Euroopan metsäpaloja koskevan tietojärjestelmän (European Forest Fire Information System, EFFIS), palon havaitsemisen, infrastruktuurin, koulutuksen ja tulipalojen jälkeisen metsien elvyttämisen rahoitus sekä 30 vuoden pituinen harkinnanvarainen rakennuskielto alueilla, joilla on ollut metsäpalo; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota antamaan metsäpalojen ehkäisemistä koskevan lainsäädäntöehdotuksen, johon sisällytetään ehkäisevän suunnittelun ja riskien arvioinnin, Euroopan metsäpaloja koskevan tietojärjestelmän (European Forest Fire Information System, EFFIS), palon havaitsemisen, infrastruktuurin, koulutuksen ja tulipalojen jälkeisen metsien elvyttämisen rahoitus sekä 30 vuoden pituinen harkinnanvarainen rakennuskielto alueilla, joilla on ollut metsäpalo;

| 37. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jolla kielletään rakentaminen tulipalon puhtaaksi raivaamalle alueelle, kun tulipalon on osoitettu olleen seurausta tuhopoltosta; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jolla kielletään rakentaminen tulipalon puhtaaksi raivaamalle alueelle, kun tulipalon on osoitettu olleen seurausta tuhopoltosta;

| 38. | kehottaa poistamaan kestävän hoidon lainsäädännöllisiä esteitä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa poistamaan kestävän hoidon lainsäädännöllisiä esteitä;

| 39. | toteaa, että on määritettävä tarvittava rahoituskehys metsäpalojen torjunnan edistämiselle ja kehottaa myös lisäämään solidaarisuusrahaston käytön joustavuutta; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että on määritettävä tarvittava rahoituskehys metsäpalojen torjunnan edistämiselle ja kehottaa myös lisäämään solidaarisuusrahaston käytön joustavuutta;

| 40. | kehottaa komissiota antamaan metsätietoa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan huomioon ilmastoa koskevat uhkatekijät sekä tarve koota ja levittää asiaa koskevaa, yhdenmukaistettua ja vertailukelpoista tietoa metsäpeitteestä, luonnon monimuotoisuudesta, bioottisista ja abioottisista uhista ja maankäytöstä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sekä ympäristötilinpidon yhteydessä; kehottaa komissiota lisäksi laatimaan ja seuraamaan metsien suojaaviin toimintoihin, kuten maaperän ravinteiden ja veden pidätyskykyyn, liittyviä indikaattoreita; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota antamaan metsätietoa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan huomioon ilmastoa koskevat uhkatekijät sekä tarve koota ja levittää asiaa koskevaa, yhdenmukaistettua ja vertailukelpoista tietoa metsäpeitteestä, luonnon monimuotoisuudesta, bioottisista ja abioottisista uhista ja maankäytöstä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sekä ympäristötilinpidon yhteydessä; kehottaa komissiota lisäksi laatimaan ja seuraamaan metsien suojaaviin toimintoihin, kuten maaperän ravinteiden ja veden pidätyskykyyn, liittyviä indikaattoreita;

| 41. | kehottaa komissiota tukemaan tutkimusta metsien vaikutuksesta alueellisiin sääoloihin EU:ssa, jotta metsänhoitostrategioita varten saataisiin tietoa metsien koon, koostumuksen ja sijainnin muutoksista ja tällaisten muutosten vaikutuksista; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota tukemaan tutkimusta metsien vaikutuksesta alueellisiin sääoloihin EU:ssa, jotta metsänhoitostrategioita varten saataisiin tietoa metsien koon, koostumuksen ja sijainnin muutoksista ja tällaisten muutosten vaikutuksista;

| 42. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja levittämään parhaisiin käytänteisiin liittyviä kestävän hoidon periaatteisiin perustuvia suuntaviivoja, jotka vastaavat yksityisten omistajien, valtio-omistajien sekä paikallisyhteisöjen tarpeita, jotta voidaan varmistaa kestävyys ilmastonmuutosta vastaan; panee myös merkille, että on tärkeää vaihtaa parhaita käytäntöjä sellaisten tapojen osalta, joilla yritykset ja teollisuudenalat voivat edistää osaltaan biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita ja tehostaa elinkaariajattelua, ja siihen, miten ne voivat kytkeä biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja tulojen tuottamisen toisiinsa; korostaa tarvetta vahvistaa viestintä- ja tiedotuspolitiikkaa, jotta varmistetaan, että metsiä hoidetaan kestävästi, annetaan tietoja yleisölle ja edistetään kestävällä tavalla hankitun puun käyttöä; |
| --- | --- |

42.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja levittämään parhaisiin käytänteisiin liittyviä kestävän hoidon periaatteisiin perustuvia suuntaviivoja, jotka vastaavat yksityisten omistajien, valtio-omistajien sekä paikallisyhteisöjen tarpeita, jotta voidaan varmistaa kestävyys ilmastonmuutosta vastaan; panee myös merkille, että on tärkeää vaihtaa parhaita käytäntöjä sellaisten tapojen osalta, joilla yritykset ja teollisuudenalat voivat edistää osaltaan biologista monimuotoisuutta koskevia tavoitteita ja tehostaa elinkaariajattelua, ja siihen, miten ne voivat kytkeä biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja tulojen tuottamisen toisiinsa; korostaa tarvetta vahvistaa viestintä- ja tiedotuspolitiikkaa, jotta varmistetaan, että metsiä hoidetaan kestävästi, annetaan tietoja yleisölle ja edistetään kestävällä tavalla hankitun puun käyttöä;

| 43. | korostaa, että metsien suojelua koskevia koordinointi- ja tiedotustoimia on tehostettava; katsoo, että tarvitaan tehokkaampia toimia, joilla varmistetaan että yhteisön sisäiset toimet ovat yhdenmukaisia ulkoisen politiikan yhteydessä annettujen metsiä koskevien lausuntojen kanssa (yhteistyö, eksoottisten puulajien kauppa jne.); |
| --- | --- |

43.

korostaa, että metsien suojelua koskevia koordinointi- ja tiedotustoimia on tehostettava; katsoo, että tarvitaan tehokkaampia toimia, joilla varmistetaan että yhteisön sisäiset toimet ovat yhdenmukaisia ulkoisen politiikan yhteydessä annettujen metsiä koskevien lausuntojen kanssa (yhteistyö, eksoottisten puulajien kauppa jne.);

| 44. | katsoo, että metsät kuuluvat osana ihmiskunnan yhteiseen kulttuuri- ja ympäristöperintöön ja että harvinaisia puita olisi suojeltava sekä metsissä että niiden ulkopuolella; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään niiden suojelemiseen tähtääviä strategioita ja harkitsemaan myös metsäperinnön seurantakeskuksien perustamista; kannustaa lisäksi jäsenvaltioita edistämään kansallisten toimintalinjojensa yhteydessä yhtäläistä ja julkista pääsyä metsiin ja luontoon ja toteaa, että julkinen pääsy metsiin ja luontoon (jokamiehenoikeus), jota sovelletaan joissakin jäsenvaltioissa, tuo monia etuja, jotka liittyvät demokraattisiin virkistysmahdollisuuksiin, ekosysteemien arvostamiseen sekä luonnonperinnön kunnioittamiseen; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että metsät kuuluvat osana ihmiskunnan yhteiseen kulttuuri- ja ympäristöperintöön ja että harvinaisia puita olisi suojeltava sekä metsissä että niiden ulkopuolella; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään niiden suojelemiseen tähtääviä strategioita ja harkitsemaan myös metsäperinnön seurantakeskuksien perustamista; kannustaa lisäksi jäsenvaltioita edistämään kansallisten toimintalinjojensa yhteydessä yhtäläistä ja julkista pääsyä metsiin ja luontoon ja toteaa, että julkinen pääsy metsiin ja luontoon (jokamiehenoikeus), jota sovelletaan joissakin jäsenvaltioissa, tuo monia etuja, jotka liittyvät demokraattisiin virkistysmahdollisuuksiin, ekosysteemien arvostamiseen sekä luonnonperinnön kunnioittamiseen;

| 45. | kehottaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkia jäsenvaltioita ja alueita kehittämään metsästrategian, johon sisältyy jokitörmien uudelleenmetsittäminen, sadeveden talteenotto, maataloustoimet ja tutkimustulokset, joiden avulla voidaan valita perinteisistä kasvi- ja puulajikkeista ja lajeista ne, jotka sopeutuvat parhaiten kuivuuteen; |
| --- | --- |

45.

kehottaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkia jäsenvaltioita ja alueita kehittämään metsästrategian, johon sisältyy jokitörmien uudelleenmetsittäminen, sadeveden talteenotto, maataloustoimet ja tutkimustulokset, joiden avulla voidaan valita perinteisistä kasvi- ja puulajikkeista ja lajeista ne, jotka sopeutuvat parhaiten kuivuuteen;

Metsiä koskeva tutkimus

| 46. | tähdentää, että vaikka EU:lla on metsätalousalalla kiistatonta asiantuntemusta, jota on kertynyt pitkäaikaisten perinteiden synnyttämien metsätalouskäytäntöjen myötä, ilmastonmuutoksen vaikutusta metsiin koskevan tutkimustyön rahoitusta on lisättävä; katsoo, että tieteellisen epävarmuuden vuoksi, joka koskee aikataulua ja eri alueiden metsiä koskevien uhkien laajuutta, on tarpeen varata määrärahoja ilmastontutkimukseen suhteessa erityisiin tarpeisiin ja ratkaisuihin, joita voidaan soveltaa bioilmastollisiin vyöhykkeisiin, jotta asiaa koskevaa tietopohjaa voidaan parantaa; |
| --- | --- |

46.

tähdentää, että vaikka EU:lla on metsätalousalalla kiistatonta asiantuntemusta, jota on kertynyt pitkäaikaisten perinteiden synnyttämien metsätalouskäytäntöjen myötä, ilmastonmuutoksen vaikutusta metsiin koskevan tutkimustyön rahoitusta on lisättävä; katsoo, että tieteellisen epävarmuuden vuoksi, joka koskee aikataulua ja eri alueiden metsiä koskevien uhkien laajuutta, on tarpeen varata määrärahoja ilmastontutkimukseen suhteessa erityisiin tarpeisiin ja ratkaisuihin, joita voidaan soveltaa bioilmastollisiin vyöhykkeisiin, jotta asiaa koskevaa tietopohjaa voidaan parantaa;

| 47. | pyytää jäsenvaltioita perustamaan yhteisiä pitkän aikavälin tutkimusohjelmia, jotta voidaan parantaa vaikutuksia ja haavoittuvuutta koskevaa tietämystä ja tukea metsäalan sopeutumistoimia; kehottaa komissiota edistämään sellaisten hankkeiden ottamista mukaan tutkimuksen ja teknisen kehittämisen monivuotiseen puiteohjelmaan, jotka koskevat tietämystä metsien ekosysteemeistä ja niiden kyvystä sopeutua ilmastonmuutoksen aiheuttamiin seurauksiin; |
| --- | --- |

47.

pyytää jäsenvaltioita perustamaan yhteisiä pitkän aikavälin tutkimusohjelmia, jotta voidaan parantaa vaikutuksia ja haavoittuvuutta koskevaa tietämystä ja tukea metsäalan sopeutumistoimia; kehottaa komissiota edistämään sellaisten hankkeiden ottamista mukaan tutkimuksen ja teknisen kehittämisen monivuotiseen puiteohjelmaan, jotka koskevat tietämystä metsien ekosysteemeistä ja niiden kyvystä sopeutua ilmastonmuutoksen aiheuttamiin seurauksiin;

| 48. | kehottaa komissiota laatimaan toimintasuunnitelman EU:n metsien suojelemiseksi, jotta voidaan estää ilmastonmuutoksen aiheuttaman hyönteisten ja sairauksien leviämisen kielteiset vaikutukset; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota laatimaan toimintasuunnitelman EU:n metsien suojelemiseksi, jotta voidaan estää ilmastonmuutoksen aiheuttaman hyönteisten ja sairauksien leviämisen kielteiset vaikutukset;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ilmastonmuutoksen ja sen metsille aiheuttamien seurausten tutkimusta; kehottaa vaalimaan tietämystä metsien monimuotoisesta merkityksestä ja niiden kestävän hoidon tärkeydestä; kehottaa tukemaan metsäalan henkilöstön peruskoulutusta ja ammatillista täydennyskoulutusta siten, että keskitytään erikoisaloihin, joita odotetaan tarvittavan ilmastonmuutoksen seurauksena (monimuotoisuuden edistäminen sekä vahinkojen estäminen ja korjaaminen); kannustaa myös vaihtamaan tietoja ja käytäntöjä; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään ilmastonmuutoksen ja sen metsille aiheuttamien seurausten tutkimusta; kehottaa vaalimaan tietämystä metsien monimuotoisesta merkityksestä ja niiden kestävän hoidon tärkeydestä; kehottaa tukemaan metsäalan henkilöstön peruskoulutusta ja ammatillista täydennyskoulutusta siten, että keskitytään erikoisaloihin, joita odotetaan tarvittavan ilmastonmuutoksen seurauksena (monimuotoisuuden edistäminen sekä vahinkojen estäminen ja korjaaminen); kannustaa myös vaihtamaan tietoja ja käytäntöjä;

| 50. | katsoo, että EU:n tasolla tarvitaan koordinointia ja rahoitusta, koska metsien ekosysteemien "puolustuspotentiaalia" on tutkittava tehokkaasti ja on tehtävä myös ennustavaa tutkimusta ja tutkittava ilmastonmuutoksen koko metsä- ja puualaan kohdistuvien vaikutusten lievittämisstrategioita; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että EU:n tasolla tarvitaan koordinointia ja rahoitusta, koska metsien ekosysteemien "puolustuspotentiaalia" on tutkittava tehokkaasti ja on tehtävä myös ennustavaa tutkimusta ja tutkittava ilmastonmuutoksen koko metsä- ja puualaan kohdistuvien vaikutusten lievittämisstrategioita;

YMP:n toinen pilari

| 51. | toteaa, että keskusteluissa YMP:n tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen on otettava huomioon, että metsillä on useita ympäristöön liittyviä tehtäviä ja ne auttavat saavuttamaan maaseudun kehittämiseen liittyviä ja kansallisten talouksien sosiaalisia ja taloudellisia päämääriä; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita ja alueita tekemään kattavaa yhteistyötä metsäviranomaisten ja laajemman yleisön kanssa maaseudun kehittämisohjelmien valmistelussa, jotta varmistetaan EU:n toimintalinjojen yhdenmukaisuus ottaen huomioon, että metsätalous voi joissakin tapauksissa olla maaseututalouden itsenäinen osa-alue; |
| --- | --- |

51.

toteaa, että keskusteluissa YMP:n tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen on otettava huomioon, että metsillä on useita ympäristöön liittyviä tehtäviä ja ne auttavat saavuttamaan maaseudun kehittämiseen liittyviä ja kansallisten talouksien sosiaalisia ja taloudellisia päämääriä; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita ja alueita tekemään kattavaa yhteistyötä metsäviranomaisten ja laajemman yleisön kanssa maaseudun kehittämisohjelmien valmistelussa, jotta varmistetaan EU:n toimintalinjojen yhdenmukaisuus ottaen huomioon, että metsätalous voi joissakin tapauksissa olla maaseututalouden itsenäinen osa-alue;

| 52. | muistuttaa, että metsät ovat keskeisessä asemassa sellaisten sosioekonomisten ja ympäristöön liittyvien julkishyödykkeiden tarjoamisessa, jotka ovat tärkeitä yhteiskunnan hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta etenkin maaseutualueilla; kehottaa komissiota laatimaan poliittisen linjauksen, jossa tämä asema tunnustetaan siten, että omistajien omaisuuteen liittyviä oikeuksia kunnioitetaan samalla; |
| --- | --- |

52.

muistuttaa, että metsät ovat keskeisessä asemassa sellaisten sosioekonomisten ja ympäristöön liittyvien julkishyödykkeiden tarjoamisessa, jotka ovat tärkeitä yhteiskunnan hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta etenkin maaseutualueilla; kehottaa komissiota laatimaan poliittisen linjauksen, jossa tämä asema tunnustetaan siten, että omistajien omaisuuteen liittyviä oikeuksia kunnioitetaan samalla;

| 53. | pitää myönteisenä, että YMP:n uudistusta käsitelleessä komission tuoreimmassa tiedonannossa (19) tunnustetaan viljelijöiden suuri merkitys välttämättöminä toimijoina metsäpalojen estämisessä ja metsien ekosysteemien hoitajina, jotka suojelevat ekosysteemejä biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvilta uhkilta, kuten tuholaisilta, ja pitää viljelijöitä tärkeimpinä alueellisina tukina, koska heidän elantonsa jatkuminen on tehokkain keino torjua väestökatoa; |
| --- | --- |

53.

pitää myönteisenä, että YMP:n uudistusta käsitelleessä komission tuoreimmassa tiedonannossa (19) tunnustetaan viljelijöiden suuri merkitys välttämättöminä toimijoina metsäpalojen estämisessä ja metsien ekosysteemien hoitajina, jotka suojelevat ekosysteemejä biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvilta uhkilta, kuten tuholaisilta, ja pitää viljelijöitä tärkeimpinä alueellisina tukina, koska heidän elantonsa jatkuminen on tehokkain keino torjua väestökatoa;

| 54. | vahvistaa, että maaseudun tuottajien, tuottajaryhmien ja julkisten elinten olisi oltava tukikelpoisia YMP:n toisen pilarin mukaisten metsänhoitotoimien osalta; katsoo, että EU:n on jatkettava metsänistutuksen tukemista osana kansallisia maaseudun kehittämisohjelmia ja varmistettava samalla, että nämä aloitteet eivät häiritse markkinoita ja että metsänistutukseen liittyvät toimenpiteet perustuvat paikalliseen, tuholaisille vastustuskykyiseen ja palonkestävään materiaaliin ja niillä myötävaikutetaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen; korostaa lisäksi, että metsänistutukseen liittyvissä toimissa on asetettava etusijalle puulajit, jotka parantavat huomattavasti maaperän laatua ja luonnon monimuotoisuutta siten, että huomioon otetaan myös istutuspaikan erityispiirteet, kotoperäiset lajit ja sekametsien tarpeen; |
| --- | --- |

54.

vahvistaa, että maaseudun tuottajien, tuottajaryhmien ja julkisten elinten olisi oltava tukikelpoisia YMP:n toisen pilarin mukaisten metsänhoitotoimien osalta; katsoo, että EU:n on jatkettava metsänistutuksen tukemista osana kansallisia maaseudun kehittämisohjelmia ja varmistettava samalla, että nämä aloitteet eivät häiritse markkinoita ja että metsänistutukseen liittyvät toimenpiteet perustuvat paikalliseen, tuholaisille vastustuskykyiseen ja palonkestävään materiaaliin ja niillä myötävaikutetaan biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen; korostaa lisäksi, että metsänistutukseen liittyvissä toimissa on asetettava etusijalle puulajit, jotka parantavat huomattavasti maaperän laatua ja luonnon monimuotoisuutta siten, että huomioon otetaan myös istutuspaikan erityispiirteet, kotoperäiset lajit ja sekametsien tarpeen;

| 55. | kiinnittää huomiota siihen, kuten neuvostokin teki 11. kesäkuuta 2010 esittämissään päätelmissä, että metsien hylkäämisestä voi seurata vakavia ongelmia, koska metsien toimintojen jatkumista ei välttämättä enää voida taata; |
| --- | --- |

55.

kiinnittää huomiota siihen, kuten neuvostokin teki 11. kesäkuuta 2010 esittämissään päätelmissä, että metsien hylkäämisestä voi seurata vakavia ongelmia, koska metsien toimintojen jatkumista ei välttämättä enää voida taata;

| 56. | katsoo tarpeelliseksi kannustaa ja tukea kestävää metsätaloutta harjoittavien tuottajajärjestöjen ja metsätalouden alan elinten perustamista etenkin alueille, joille on ominaista metsien pienuus, sillä tällä tavalla voidaan tasapainottaa metsien tarjoamien monien hyödykkeiden ja palveluiden tarjontaa; katsoo, että tällaiset järjestöt ja elimet voivat vahvistaa tuottajien neuvotteluvaltaa puutavaran myyntiketjussa ja siten edistää tasavertaisempien toimintaolosuhteiden tarjoamista ja luomista sekä myötävaikuttaa samanaikaisesti taloudellisen kriisin aiheuttamien ongelmien torjumiseen, kansainväliseen kilpailuun, ilmastonmuutokseen ja laittoman puunkorjuun torjumiseen; |
| --- | --- |

56.

katsoo tarpeelliseksi kannustaa ja tukea kestävää metsätaloutta harjoittavien tuottajajärjestöjen ja metsätalouden alan elinten perustamista etenkin alueille, joille on ominaista metsien pienuus, sillä tällä tavalla voidaan tasapainottaa metsien tarjoamien monien hyödykkeiden ja palveluiden tarjontaa; katsoo, että tällaiset järjestöt ja elimet voivat vahvistaa tuottajien neuvotteluvaltaa puutavaran myyntiketjussa ja siten edistää tasavertaisempien toimintaolosuhteiden tarjoamista ja luomista sekä myötävaikuttaa samanaikaisesti taloudellisen kriisin aiheuttamien ongelmien torjumiseen, kansainväliseen kilpailuun, ilmastonmuutokseen ja laittoman puunkorjuun torjumiseen;

| 57. | vahvistaa, että yksityisille toimijoille, jotka suojelevat metsälajeja, metsien elinympäristöjä ja tarjoavat metsien ekosysteemipalveluja, myönnettävää tuen määrää on lisättävä ja tuen on katettava myös vapaaehtoiset suojelumenetelmät sekä Natura 2000 -alueita yhdistävät alueet, sillä luonnon monimuotoisuus on välttämätöntä maatalouden säilyttämisen, kehittämisen ja sopeuttamisen kannalta; |
| --- | --- |

57.

vahvistaa, että yksityisille toimijoille, jotka suojelevat metsälajeja, metsien elinympäristöjä ja tarjoavat metsien ekosysteemipalveluja, myönnettävää tuen määrää on lisättävä ja tuen on katettava myös vapaaehtoiset suojelumenetelmät sekä Natura 2000 -alueita yhdistävät alueet, sillä luonnon monimuotoisuus on välttämätöntä maatalouden säilyttämisen, kehittämisen ja sopeuttamisen kannalta;

| 58. | kehottaa korvaamaan laskutusperustaisen järjestelmän tavanomaisten kustannusten tai alueperustaisten kustannusten korvaamiseen perustuvalla järjestelmällä; |
| --- | --- |

58.

kehottaa korvaamaan laskutusperustaisen järjestelmän tavanomaisten kustannusten tai alueperustaisten kustannusten korvaamiseen perustuvalla järjestelmällä;

| 59. | kehottaa kehittämään hyviä metsänhoitokäytäntöjä koskevan normin, jota käytetään tuen perusteena kaikissa metsiä koskevissa toimissa; |
| --- | --- |

59.

kehottaa kehittämään hyviä metsänhoitokäytäntöjä koskevan normin, jota käytetään tuen perusteena kaikissa metsiä koskevissa toimissa;

| 60. | kehottaa sisällyttämään metsäympäristön ja Natura 2000 -toimet pakollisina maaseudun kehittämisohjelmiin ja Natura 2000 -verkon alueperusteiseen tukeen suoria maksuja käytettäessä; |
| --- | --- |

60.

kehottaa sisällyttämään metsäympäristön ja Natura 2000 -toimet pakollisina maaseudun kehittämisohjelmiin ja Natura 2000 -verkon alueperusteiseen tukeen suoria maksuja käytettäessä;

| 61. | kehottaa sisällyttämään uuden YMP-toimen, joka koskee "metsien geeniresurssien säilyttämistä sekä paikan päällä että muualla"; |
| --- | --- |

61.

kehottaa sisällyttämään uuden YMP-toimen, joka koskee "metsien geeniresurssien säilyttämistä sekä paikan päällä että muualla";

| 62. | tuomitsee jyrkästi teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamisen metsien geneettisiin resursseihin; |
| --- | --- |

62.

tuomitsee jyrkästi teollis- ja tekijänoikeuksien soveltamisen metsien geneettisiin resursseihin;

| 63. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan metsätalouden ja metsien suojelun pitkän aikavälin hankkeiden näkymät kaikkien EU:n rahoitustoimien yhteydessä; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan metsätalouden ja metsien suojelun pitkän aikavälin hankkeiden näkymät kaikkien EU:n rahoitustoimien yhteydessä;

Pelastuspalvelu ja metsäpalojen ehkäiseminen

| 64. | on vakuuttunut siitä, että metsäpalojen ehkäisy on paljon kustannustehokkaampaa kuin niiden sammuttaminen; |
| --- | --- |

64.

on vakuuttunut siitä, että metsäpalojen ehkäisy on paljon kustannustehokkaampaa kuin niiden sammuttaminen;

| 65. | korostaa, että on pikaisesti pantava täytäntöön parlamentin äskettäin hyväksymät suositukset luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ehkäisystä (20) ja erityisesti suositukset sellaisten metsitys- ja uudelleenmetsittämissuunnitelmien tukemisesta, joissa asetetaan etusijalle paikalliset lajit ja sekametsät, jotta voidaan edistää luonnon monimuotoisuutta ja parantaa vastustuskykyä metsäpaloja, myrskyjä ja tauteja vastaan; kiinnittää myös huomiota saarten ja syrjäisimpien alueiden lisävaikeuksiin tulipalojen torjunnassa; kehottaa varmistamaan näiden alueiden erityiskohtelun saatavilla olevien eri rahoitusvälineiden, kuten solidaarisuusrahaston, kautta; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että on pikaisesti pantava täytäntöön parlamentin äskettäin hyväksymät suositukset luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ehkäisystä (20) ja erityisesti suositukset sellaisten metsitys- ja uudelleenmetsittämissuunnitelmien tukemisesta, joissa asetetaan etusijalle paikalliset lajit ja sekametsät, jotta voidaan edistää luonnon monimuotoisuutta ja parantaa vastustuskykyä metsäpaloja, myrskyjä ja tauteja vastaan; kiinnittää myös huomiota saarten ja syrjäisimpien alueiden lisävaikeuksiin tulipalojen torjunnassa; kehottaa varmistamaan näiden alueiden erityiskohtelun saatavilla olevien eri rahoitusvälineiden, kuten solidaarisuusrahaston, kautta;

| 66. | katsoo, että metsäpalojen ehkäiseminen maisemasuunnittelun ja yhteensopivuuden takaamisen, infrastruktuurin ja koulutuksen avulla pitäisi yhdistää kiinteästi metsänsuojelua, sopeutumista ja pelastuspalvelua koskevaan EU:n politiikkaan; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että metsäpalojen ehkäiseminen maisemasuunnittelun ja yhteensopivuuden takaamisen, infrastruktuurin ja koulutuksen avulla pitäisi yhdistää kiinteästi metsänsuojelua, sopeutumista ja pelastuspalvelua koskevaan EU:n politiikkaan;

| 67. | huomauttaa, että kuivilla alueilla ja aavikoitumisuhan alaisilla alueilla metsittäminen tuottavilla lajeilla hyödyttää asukkaita ja turvaa heidän osallistumisensa suojelu- ja palontorjuntatehtäviin; |
| --- | --- |

67.

huomauttaa, että kuivilla alueilla ja aavikoitumisuhan alaisilla alueilla metsittäminen tuottavilla lajeilla hyödyttää asukkaita ja turvaa heidän osallistumisensa suojelu- ja palontorjuntatehtäviin;

| 68. | korostaa metsäalueiden kiistämätöntä merkitystä yleiselle turvallisuudelle, sillä ne suojaavat ihmisten elinympäristöjä luonnonilmiöiden kielteisiltä vaikutuksilta; |
| --- | --- |

68.

korostaa metsäalueiden kiistämätöntä merkitystä yleiselle turvallisuudelle, sillä ne suojaavat ihmisten elinympäristöjä luonnonilmiöiden kielteisiltä vaikutuksilta;

Päästöraportointi ja tilinpito

| 69. | katsoo, että nykyisessä muodossaan päästökauppajärjestelmä on ristiriidassa LULUCF-laskennan kanssa ensisijaisesti sen johdosta, että teollisuuslaitoksiin kohdistuvat päästökauppajärjestelmän mukaiset vuosittaiset vaatimukset sopivat huonosti yhteen sen kanssa, että hiilivarantojen muutokset maaperässä voidaan havaita ja todentaa vain pitkällä aikavälillä; katsoo, että mitään yhteyttä ei siksi pidä määrittää; kehottaa sen vuoksi komissiota harkitsemaan uudelleen, miten se voi parhaiten rahoittaa LULUCF-toimien seurauksena syntyviä hiilisäästöjä; |
| --- | --- |

69.

katsoo, että nykyisessä muodossaan päästökauppajärjestelmä on ristiriidassa LULUCF-laskennan kanssa ensisijaisesti sen johdosta, että teollisuuslaitoksiin kohdistuvat päästökauppajärjestelmän mukaiset vuosittaiset vaatimukset sopivat huonosti yhteen sen kanssa, että hiilivarantojen muutokset maaperässä voidaan havaita ja todentaa vain pitkällä aikavälillä; katsoo, että mitään yhteyttä ei siksi pidä määrittää; kehottaa sen vuoksi komissiota harkitsemaan uudelleen, miten se voi parhaiten rahoittaa LULUCF-toimien seurauksena syntyviä hiilisäästöjä;

| 70. | tunnustaa haasteet, joita liittyy mahdollisuuteen sisällyttää LULUCF-toimet jäsenvaltioiden tavoitteisiin vastuunjakoa koskevan päätöksen yhteydessä; on erityisen huolissaan siitä, että erot laskennan tarkkuudessa ja luonnonolosuhteissa voivat heikentää päätöksen mukaista sääntöjen noudattamista; kehottaa siksi asettamaan erillisiä tavoitteita LULUCF-sektorilla; |
| --- | --- |

70.

tunnustaa haasteet, joita liittyy mahdollisuuteen sisällyttää LULUCF-toimet jäsenvaltioiden tavoitteisiin vastuunjakoa koskevan päätöksen yhteydessä; on erityisen huolissaan siitä, että erot laskennan tarkkuudessa ja luonnonolosuhteissa voivat heikentää päätöksen mukaista sääntöjen noudattamista; kehottaa siksi asettamaan erillisiä tavoitteita LULUCF-sektorilla;

| 71. | ilmaisee olevansa sitoutunut saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvän uusiutuvan energian tavoitteen sekä kahden celsiusasteen ilmastotavoitteen; on kuitenkin huolissaan siitä, että kasvihuonekaasujen nykyisessä laskentamenetelmässä käytettävät lyhyet aikajaksot ja sitä seuraava puubiomassan hiilineutraalioletus voivat estää niiden saavuttamisen; kehottaa komissiota kuulemaan hallitustenvälistä ilmastonmuutospaneelia ja luomaan uuden kasvihuonekaasujen laskentamenetelmän, jolla seurataan maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden biomassapäästöjä pidemmällä aikavälillä, arvioidaan hiilivirtoja kansallisella tasolla ja otetaan huomioon metsätalouden eri vaiheet (istuttaminen, harvennus ja hakkuut); |
| --- | --- |

71.

ilmaisee olevansa sitoutunut saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvän uusiutuvan energian tavoitteen sekä kahden celsiusasteen ilmastotavoitteen; on kuitenkin huolissaan siitä, että kasvihuonekaasujen nykyisessä laskentamenetelmässä käytettävät lyhyet aikajaksot ja sitä seuraava puubiomassan hiilineutraalioletus voivat estää niiden saavuttamisen; kehottaa komissiota kuulemaan hallitustenvälistä ilmastonmuutospaneelia ja luomaan uuden kasvihuonekaasujen laskentamenetelmän, jolla seurataan maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden biomassapäästöjä pidemmällä aikavälillä, arvioidaan hiilivirtoja kansallisella tasolla ja otetaan huomioon metsätalouden eri vaiheet (istuttaminen, harvennus ja hakkuut);

| 72. | toteaa, että komission kehittämiä nykyisin käytössä olevia biopolttoaineiden arviointiperusteitä ei voida soveltaa biomassaan, ja kehottaa laatimaan uusia oikeudellisesti sitovia kestävyyskriteerejä polttoaineeksi tarkoitettua biomassaa varten; toteaa, että komission olisi otettava huomioon Forest Europe -ministerikokouksen toimet ja tulokset, jotta se voisi kehittää arviointiperusteita, joissa otetaan huomioon mahdolliset markkinoiden vääristymien riskit uusiutuvien energialähteiden alalla, jotka eivät perustu hiilineutraalioletukseen, joilla puututaan epäsuoriin päästöihin ja joilla ei heikennetä Eurooppa 2020 -strategian uusiutuvaa energiaa ja luonnon monimuotoisuutta koskevia tavoitteita; panee merkille, että arviointiperusteiden yksityiskohtainen täytäntöönpano olisi toteutettava paikallisella tasolla siten, että otetaan huomioon paikkakohtaiset olosuhteet; |
| --- | --- |

72.

toteaa, että komission kehittämiä nykyisin käytössä olevia biopolttoaineiden arviointiperusteitä ei voida soveltaa biomassaan, ja kehottaa laatimaan uusia oikeudellisesti sitovia kestävyyskriteerejä polttoaineeksi tarkoitettua biomassaa varten; toteaa, että komission olisi otettava huomioon Forest Europe -ministerikokouksen toimet ja tulokset, jotta se voisi kehittää arviointiperusteita, joissa otetaan huomioon mahdolliset markkinoiden vääristymien riskit uusiutuvien energialähteiden alalla, jotka eivät perustu hiilineutraalioletukseen, joilla puututaan epäsuoriin päästöihin ja joilla ei heikennetä Eurooppa 2020 -strategian uusiutuvaa energiaa ja luonnon monimuotoisuutta koskevia tavoitteita; panee merkille, että arviointiperusteiden yksityiskohtainen täytäntöönpano olisi toteutettava paikallisella tasolla siten, että otetaan huomioon paikkakohtaiset olosuhteet;

| 73. | kehottaa soveltamaan sellaisia metsän määritelmiä, jotka perustuvat metsien ekologiseen luokitteluun, kuten EYK:n vuonna 2007 esittämään luokitteluun, jotta voidaan erottaa biomien perusteella ja suksession kaikissa vaiheissa toisistaan runsaasti hiiltä sitovat vanhat metsät, tehokkaasti hoidetut monokulttuurit ja muut metsätyypit, kuten Välimeren tyypin pensaspuut; |
| --- | --- |

73.

kehottaa soveltamaan sellaisia metsän määritelmiä, jotka perustuvat metsien ekologiseen luokitteluun, kuten EYK:n vuonna 2007 esittämään luokitteluun, jotta voidaan erottaa biomien perusteella ja suksession kaikissa vaiheissa toisistaan runsaasti hiiltä sitovat vanhat metsät, tehokkaasti hoidetut monokulttuurit ja muut metsätyypit, kuten Välimeren tyypin pensaspuut;

| 74. | pitää tärkeänä metsien monimuotoisuuden suojelua EU:ssa suksession kaikissa vaiheissa metsien biologisen monimuotoisuuden turvaamiseksi, koska suksession jokainen vaihe luo edellytykset sitä seuraaville vaiheille ja koska ilman suksession kaikkien eri vaiheiden kohdennettua suojelua suksession myöhemmät vaiheet vaarantuvat vakavasti; |
| --- | --- |

74.

pitää tärkeänä metsien monimuotoisuuden suojelua EU:ssa suksession kaikissa vaiheissa metsien biologisen monimuotoisuuden turvaamiseksi, koska suksession jokainen vaihe luo edellytykset sitä seuraaville vaiheille ja koska ilman suksession kaikkien eri vaiheiden kohdennettua suojelua suksession myöhemmät vaiheet vaarantuvat vakavasti;

Ulkoinen ulottuvuus

| 75. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan kansainvälisesti, jotta voitaisiin saada aikaan YK:n uusi metsien määritelmä, joka selventää luonnonmetsien määritelmiä biomien pohjalta ja jossa tehdään ero luonnonmetsien ja sellaisten metsien välillä, joita hallitsevat puumonokulttuurit ja muut kuin kotoperäiset lajit; panee tässä yhteydessä merkille, että tällä määritelmällä tehostettaisiin politiikan johdonmukaisuutta ja kustannustehokkuutta, ja ottaa huomioon, että EU on kehitysmaiden suurin julkisen avun antaja (metsätalousala sai yli 600 miljoonaa euroa vuonna 2003); pitää valitettavana sitä, ettei vihreässä kirjassa ole päästy eteenpäin EU:n toimien tarpeellisessa koordinoinnissa unionissa ja sen ulkopuolella ja sitä, että YK:n metsäfoorumin yhteydessä ei ole saatu aikaan oikeudellisesti sitovaa maailmanlaajuista sopimusta; |
| --- | --- |

75.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan kansainvälisesti, jotta voitaisiin saada aikaan YK:n uusi metsien määritelmä, joka selventää luonnonmetsien määritelmiä biomien pohjalta ja jossa tehdään ero luonnonmetsien ja sellaisten metsien välillä, joita hallitsevat puumonokulttuurit ja muut kuin kotoperäiset lajit; panee tässä yhteydessä merkille, että tällä määritelmällä tehostettaisiin politiikan johdonmukaisuutta ja kustannustehokkuutta, ja ottaa huomioon, että EU on kehitysmaiden suurin julkisen avun antaja (metsätalousala sai yli 600 miljoonaa euroa vuonna 2003); pitää valitettavana sitä, ettei vihreässä kirjassa ole päästy eteenpäin EU:n toimien tarpeellisessa koordinoinnissa unionissa ja sen ulkopuolella ja sitä, että YK:n metsäfoorumin yhteydessä ei ole saatu aikaan oikeudellisesti sitovaa maailmanlaajuista sopimusta;

| 76. | panee merkille standardien laatimista, parhaita käytäntöjä ja teknologian ja tieteellisen osaamisen siirtoa koskevan maailmanlaajuisen yhteistyön merkityksen niin hallinnon kuin tutkimuksen tasolla, erityisesti REDD-järjestelmän puitteissa (metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentämiseen kehitysmaissa tähtäävä ohjelma); huomauttaa lisäksi, ettei REDD-järjestelmän hyötyjen oikeudenmukainen jakaminen ole mahdollista ilman aktiivista yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; korostaa GMES-ohjelman (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantaohjelma) merkitystä metsäalueiden kartoittamisessa, valvonnassa ja rekisteröinnissä Euroopan tasolla ja kansainvälisesti sekä sen panoksen tärkeyttä, jonka näin kerätty tieto voi antaa ilmastonmuutosta koskeviin YK:n neuvotteluihin; |
| --- | --- |

76.

panee merkille standardien laatimista, parhaita käytäntöjä ja teknologian ja tieteellisen osaamisen siirtoa koskevan maailmanlaajuisen yhteistyön merkityksen niin hallinnon kuin tutkimuksen tasolla, erityisesti REDD-järjestelmän puitteissa (metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentämiseen kehitysmaissa tähtäävä ohjelma); huomauttaa lisäksi, ettei REDD-järjestelmän hyötyjen oikeudenmukainen jakaminen ole mahdollista ilman aktiivista yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; korostaa GMES-ohjelman (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantaohjelma) merkitystä metsäalueiden kartoittamisessa, valvonnassa ja rekisteröinnissä Euroopan tasolla ja kansainvälisesti sekä sen panoksen tärkeyttä, jonka näin kerätty tieto voi antaa ilmastonmuutosta koskeviin YK:n neuvotteluihin;

*

* *

| 77. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

77.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 115.

(2)  EYVL C 56, 26.2.1999, s. 1.

(3)  Palvelusopimus N:o 30-CE-0227729/00-59.

(4)  EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0325.

(6)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 1.

(7)  Tarjouskilpailu N:o AGRI-2008-EVAL-10 // Puitesopimus N:o 30-CE-0101908/00–50,

(8)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

(9)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 63.

(10)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 136.

(11)  Syyskuun 16 päivänä 2010 annettu kertomus.

(12)  EYVL L 11, 15.1.2000, s. 17.

(13)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28.

(14)  AGRI-2007-G4-06.

(15)  ENV.B.1/ETU/2008/0049.

(16)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

(17)  Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23. heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2158/92 (EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3).

(18)  Metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) 17. marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2152/2003 (EUVL L 324, 11.12.2003, s. 1).

(19)  Marraskuun 18 päivänä 2010 annettu komission tiedonanto "Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?" (KOM(2010)0672).

(20)  Komission tiedonannosta "Luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ehkäisyyn sovellettavasta yhteisön lähestymistavasta"21. syyskuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (P7_TA(2010)0326).

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/35

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Euroopan parlamentille esitetty neuvoston vuosittainen selvitys yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009

P7_TA(2011)0227

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011toukokuun 17. päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen II osan G jakson 43 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille esitetystä neuvoston vuosittaisesta selvityksestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009 (2010/2124(INI))

2012/C 377 E/06

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon toukokuun 17. päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen (1) II osan G jakson 43 kohdan mukaisesti sille esitetyn neuvoston vuosittaisen selvityksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuun 17. päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen (1) II osan G jakson 43 kohdan mukaisesti sille esitetyn neuvoston vuosittaisen selvityksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista vuonna 2009,

| — | ottaa huomioon edellä mainitun talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon edellä mainitun talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen,

| — | ottaa huomioon YUTP:tä koskevista vuosien 2007 ja 2008 selvityksistä 19. helmikuuta 2009 (2) ja 10. maaliskuuta 2010 (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YUTP:tä koskevista vuosien 2007 ja 2008 selvityksistä 19. helmikuuta 2009 (2) ja 10. maaliskuuta 2010 (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnosta 8. heinäkuuta 2010 vahvistamansa kannan (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnosta 8. heinäkuuta 2010 vahvistamansa kannan (4),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin roolista Etyjin vahvistamisessa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin roolista Etyjin vahvistamisessa (5),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan (jäljempänä korkea edustaja) julkilausuman poliittisesta vastuusta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan (jäljempänä korkea edustaja) julkilausuman poliittisesta vastuusta (6),

| — | ottaa huomioon korkean edustajan 8. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin täysistunnossa antaman julkilausuman (6) Euroopan ulkosuhdehallinnon keskushallinnon perusorganisaatiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan 8. heinäkuuta 2010 Euroopan parlamentin täysistunnossa antaman julkilausuman (6) Euroopan ulkosuhdehallinnon keskushallinnon perusorganisaatiosta,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2010 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät EU:n ulkosuhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2010 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät EU:n ulkosuhteista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0168/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0168/2011),

| A. | katsoo, että EU:n olisi kehitettävä edelleen ulkopoliittisia tavoitteitaan ja edistettävä arvojaan ja etujaan maailmanlaajuisesti ja pidettävä yleisenä tavoitteena edistää osaltaan rauhaa, turvallisuutta, solidaarisuutta, konfliktien ehkäisyä, demokratiaa, ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, kansainvälisen oikeuden kunnioittamista, kansainvälisten elinten tukemista, tehokasta monenvälisyyttä, kansojen keskinäistä kunnioitusta, kestävää kehitystä, vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa sekä köyhyyden poistamista, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n olisi kehitettävä edelleen ulkopoliittisia tavoitteitaan ja edistettävä arvojaan ja etujaan maailmanlaajuisesti ja pidettävä yleisenä tavoitteena edistää osaltaan rauhaa, turvallisuutta, solidaarisuutta, konfliktien ehkäisyä, demokratiaa, ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, kansainvälisen oikeuden kunnioittamista, kansainvälisten elinten tukemista, tehokasta monenvälisyyttä, kansojen keskinäistä kunnioitusta, kestävää kehitystä, vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa sekä köyhyyden poistamista,

| B. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano tuo Euroopan ulkoisiin toimiin uuden ulottuvuuden ja auttaa parantamaan EU:n ulkopolitiikan ja yleisemmin sen ulkoisten toimien johdonmukaisuutta, ristiriidattomuutta ja tehokkuutta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano tuo Euroopan ulkoisiin toimiin uuden ulottuvuuden ja auttaa parantamaan EU:n ulkopolitiikan ja yleisemmin sen ulkoisten toimien johdonmukaisuutta, ristiriidattomuutta ja tehokkuutta,

| C. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimus tuo uutta käyttövoimaa EU:n ulkopolitiikalle erityisesti sen vuoksi, että se tarjoaa institutionaalisia ja toiminnallisia välineitä, jotka voisivat antaa unionille mahdollisuuden omaksua kansainvälinen rooli, joka vastaa sen merkittävää taloudellista asemaa ja päämääriä, ja myös mahdollisuuden organisoitua tavalla, joka tekee siitä tehokkaan maailmanlaajuisen toimijan, joka kykenee jakamaan vastuun maailman turvallisuudesta ja asettumaan johtoon, kun määritellään yhteisiä vastauksia yhteisiin haasteisiin, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimus tuo uutta käyttövoimaa EU:n ulkopolitiikalle erityisesti sen vuoksi, että se tarjoaa institutionaalisia ja toiminnallisia välineitä, jotka voisivat antaa unionille mahdollisuuden omaksua kansainvälinen rooli, joka vastaa sen merkittävää taloudellista asemaa ja päämääriä, ja myös mahdollisuuden organisoitua tavalla, joka tekee siitä tehokkaan maailmanlaajuisen toimijan, joka kykenee jakamaan vastuun maailman turvallisuudesta ja asettumaan johtoon, kun määritellään yhteisiä vastauksia yhteisiin haasteisiin,

| D. | toteaa, että Euroopan ulkosuhteiden uusi käyttövoima edellyttää EU:lta myös strategisempaa toimintaa, jotta sen painoarvo tuntuisi kansainvälisesti; ottaa huomioon, että EU:n vaikutusvalta kansainvälisessä järjestelmässä on EU:n politiikkojen, toimijoiden ja toimielimien keskinäisen johdonmukaisuuden lisäksi riippuvainen myös EU:n ulkopolitiikan todellisesta strategianäkemyksestä, jonka olisi yhdistettävä kaikki jäsenvaltiot samojen prioriteettien ja tavoitteiden taakse niin, että ne esiintyvät kansainvälisillä foorumeilla voimakkaasti ja yhtenäisesti; katsoo, että EU:n ulkopolitiikan käyttöön on annettava tarpeelliset keinot ja välineet unionin tehokkaan ja johdonmukaisen toiminnan mahdollistamiseksi maailmanlaajuisella tasolla, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euroopan ulkosuhteiden uusi käyttövoima edellyttää EU:lta myös strategisempaa toimintaa, jotta sen painoarvo tuntuisi kansainvälisesti; ottaa huomioon, että EU:n vaikutusvalta kansainvälisessä järjestelmässä on EU:n politiikkojen, toimijoiden ja toimielimien keskinäisen johdonmukaisuuden lisäksi riippuvainen myös EU:n ulkopolitiikan todellisesta strategianäkemyksestä, jonka olisi yhdistettävä kaikki jäsenvaltiot samojen prioriteettien ja tavoitteiden taakse niin, että ne esiintyvät kansainvälisillä foorumeilla voimakkaasti ja yhtenäisesti; katsoo, että EU:n ulkopolitiikan käyttöön on annettava tarpeelliset keinot ja välineet unionin tehokkaan ja johdonmukaisen toiminnan mahdollistamiseksi maailmanlaajuisella tasolla,

| E. | ottaa huomioon, että kansainvälinen järjestys on oleellisesti muuttumassa tuoden uusia haasteita ja uusia valtarakenteita, jotka edellyttävät, että EU toimii aktiivisemmin nykyisten ja nousevien maailmanvaltojen ja valtiosta riippumattomien toimijoiden sekä myös kahdenvälisten ja monenvälisten kumppanien ja elinten kanssa, jotta voidaan edistää tehokkaita ratkaisuja sellaisiin eurooppalaisten ongelmiin ja koko maailman yhteisiin ongelmiin, jotka voivat vaikuttaa koko maailman turvallisuuteen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kansainvälinen järjestys on oleellisesti muuttumassa tuoden uusia haasteita ja uusia valtarakenteita, jotka edellyttävät, että EU toimii aktiivisemmin nykyisten ja nousevien maailmanvaltojen ja valtiosta riippumattomien toimijoiden sekä myös kahdenvälisten ja monenvälisten kumppanien ja elinten kanssa, jotta voidaan edistää tehokkaita ratkaisuja sellaisiin eurooppalaisten ongelmiin ja koko maailman yhteisiin ongelmiin, jotka voivat vaikuttaa koko maailman turvallisuuteen,

| F. | ottaa huomioon, että uuden käyttövoiman on johdettava myös uuden paradigman määrittelemiseen EU:n uusia ja vanhoja strategisia kumppanuuksia varten ja katsoo, että tämän olisi perustuttava yhteisiin perusarvoihin, joihin kuuluu demokratiaan pyrkiminen sekä ihmisoikeuksien, perusvapauksien, oikeusvaltioperiaatteen ja kansainvälisen oikeuden kunnioittaminen, ja myös molemminpuolisiin hyötyihin ja etuihin ja yhteiseen koko maailmaa koskevaan turvallisuusnäkemykseen, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uuden käyttövoiman on johdettava myös uuden paradigman määrittelemiseen EU:n uusia ja vanhoja strategisia kumppanuuksia varten ja katsoo, että tämän olisi perustuttava yhteisiin perusarvoihin, joihin kuuluu demokratiaan pyrkiminen sekä ihmisoikeuksien, perusvapauksien, oikeusvaltioperiaatteen ja kansainvälisen oikeuden kunnioittaminen, ja myös molemminpuolisiin hyötyihin ja etuihin ja yhteiseen koko maailmaa koskevaan turvallisuusnäkemykseen,

| G. | katsoo, että EU:n ulkopolitiikan parlamentaarinen valvonta on tärkeää, jos EU:n kansalaisten on määrä ymmärtää EU:n ulkoisia toimia ja antaa niille tukensa, ja katsoo myös, että valvonta lisää toimien oikeutusta; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien on Lissabonin sopimukseen liitettyyn pöytäkirjaan N:o 1 sisältyvien 9 ja 10 artiklan mukaisesti yhdessä määriteltävä, miten säännöllinen parlamenttien välinen yhteistyö EU:n sisällä järjestetään tehokkaasti ja miten sitä edistetään, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n ulkopolitiikan parlamentaarinen valvonta on tärkeää, jos EU:n kansalaisten on määrä ymmärtää EU:n ulkoisia toimia ja antaa niille tukensa, ja katsoo myös, että valvonta lisää toimien oikeutusta; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien on Lissabonin sopimukseen liitettyyn pöytäkirjaan N:o 1 sisältyvien 9 ja 10 artiklan mukaisesti yhdessä määriteltävä, miten säännöllinen parlamenttien välinen yhteistyö EU:n sisällä järjestetään tehokkaasti ja miten sitä edistetään,

Neuvoston YUTP:tä koskeva selvitys vuodesta 2009

| 1. | pitää neuvoston vuosittaista selvitystä ilahduttavana ja on tyytyväinen sen avoimeen ja aihekohtaiseen rakenteeseen, jolla annetaan selkeä yleiskuva YUTP:n toimintalinjoista ja toimista; suhtautuu myönteisesti siihen, että neuvosto pyrkii keskittymään korostuneemmin konfliktien ja ongelmien alueelliseen taustaan; pitää kuitenkin valitettavana, että selvityksessä ei esitetä mitään mahdollisia keinoja näiden konfliktien ja ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

1.

pitää neuvoston vuosittaista selvitystä ilahduttavana ja on tyytyväinen sen avoimeen ja aihekohtaiseen rakenteeseen, jolla annetaan selkeä yleiskuva YUTP:n toimintalinjoista ja toimista; suhtautuu myönteisesti siihen, että neuvosto pyrkii keskittymään korostuneemmin konfliktien ja ongelmien alueelliseen taustaan; pitää kuitenkin valitettavana, että selvityksessä ei esitetä mitään mahdollisia keinoja näiden konfliktien ja ongelmien ratkaisemiseksi;

| 2. | kehottaa neuvostoa olemaan rajoittamatta vuosittaista YUTP-selvitystä pelkkään alan toimien kuvailuun ja tekemään siitä toimintalinja- ja ratkaisukeskeisen välineen; katsoo, että selvityksessä olisi esitettävä muutakin kuin maakohtainen luettelo tapahtumista ja kehityskuluista ja käsiteltävä myös EU:n ulkopolitiikan tehokkuutta ja EU:n ulkoisten toimien tavoitteiden saavuttamisessa tarvittavia keinoja; kehottaa neuvostoa sisällyttämään selvitykseen myös arvion YUTP:n ja unionin muun ulkoisen toiminnan koordinoinnista ja yhdenmukaisuudesta sekä strategisia ja organisatorisia tulevaisuutta koskevia suosituksia YUTP:n toimien arvioinnin perusteella; |
| --- | --- |

2.

kehottaa neuvostoa olemaan rajoittamatta vuosittaista YUTP-selvitystä pelkkään alan toimien kuvailuun ja tekemään siitä toimintalinja- ja ratkaisukeskeisen välineen; katsoo, että selvityksessä olisi esitettävä muutakin kuin maakohtainen luettelo tapahtumista ja kehityskuluista ja käsiteltävä myös EU:n ulkopolitiikan tehokkuutta ja EU:n ulkoisten toimien tavoitteiden saavuttamisessa tarvittavia keinoja; kehottaa neuvostoa sisällyttämään selvitykseen myös arvion YUTP:n ja unionin muun ulkoisen toiminnan koordinoinnista ja yhdenmukaisuudesta sekä strategisia ja organisatorisia tulevaisuutta koskevia suosituksia YUTP:n toimien arvioinnin perusteella;

| 3. | katsoo, että vuosittaisessa selvityksessä olisi käytettävä perustana Lissabonin sopimuksen luomaa institutionaalista kehystä ja että sillä olisi tehostettava toimielinten välistä vuoropuhelua erityisesti siten, että keskustellaan EU:n ulkopoliittisen strategian täytäntöönpanosta, arvioidaan sen tehokkuutta ja hahmotellaan sen tulevaa suuntaa; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että vuosittaisessa selvityksessä olisi käytettävä perustana Lissabonin sopimuksen luomaa institutionaalista kehystä ja että sillä olisi tehostettava toimielinten välistä vuoropuhelua erityisesti siten, että keskustellaan EU:n ulkopoliittisen strategian täytäntöönpanosta, arvioidaan sen tehokkuutta ja hahmotellaan sen tulevaa suuntaa;

Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano

| 4. | toistaa kannattavansa sellaisen johdonmukaisen EU:n ulkopoliittisen strategian kehittämistä, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklassa vahvistettuihin tavoitteisiin ja periaatteisiin ja jossa määritellään selvästi EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan edut; kehottaa korkeaa edustajaa käyttämään kaiken valtansa YUTP:n käynnistämiseksi, toteuttamiseksi ja noudattamiseksi sekä ottamaan Euroopan parlamentin asiaankuuluvat yksiköt täysin mukaan näihin pyrkimyksiin; |
| --- | --- |

4.

toistaa kannattavansa sellaisen johdonmukaisen EU:n ulkopoliittisen strategian kehittämistä, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklassa vahvistettuihin tavoitteisiin ja periaatteisiin ja jossa määritellään selvästi EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan edut; kehottaa korkeaa edustajaa käyttämään kaiken valtansa YUTP:n käynnistämiseksi, toteuttamiseksi ja noudattamiseksi sekä ottamaan Euroopan parlamentin asiaankuuluvat yksiköt täysin mukaan näihin pyrkimyksiin;

| 5. | korostaa, että korkean edustajan johdolla on pyrittävä Euroopan ulkosuhdehallinnon, komission ja jäsenvaltioiden toimien johdonmukaisuuteen; kehottaa parantamaan EU:n ja kansallisen tason välistä synergiaa ja tehostamaan institutionaalisten toimijoiden välistä koordinaatiota, jotta kaikki asiaan liittyvät välineet ja toimintapolitiikat voidaan kytkeä paremmin toisiinsa ja jotta EU voi esiintyä yhtenäisesti keskeisissä poliittisissa kysymyksissä; katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnon, Euroopan parlamentin asiasta vastaavien yksiköiden ja valiokuntien ja komission vastaavien yksiköiden välinen yhteistyö kaikilla tasoilla on oleellista, jotta voidaan muodostaa EU:n strateginen lähestymistapa, joka koskee naapureitamme, ehdokasmaita ja potentiaalisia ehdokasmaita sekä muita kumppaneita, ja myös sellaisia muita toiminta-aloja kuin ihmisoikeuksien ja demokratian edistäminen, kauppa, kehitys, energiavarmuus ja oikeus- ja sisäasiat; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että korkean edustajan johdolla on pyrittävä Euroopan ulkosuhdehallinnon, komission ja jäsenvaltioiden toimien johdonmukaisuuteen; kehottaa parantamaan EU:n ja kansallisen tason välistä synergiaa ja tehostamaan institutionaalisten toimijoiden välistä koordinaatiota, jotta kaikki asiaan liittyvät välineet ja toimintapolitiikat voidaan kytkeä paremmin toisiinsa ja jotta EU voi esiintyä yhtenäisesti keskeisissä poliittisissa kysymyksissä; katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnon, Euroopan parlamentin asiasta vastaavien yksiköiden ja valiokuntien ja komission vastaavien yksiköiden välinen yhteistyö kaikilla tasoilla on oleellista, jotta voidaan muodostaa EU:n strateginen lähestymistapa, joka koskee naapureitamme, ehdokasmaita ja potentiaalisia ehdokasmaita sekä muita kumppaneita, ja myös sellaisia muita toiminta-aloja kuin ihmisoikeuksien ja demokratian edistäminen, kauppa, kehitys, energiavarmuus ja oikeus- ja sisäasiat;

| 6. | odottaa, että tehostamalla YUTP:n ja muiden ulkoisten toimien välistä koordinointia Euroopan ulkosuhdehallinto auttaa vahvistamaan EU:n roolia ja vaikutusvaltaa maailmassa ja antaa EU:lle mahdollisuuden tuoda esiin etunsa ja arvonsa tehokkaammin tavalla, joka vastaa sen nykyistä asemaa kansainvälisessä kaupassa ja taloudessa; kehottaa korkeaa edustajaa perustamaan Euroopan ulkosuhdehallintoon tarvittavat koordinointirakenteet ja mekanismit; |
| --- | --- |

6.

odottaa, että tehostamalla YUTP:n ja muiden ulkoisten toimien välistä koordinointia Euroopan ulkosuhdehallinto auttaa vahvistamaan EU:n roolia ja vaikutusvaltaa maailmassa ja antaa EU:lle mahdollisuuden tuoda esiin etunsa ja arvonsa tehokkaammin tavalla, joka vastaa sen nykyistä asemaa kansainvälisessä kaupassa ja taloudessa; kehottaa korkeaa edustajaa perustamaan Euroopan ulkosuhdehallintoon tarvittavat koordinointirakenteet ja mekanismit;

| 7. | toteaa kuitenkin, että Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen lisäksi EU:n yhteisen politiikan täysi yhtenäisyys ja tehokkuus edellyttää ennen kaikkea EU:n jäsenvaltioiden poliittista tahtoa sopia keskeisiä ulkopolitiikan kysymyksiä koskevat näkemyseronsa; pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että EU:n jäsenvaltiot paitsi sopivat yhteisestä ulko- ja turvallisuuspoliittisesta strategiasta myös varmistavat, että niiden kansalliset politiikat tukevat EU:n kantoja; |
| --- | --- |

7.

toteaa kuitenkin, että Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen lisäksi EU:n yhteisen politiikan täysi yhtenäisyys ja tehokkuus edellyttää ennen kaikkea EU:n jäsenvaltioiden poliittista tahtoa sopia keskeisiä ulkopolitiikan kysymyksiä koskevat näkemyseronsa; pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että EU:n jäsenvaltiot paitsi sopivat yhteisestä ulko- ja turvallisuuspoliittisesta strategiasta myös varmistavat, että niiden kansalliset politiikat tukevat EU:n kantoja;

| 8. | pitää valitettavana, että useissa tapauksissa yksittäisten jäsenvaltioiden tai niiden muodostamien ryhmien lausunnot ovat antaneet vaikutelman epäyhtenäisyydestä ja tehneet korkean edustajan työstä erityisen vaikeaa; kehottaa siksi jäsenvaltioita pidättymään tällaisista yksittäisistä ja koordinoimattomista toimista ja lausunnoista ja myötävaikuttamaan tehokkaan ja näkyvän YUTP:n toteuttamiseen; pyytää toisaalta korkeaa edustajaa tuomaan EU:n kannat selkeästi esiin, reagoimaan nopeasti ja näkyvästi ja antamaan YUTP:lle selkeän ja täsmällisen profiilin; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että useissa tapauksissa yksittäisten jäsenvaltioiden tai niiden muodostamien ryhmien lausunnot ovat antaneet vaikutelman epäyhtenäisyydestä ja tehneet korkean edustajan työstä erityisen vaikeaa; kehottaa siksi jäsenvaltioita pidättymään tällaisista yksittäisistä ja koordinoimattomista toimista ja lausunnoista ja myötävaikuttamaan tehokkaan ja näkyvän YUTP:n toteuttamiseen; pyytää toisaalta korkeaa edustajaa tuomaan EU:n kannat selkeästi esiin, reagoimaan nopeasti ja näkyvästi ja antamaan YUTP:lle selkeän ja täsmällisen profiilin;

| 9. | korostaa, että EU:n eritysedustajien yleisenä tehtävänä pitäisi olla EU:n politiikan edustaminen ja koordinointi alueilla, joihin liittyy sellaisia EU:n kannalta erityisiä strategisia tai turvallisuusetuja, jotka edellyttävät EU:n jatkuvaa läsnäoloa ja näkyvyyttä; katsoo, että EU:n erityisedustajien ja Euroopan ulkosuhdehallinnon asiaankuuluvien yksiköiden toimintaa on koordinoitava tehokkaasti ja tarkasteltava uudelleen tärkeitä alakohtaisia kysymyksiä, joita henkilökohtaiset edustajat aiemmin hoitivat, ja katsoo, että on esitettävä ehdotuksia siitä, miten henkilökohtaisten edustajien tehtävät siirrettäisiin Euroopan ulkosuhdehallinnon korkeille virkamiehille tai EU:n erityisedustajille; pitää tärkeänä, että EU:n erityisedustajien roolia ja tehtäviä määriteltäessä kuullaan ensin Euroopan parlamenttia ja että SEU-sopimuksen 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetaan ehdotuksia menettelyistä, joilla EU:n erityisedustajat antavat tiedotteita ja kertomuksia Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että EU:n eritysedustajien yleisenä tehtävänä pitäisi olla EU:n politiikan edustaminen ja koordinointi alueilla, joihin liittyy sellaisia EU:n kannalta erityisiä strategisia tai turvallisuusetuja, jotka edellyttävät EU:n jatkuvaa läsnäoloa ja näkyvyyttä; katsoo, että EU:n erityisedustajien ja Euroopan ulkosuhdehallinnon asiaankuuluvien yksiköiden toimintaa on koordinoitava tehokkaasti ja tarkasteltava uudelleen tärkeitä alakohtaisia kysymyksiä, joita henkilökohtaiset edustajat aiemmin hoitivat, ja katsoo, että on esitettävä ehdotuksia siitä, miten henkilökohtaisten edustajien tehtävät siirrettäisiin Euroopan ulkosuhdehallinnon korkeille virkamiehille tai EU:n erityisedustajille; pitää tärkeänä, että EU:n erityisedustajien roolia ja tehtäviä määriteltäessä kuullaan ensin Euroopan parlamenttia ja että SEU-sopimuksen 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetaan ehdotuksia menettelyistä, joilla EU:n erityisedustajat antavat tiedotteita ja kertomuksia Euroopan parlamentille;

| 10. | muistuttaa, että perussopimusten mukaan parlamentilla on oikeus tulla kuulluksi YUTP:stä ja YTPP:stä, sen näkemykset on otettava asianmukaisesti huomioon ja sen on voitava antaa suosituksia; kehottaa korkeaa edustajaa vakiinnuttamaan kuulemista ja tietojen antamista koskevat tehtävät, joita komissio ja neuvosto ovat tähän asti hoitaneet ulkosuhteiden alalla; pyytää neuvostoa hyväksymään sovittelukomiteassa rakentavan lähestymistavan ulkoisen avun välineisiin, kuten vakausvälineeseen, ja tunnustamaan Euroopan parlamentin oikeuden valvoa demokraattisesti strategia-asiakirjoja ja monivuotisia toimintasuunnitelmia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että perussopimusten mukaan parlamentilla on oikeus tulla kuulluksi YUTP:stä ja YTPP:stä, sen näkemykset on otettava asianmukaisesti huomioon ja sen on voitava antaa suosituksia; kehottaa korkeaa edustajaa vakiinnuttamaan kuulemista ja tietojen antamista koskevat tehtävät, joita komissio ja neuvosto ovat tähän asti hoitaneet ulkosuhteiden alalla; pyytää neuvostoa hyväksymään sovittelukomiteassa rakentavan lähestymistavan ulkoisen avun välineisiin, kuten vakausvälineeseen, ja tunnustamaan Euroopan parlamentin oikeuden valvoa demokraattisesti strategia-asiakirjoja ja monivuotisia toimintasuunnitelmia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 290 artiklan mukaisesti;

| 11. | korostaa, että talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta vuonna 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen tarkistetussa versiossa on määrättävä YUTP:ta koskevan talousarviomenettelyn avoimuuden lisäämisestä ja käsiteltävä asianmukaisesti budjettivallan käyttäjän tarvetta saada säännöllisesti kattavaa tietoa tämän alan toimintapoliittisten päätösten taustoista, kontekstista ja taloudellisista vaikutuksista; katsoo, että Euroopan parlamentin olisi saatava riittävästi tietoja ennen kuin YUTP:hen liittyvistä toimivaltuuksista ja strategioista tehdään päätöksiä; pitää ilahduttavana korkean edustajan antamaa tukea ehdotukselle, että kaikki merkittävät YTPP-operaatiot olisi mainittava talousarviossa; katsoo tässä yhteydessä, että täysimittainen avoimuus ja demokraattinen valvonta edellyttävät erillisiä budjettikohtia jokaiselle virkamatkalle; toistaa kantansa, että YUTP:n demokraattisen legitimiteetin vahvistamiseksi parlamentin toimivaltaisia elimiä olisi kuultava ennen YTPP-operaatioiden käynnistämistä ja että niiden olisi voitava valvoa erityisesti YTPP-operaatioita; korostaa, että YUTP:n tavoitteisiin olisi osoitettava riittävät talousarviovarat Lissabonin sopimuksessa mainittujen uskottavuutta ja itsemäärittelyä koskevien kriteerien täyttämiseksi; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta vuonna 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen tarkistetussa versiossa on määrättävä YUTP:ta koskevan talousarviomenettelyn avoimuuden lisäämisestä ja käsiteltävä asianmukaisesti budjettivallan käyttäjän tarvetta saada säännöllisesti kattavaa tietoa tämän alan toimintapoliittisten päätösten taustoista, kontekstista ja taloudellisista vaikutuksista; katsoo, että Euroopan parlamentin olisi saatava riittävästi tietoja ennen kuin YUTP:hen liittyvistä toimivaltuuksista ja strategioista tehdään päätöksiä; pitää ilahduttavana korkean edustajan antamaa tukea ehdotukselle, että kaikki merkittävät YTPP-operaatiot olisi mainittava talousarviossa; katsoo tässä yhteydessä, että täysimittainen avoimuus ja demokraattinen valvonta edellyttävät erillisiä budjettikohtia jokaiselle virkamatkalle; toistaa kantansa, että YUTP:n demokraattisen legitimiteetin vahvistamiseksi parlamentin toimivaltaisia elimiä olisi kuultava ennen YTPP-operaatioiden käynnistämistä ja että niiden olisi voitava valvoa erityisesti YTPP-operaatioita; korostaa, että YUTP:n tavoitteisiin olisi osoitettava riittävät talousarviovarat Lissabonin sopimuksessa mainittujen uskottavuutta ja itsemäärittelyä koskevien kriteerien täyttämiseksi;

| 12. | katsoo, että YUTP:stä säännöllisesti järjestettäviä yhteisiä neuvottelukokouksia olisi täydennettävä järjestämällä ylimääräisiä kokouksia, jos on tarpeen antaa ennakkotietoja; ehdottaa tässä suhteessa, että kokouksissa olisi pyrittävä myös käsittelemään kokemuksia keskeisistä strategisista ja poliittis-sotilaallisista kysymyksistä, jotta voidaan parantaa tulevien operaatioiden suunnittelua ja johtamista ja auttaa tarkastelemaan ennakoivasti tulevia tarpeita; muistuttaa lisäksi, että parlamentilla on SEU-sopimuksen 41 artiklan 3 kohdan nojalla oikeus tulla kuulluksi ja saada asianmukaisesti tietoja YUTP:n alalla tehtävien tiettyjen kiireellisten aloitteiden rahoittamisesta; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että YUTP:stä säännöllisesti järjestettäviä yhteisiä neuvottelukokouksia olisi täydennettävä järjestämällä ylimääräisiä kokouksia, jos on tarpeen antaa ennakkotietoja; ehdottaa tässä suhteessa, että kokouksissa olisi pyrittävä myös käsittelemään kokemuksia keskeisistä strategisista ja poliittis-sotilaallisista kysymyksistä, jotta voidaan parantaa tulevien operaatioiden suunnittelua ja johtamista ja auttaa tarkastelemaan ennakoivasti tulevia tarpeita; muistuttaa lisäksi, että parlamentilla on SEU-sopimuksen 41 artiklan 3 kohdan nojalla oikeus tulla kuulluksi ja saada asianmukaisesti tietoja YUTP:n alalla tehtävien tiettyjen kiireellisten aloitteiden rahoittamisesta;

| 13. | kannattaa sitä, että vuoden 2011 talousarvioon luodaan budjettikohtia YUTP:n ja YTPP:n puitteissa toteutettavaa kolmea merkittävää operaatiota varten Madridin neljän osapuolen kokouksessa ulkosuhdehallinnon perustamisesta ja toiminnasta saavutetun sopimuksen sekä ulkosuhdehallinnon osalta muutetun varainhoitoasetuksen mukaisesti; katsoo, että tällainen operaatioiden selkeämpi yksilöiminen lisää YUTP:n ja YTPP:n avoimuutta ja vastuullisuutta ja on myös EU:n etujen mukaista; korostaa, että tärkeimpien YUTP:n ja YTPP:n operaatioiden yksilöiminen ei saa haitata pienimuotoisempien ja poliittiselta näkyvyydeltään vähäisempien operaatioiden avoimuutta ja niitä koskevaa tiedonsaantia; |
| --- | --- |

13.

kannattaa sitä, että vuoden 2011 talousarvioon luodaan budjettikohtia YUTP:n ja YTPP:n puitteissa toteutettavaa kolmea merkittävää operaatiota varten Madridin neljän osapuolen kokouksessa ulkosuhdehallinnon perustamisesta ja toiminnasta saavutetun sopimuksen sekä ulkosuhdehallinnon osalta muutetun varainhoitoasetuksen mukaisesti; katsoo, että tällainen operaatioiden selkeämpi yksilöiminen lisää YUTP:n ja YTPP:n avoimuutta ja vastuullisuutta ja on myös EU:n etujen mukaista; korostaa, että tärkeimpien YUTP:n ja YTPP:n operaatioiden yksilöiminen ei saa haitata pienimuotoisempien ja poliittiselta näkyvyydeltään vähäisempien operaatioiden avoimuutta ja niitä koskevaa tiedonsaantia;

| 14. | katsoo kuitenkin, että tämä uusi nimikkeistö on vähimmäisvaatimus ja vasta ensimmäinen askel kohti yksityiskohtaista YUTP:n talousarviota, jolla mahdollistettaisiin kokonaiskuvan muodostaminen tämän politiikanalan operaatioista ja niiden seurannasta; katsoo, että tällaisella uudella nimikkeistöllä ei vaaranneta YUTP:n talousarvion kannalta välttämätöntä joustavuutta eikä sellaisten operaatioiden jatkuvuutta, joihin on jo sitouduttu; |
| --- | --- |

14.

katsoo kuitenkin, että tämä uusi nimikkeistö on vähimmäisvaatimus ja vasta ensimmäinen askel kohti yksityiskohtaista YUTP:n talousarviota, jolla mahdollistettaisiin kokonaiskuvan muodostaminen tämän politiikanalan operaatioista ja niiden seurannasta; katsoo, että tällaisella uudella nimikkeistöllä ei vaaranneta YUTP:n talousarvion kannalta välttämätöntä joustavuutta eikä sellaisten operaatioiden jatkuvuutta, joihin on jo sitouduttu;

| 15. | muistuttaa, että SEUT-sopimuksen hengen mukaisesti olisi pyrittävä tekemään yhteispäätösmenettelystä yleinen menettely, mikä vastaavasti johtaa joidenkin sellaisten lausekkeiden tai menettelyjen poistamiseen, joita on sovellettu tiettyihin välineisiin ja toimintapolitiikkoihin aiempien perussopimusten ja toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti; vahvistaa siten, että YUTP:n rahoituksen joustavuutta rajoittavat säännökset ovat nyt perusteettomia; korostaa, että edellä esitetyn mukaisesti ja YUTP:n tehokkuuden ja vastuullisuuden lisäämiseksi toimielinten välillä olisi viimein omaksuttava uusi vuoropuhelua, keskinäistä luottamusta ja tietojen vaihtoa korostava kulttuuri paitsi määrittely- ja toteuttamisvaiheessa myös jälkikäteisarvioinnissa; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että SEUT-sopimuksen hengen mukaisesti olisi pyrittävä tekemään yhteispäätösmenettelystä yleinen menettely, mikä vastaavasti johtaa joidenkin sellaisten lausekkeiden tai menettelyjen poistamiseen, joita on sovellettu tiettyihin välineisiin ja toimintapolitiikkoihin aiempien perussopimusten ja toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti; vahvistaa siten, että YUTP:n rahoituksen joustavuutta rajoittavat säännökset ovat nyt perusteettomia; korostaa, että edellä esitetyn mukaisesti ja YUTP:n tehokkuuden ja vastuullisuuden lisäämiseksi toimielinten välillä olisi viimein omaksuttava uusi vuoropuhelua, keskinäistä luottamusta ja tietojen vaihtoa korostava kulttuuri paitsi määrittely- ja toteuttamisvaiheessa myös jälkikäteisarvioinnissa;

| 16. | korostaa, että YUTP:n pitkän aikavälin rahoitustarpeista on laadittava perinpohjainen selvitys vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen käsittelyn yhteydessä; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että YUTP:n pitkän aikavälin rahoitustarpeista on laadittava perinpohjainen selvitys vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen käsittelyn yhteydessä;

| 17. | toteaa jälleen, että SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan mukaan kaikilta kansainvälisiltä sopimuksilta edellytetään Euroopan parlamentin lausunto/hyväksyntä, myös pääasiassa YUTP:n piiriin kuuluvilta sopimuksilta, ja että yksinomaan YUTP:hen liittyvät sopimukset ovat ainoa poikkeus; toteaa, että SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaan parlamentille on annettava täydelliset tiedot kansainvälisten sopimusten tekemiseen johtavista menettelyistä niiden alku-, neuvottelu- ja loppuvaiheessa; odottaa, että korkea edustaja antaa kaikki merkitykselliset tiedot neuvotteluista menettelyn koko ajalta, mukaan luettuina neuvotteluohjeet ja luonnokset neuvoteltavista teksteistä, ja muistuttaa, että poliittista vastuuta koskevassa julkilausumassaan korkea edustaja sitoutui soveltamaan luottamuksellisiin YUTP:n asiakirjoihin kansainvälisistä sopimuksista tehdyn puitesopimuksen määräyksiä; kehottaa luomaan tehokkaan toimintatavan, joka yhdistää parlamentin erioikeuksien kunnioittamisen ja tarvittavan luottamuksellisuuden; katsoo, että tarvitaan kattavaa sopimusta, jossa kaikki toimielimet ovat mukana ja joka kattaa kaikki EU:n elimet, jotta voidaan säännellä parlamentin jäsenten mahdollisuutta saada käyttöönsä luottamuksellisia asiakirjoja; |
| --- | --- |

17.

toteaa jälleen, että SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan mukaan kaikilta kansainvälisiltä sopimuksilta edellytetään Euroopan parlamentin lausunto/hyväksyntä, myös pääasiassa YUTP:n piiriin kuuluvilta sopimuksilta, ja että yksinomaan YUTP:hen liittyvät sopimukset ovat ainoa poikkeus; toteaa, että SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaan parlamentille on annettava täydelliset tiedot kansainvälisten sopimusten tekemiseen johtavista menettelyistä niiden alku-, neuvottelu- ja loppuvaiheessa; odottaa, että korkea edustaja antaa kaikki merkitykselliset tiedot neuvotteluista menettelyn koko ajalta, mukaan luettuina neuvotteluohjeet ja luonnokset neuvoteltavista teksteistä, ja muistuttaa, että poliittista vastuuta koskevassa julkilausumassaan korkea edustaja sitoutui soveltamaan luottamuksellisiin YUTP:n asiakirjoihin kansainvälisistä sopimuksista tehdyn puitesopimuksen määräyksiä; kehottaa luomaan tehokkaan toimintatavan, joka yhdistää parlamentin erioikeuksien kunnioittamisen ja tarvittavan luottamuksellisuuden; katsoo, että tarvitaan kattavaa sopimusta, jossa kaikki toimielimet ovat mukana ja joka kattaa kaikki EU:n elimet, jotta voidaan säännellä parlamentin jäsenten mahdollisuutta saada käyttöönsä luottamuksellisia asiakirjoja;

| 18. | panee merkille perussopimuksissa vahvistetun velvoitteensa määritellä yhdessä kansallisten parlamenttien kanssa erityisesti YUTP:n alalla, miten tehokas ja säännöllinen parlamenttien välinen yhteistyö organisoidaan ja miten sitä edistetään; pitää valitettavana, että tämän yhteistyön jatkosta ei ole vielä päästy sopimukseen; vaatii, että parlamenttien välisessä uudessa yhteistyömallissa parlamentin oman edustuksen olisi oltava tasolla, joka kuvastaa sen roolia ja merkitystä ulkosuhdeasioissa, ja toistaa tällä perusteella tahtonsa päästä kansallisten parlamenttien kanssa sellaiseen sopuun, jonka tuloksena on Euroopan unionin parlamentaarisen ulottuvuuden todellinen lisääminen globaalina toimijana; |
| --- | --- |

18.

panee merkille perussopimuksissa vahvistetun velvoitteensa määritellä yhdessä kansallisten parlamenttien kanssa erityisesti YUTP:n alalla, miten tehokas ja säännöllinen parlamenttien välinen yhteistyö organisoidaan ja miten sitä edistetään; pitää valitettavana, että tämän yhteistyön jatkosta ei ole vielä päästy sopimukseen; vaatii, että parlamenttien välisessä uudessa yhteistyömallissa parlamentin oman edustuksen olisi oltava tasolla, joka kuvastaa sen roolia ja merkitystä ulkosuhdeasioissa, ja toistaa tällä perusteella tahtonsa päästä kansallisten parlamenttien kanssa sellaiseen sopuun, jonka tuloksena on Euroopan unionin parlamentaarisen ulottuvuuden todellinen lisääminen globaalina toimijana;

YUTP:n keskeiset aihealueet

| 19. | korostaa, että YTPP-toimien on oltava osa kriisimaihin ja -alueisiin kohdistuvaa kattavaa politiikkaa silloin kun kyseessä ovat EU:n arvot ja strategiset edut ja kun YTPP-toimilla saavutettaisiin todellista lisäarvoa rauhan, vakauden ja oikeusvaltion periaatteiden edistämisessä; korostaa myös, että jokaisen operaation täytäntöönpanon onnistumista ja sen kestäviä vaikutuksia paikan päällä on arvioitava tarkemmin, jotta kokemuksista voidaan oppia; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että YTPP-toimien on oltava osa kriisimaihin ja -alueisiin kohdistuvaa kattavaa politiikkaa silloin kun kyseessä ovat EU:n arvot ja strategiset edut ja kun YTPP-toimilla saavutettaisiin todellista lisäarvoa rauhan, vakauden ja oikeusvaltion periaatteiden edistämisessä; korostaa myös, että jokaisen operaation täytäntöönpanon onnistumista ja sen kestäviä vaikutuksia paikan päällä on arvioitava tarkemmin, jotta kokemuksista voidaan oppia;

| 20. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, neuvostoa ja jäsenvaltioita korjaamaan siviili- ja sotilasalan suunnitteluvoimavarojen välisen epätasapainon Euroopan ulkosuhdehallinnossa sekä lisäämään henkilöstöä oikeus-, siviilihallinto- ja tullialalla sekä välitystoiminnan alalla, jotta YTPP-operaatioihin voidaan varmistaa asianmukainen ja riittävä asiantuntemus; |
| --- | --- |

20.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, neuvostoa ja jäsenvaltioita korjaamaan siviili- ja sotilasalan suunnitteluvoimavarojen välisen epätasapainon Euroopan ulkosuhdehallinnossa sekä lisäämään henkilöstöä oikeus-, siviilihallinto- ja tullialalla sekä välitystoiminnan alalla, jotta YTPP-operaatioihin voidaan varmistaa asianmukainen ja riittävä asiantuntemus;

| 21. | korostaa, että on koordinoitava mahdollisimman hyvin sellaisia EU:n katastrofitoimia ja muita välineitä – kuten YTPP:n siviili- ja/tai sotilasoperaatioita – joita toteutetaan jo paikan päällä tai jotka voidaan käynnistää kriisin jälkeen; katsoo, että usein liian jyrkkä ero sotilaallisten ja siviilikriisinhallintaoperaatioiden välillä perustuu varsin vanhentuneisiin institutionaalisiin malleihin ja että siviilien ja sotilaiden välinen vuorovaikutus voi auttaa vastaamaan paremmin realiteetteihin kentällä; korostaa siksi, että parhaiden mahdollisten toimintatapojen määrittämiseksi tarpeita on arvioitava tilanne tilanteelta järjestelmällisesti, koska tietyissä kriiseissä voidaan tarvita sotilaallisten ja siviilivälineiden yhdistelmää, joka perustuu kattavaan tietoon turvallisuuden ja kehityksen välisistä yhteyksistä; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että on koordinoitava mahdollisimman hyvin sellaisia EU:n katastrofitoimia ja muita välineitä – kuten YTPP:n siviili- ja/tai sotilasoperaatioita – joita toteutetaan jo paikan päällä tai jotka voidaan käynnistää kriisin jälkeen; katsoo, että usein liian jyrkkä ero sotilaallisten ja siviilikriisinhallintaoperaatioiden välillä perustuu varsin vanhentuneisiin institutionaalisiin malleihin ja että siviilien ja sotilaiden välinen vuorovaikutus voi auttaa vastaamaan paremmin realiteetteihin kentällä; korostaa siksi, että parhaiden mahdollisten toimintatapojen määrittämiseksi tarpeita on arvioitava tilanne tilanteelta järjestelmällisesti, koska tietyissä kriiseissä voidaan tarvita sotilaallisten ja siviilivälineiden yhdistelmää, joka perustuu kattavaan tietoon turvallisuuden ja kehityksen välisistä yhteyksistä;

| 22. | pitää EU:n strategisina painopisteinä kansainvälisten kriisinhallintakumppanuuksien vahvistamista ja vuoropuhelun tehostamista muiden keskeisten kriisinhallinnan toimijoiden – kuten YK:n, Naton, Afrikan unionin, Etyjin ja sellaisten kolmansien maiden kuin Yhdysvaltojen, Turkin, Norjan ja Kanadan – kanssa sekä toimien samanaikaistamista, tietojen vaihtoa ja resurssien yhdistämistä rauhanturvaamisen ja rauhanrakentamisen aloilla, mukaan luettuina kriisihallintayhteistyö ja erityisesti meriturvallisuus sekä terrorismin torjunta kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

pitää EU:n strategisina painopisteinä kansainvälisten kriisinhallintakumppanuuksien vahvistamista ja vuoropuhelun tehostamista muiden keskeisten kriisinhallinnan toimijoiden – kuten YK:n, Naton, Afrikan unionin, Etyjin ja sellaisten kolmansien maiden kuin Yhdysvaltojen, Turkin, Norjan ja Kanadan – kanssa sekä toimien samanaikaistamista, tietojen vaihtoa ja resurssien yhdistämistä rauhanturvaamisen ja rauhanrakentamisen aloilla, mukaan luettuina kriisihallintayhteistyö ja erityisesti meriturvallisuus sekä terrorismin torjunta kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| 23. | korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen tarjoaa EU:lle ainutkertaisen mahdollisuuden toteuttaa konfliktien ehkäisyä ja rauhanrakentamista koskevia sitoumuksiaan etenkin Göteborgin ohjelman suhteen ja laajentaa valmiuksiaan konfliktien estämiseen kriisinhallinnan vaihtoehtona; korostaa tässä mielessä, että konfliktien ehkäisyn ja turvallisuuspolitiikan osasto olisi asetettava samalle lähtöviivalle muiden osastojen kanssa myöntämällä sille riittävät resurssit toiminnan suunnitteluun ja lujittamalla sen yhteyksiä maantieteellisesti määräytyviin osastoihin sekä luomalla viralliset suhteet asiasta vastaaviin neuvoston työryhmiin; katsoo, että kriisinhallintarakenteen sekä konfliktien ehkäisyn ja turvallisuuspolitiikan osaston erillisyyttä olisi myös tarkasteltava uudelleen; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen tarjoaa EU:lle ainutkertaisen mahdollisuuden toteuttaa konfliktien ehkäisyä ja rauhanrakentamista koskevia sitoumuksiaan etenkin Göteborgin ohjelman suhteen ja laajentaa valmiuksiaan konfliktien estämiseen kriisinhallinnan vaihtoehtona; korostaa tässä mielessä, että konfliktien ehkäisyn ja turvallisuuspolitiikan osasto olisi asetettava samalle lähtöviivalle muiden osastojen kanssa myöntämällä sille riittävät resurssit toiminnan suunnitteluun ja lujittamalla sen yhteyksiä maantieteellisesti määräytyviin osastoihin sekä luomalla viralliset suhteet asiasta vastaaviin neuvoston työryhmiin; katsoo, että kriisinhallintarakenteen sekä konfliktien ehkäisyn ja turvallisuuspolitiikan osaston erillisyyttä olisi myös tarkasteltava uudelleen;

| 24. | varoittaa siitä, että EU:n energiahuolto voi tulla liian riippuvaiseksi kolmansista maista, mikä voisi lopulta heikentää EU:n ulkopolitiikan riippumattomuutta; korostaa tässä mielessä, että energiavarmuus liittyy käsitteenä oleellisesti toimitusvarmuuteen; muistuttaa siksi, että on viipymättä vastattava energiapoliittisiin haasteisiin siten, että edistetään sekä uusiutuvien että kotimaisten energianlähteiden käyttöä, toteutetaan energian sisämarkkinat tehokkaasti ja harjoitetaan sellaista yhteistä eurooppalaista ulkoista energiapolitiikkaa, joka perustuu jäsenvaltioiden tämän alan toiminnan tehokkaampaa koordinointiin ja Nabucco-hankkeen kaltaisten strategisten energiainfrastruktuurihankkeiden ja muiden toteuttamiskelpoisten eteläisen linjan toteuttamisvaihtoehtojen tukemiseen; kannattaa yhtenäistä ja yhteentoimivaa eurooppalaista energiaverkkoa; pitää valitettavana sitä, että jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti hankkeita, jotka todellisuudessa kilpailevat niiden hankkeiden kanssa, joiden tarkoituksena on energian toimituslähteiden varmistaminen ja monipuolistaminen; |
| --- | --- |

24.

varoittaa siitä, että EU:n energiahuolto voi tulla liian riippuvaiseksi kolmansista maista, mikä voisi lopulta heikentää EU:n ulkopolitiikan riippumattomuutta; korostaa tässä mielessä, että energiavarmuus liittyy käsitteenä oleellisesti toimitusvarmuuteen; muistuttaa siksi, että on viipymättä vastattava energiapoliittisiin haasteisiin siten, että edistetään sekä uusiutuvien että kotimaisten energianlähteiden käyttöä, toteutetaan energian sisämarkkinat tehokkaasti ja harjoitetaan sellaista yhteistä eurooppalaista ulkoista energiapolitiikkaa, joka perustuu jäsenvaltioiden tämän alan toiminnan tehokkaampaa koordinointiin ja Nabucco-hankkeen kaltaisten strategisten energiainfrastruktuurihankkeiden ja muiden toteuttamiskelpoisten eteläisen linjan toteuttamisvaihtoehtojen tukemiseen; kannattaa yhtenäistä ja yhteentoimivaa eurooppalaista energiaverkkoa; pitää valitettavana sitä, että jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti hankkeita, jotka todellisuudessa kilpailevat niiden hankkeiden kanssa, joiden tarkoituksena on energian toimituslähteiden varmistaminen ja monipuolistaminen;

| 25. | pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä pyytää komissiota antamaan kesäkuuhun 2011 mennessä tiedonanto, joka koskee toimitusvarmuutta ja kansainvälisestä yhteistyötä ja jonka tarkoituksena on lisätä EU:n energia-alan ulkoisen toiminnan yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta; kehottaa tässä yhteydessä korkeaa edustajaa noudattamaan päättäväisesti parlamentin suosituksia yhtenäisen ja koordinoidun politiikan kehittämisestä erityisesti siten, että edistetään EU:n yhtenäisyyttä rakentavassa vuoropuhelussa energiantoimittajien ja erityisesti sekä Venäjän että kauttakulkumaiden kanssa; katsoo, että energian toimitusvarmuus olisi otettava kaikin puolin huomioon myös EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikassa esimerkiksi kumppaneiden kanssa harjoitettavan poliittisen vuoropuhelun ja käytännön yhteistyön kautta; |
| --- | --- |

25.

pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä pyytää komissiota antamaan kesäkuuhun 2011 mennessä tiedonanto, joka koskee toimitusvarmuutta ja kansainvälisestä yhteistyötä ja jonka tarkoituksena on lisätä EU:n energia-alan ulkoisen toiminnan yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta; kehottaa tässä yhteydessä korkeaa edustajaa noudattamaan päättäväisesti parlamentin suosituksia yhtenäisen ja koordinoidun politiikan kehittämisestä erityisesti siten, että edistetään EU:n yhtenäisyyttä rakentavassa vuoropuhelussa energiantoimittajien ja erityisesti sekä Venäjän että kauttakulkumaiden kanssa; katsoo, että energian toimitusvarmuus olisi otettava kaikin puolin huomioon myös EU:n laajentumis- ja naapuruuspolitiikassa esimerkiksi kumppaneiden kanssa harjoitettavan poliittisen vuoropuhelun ja käytännön yhteistyön kautta;

| 26. | kiinnittää huomiota uuden sukupolven turvallisuushaasteisiin ja -riskeihin, joita ovat muun muassa verkkohyökkäykset, yhteiskunnalliset levottomuudet, poliittiset kapinaliikkeet, maailmanlaajuiset rikollisverkostot ja taloudelliset toimet, jotka vaarantavat oikeusvaltion ja demokratian periaatteet, ja korostaa nämä ilmiöt huomioon ottavien strategioiden laatimisen merkitystä; |
| --- | --- |

26.

kiinnittää huomiota uuden sukupolven turvallisuushaasteisiin ja -riskeihin, joita ovat muun muassa verkkohyökkäykset, yhteiskunnalliset levottomuudet, poliittiset kapinaliikkeet, maailmanlaajuiset rikollisverkostot ja taloudelliset toimet, jotka vaarantavat oikeusvaltion ja demokratian periaatteet, ja korostaa nämä ilmiöt huomioon ottavien strategioiden laatimisen merkitystä;

| 27. | korostaa tarvetta koordinoida tietoverkkorikollisuuteen liittyvien uhkien kaltaisten uudentyyppisten uhkien torjuntaa; kehottaa komissiota ja neuvostoa laatimaan perusteellisen analyysin alan tarpeista ja uhkista, jotka edellyttävät moniulotteista ja laaja-alaista Euroopan verkkoturvallisuusstrategiaa, verkkohyökkäyksiä koskevat varosuunnitelmat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

27.

korostaa tarvetta koordinoida tietoverkkorikollisuuteen liittyvien uhkien kaltaisten uudentyyppisten uhkien torjuntaa; kehottaa komissiota ja neuvostoa laatimaan perusteellisen analyysin alan tarpeista ja uhkista, jotka edellyttävät moniulotteista ja laaja-alaista Euroopan verkkoturvallisuusstrategiaa, verkkohyökkäyksiä koskevat varosuunnitelmat mukaan luettuina;

| 28. | huomauttaa, että Euroopan unionin ulkopolitiikassa on otettava huomioon Euroopan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen ulkoinen ulottuvuus; painottaa muuttoliikkeiden järjestelmällisen hallinnan merkitystä; katsoo, että on erittäin tärkeää varmistaa sekä alkuperämaiden että kauttakulkumaiden osallistuminen yhteistyöhön ja tukea niiden halukkuutta toimivaan yhteistyöhön noudattamalla myönteiseen ehdollisuuteen perustuvaa politiikkaa; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että Euroopan unionin ulkopolitiikassa on otettava huomioon Euroopan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen ulkoinen ulottuvuus; painottaa muuttoliikkeiden järjestelmällisen hallinnan merkitystä; katsoo, että on erittäin tärkeää varmistaa sekä alkuperämaiden että kauttakulkumaiden osallistuminen yhteistyöhön ja tukea niiden halukkuutta toimivaan yhteistyöhön noudattamalla myönteiseen ehdollisuuteen perustuvaa politiikkaa;

| 29. | toistaa jälleen kantansa, että EU:n on vahvistettava johtavaa asemaansa maailmanlaajuisen ilmastopolitiikan alalla ja kehitettävä edelleen vuoropuhelua muiden keskeisten toimijoiden, kuten nopeasti kehittyvien maiden (Kiina, Brasilia, Intia), Venäjän, Yhdysvaltojen ja kehitysmaiden kanssa, koska ilmastonmuutoksesta on tullut merkittävä kansainvälisten suhteiden osatekijä; |
| --- | --- |

29.

toistaa jälleen kantansa, että EU:n on vahvistettava johtavaa asemaansa maailmanlaajuisen ilmastopolitiikan alalla ja kehitettävä edelleen vuoropuhelua muiden keskeisten toimijoiden, kuten nopeasti kehittyvien maiden (Kiina, Brasilia, Intia), Venäjän, Yhdysvaltojen ja kehitysmaiden kanssa, koska ilmastonmuutoksesta on tullut merkittävä kansainvälisten suhteiden osatekijä;

| 30. | katsoo, että EU:n on johdonmukaisesti omien arvojen kanssa asetettava ulkopolitiikassa ja ulkoisissa toimissa etusijalle demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä hyvän hallintotavan ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden edistäminen, sillä sääntöihin perustuva demokraattinen yhteiskunta on ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja vakauden lujittamisen perusta; toistaa näin ollen kantansa, jonka mukaan ihmisoikeudet on sisällytettävä johdonmukaisesti EU:n ulkopolitiikkaan; katsoo, että EU:n uusi toimielinrakenne ja erityisesti ulkosuhdehallinto ja sen erikoisosasto tarjoavat mahdollisuuden parantaa EU:n ulkopolitiikan yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta; kehottaa korkeaa edustajaa edistämään ennakoivasti ihmisoikeuksien kunnioittamista kolmansissa maissa käyttäen hyväksi kahdenvälisiä suhteita kolmansiin maihin ja aktiivista esiintymistä kansainvälisillä foorumeilla ja ilmaisemaan vastustavansa ihmisoikeuksien loukkaamista ja toimimaan asianmukaisesti ihmisoikeusrikkomuksissa; ottaa huomioon vakavien vakaumuksenvapauden loukkausten lisääntymisen ja kehottaa komissiota laatimaan perusteellisen tilannearvion ja sisällyttämään vakaumuksenvapauden EU:n ihmisoikeuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että EU:n on johdonmukaisesti omien arvojen kanssa asetettava ulkopolitiikassa ja ulkoisissa toimissa etusijalle demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä hyvän hallintotavan ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden edistäminen, sillä sääntöihin perustuva demokraattinen yhteiskunta on ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja vakauden lujittamisen perusta; toistaa näin ollen kantansa, jonka mukaan ihmisoikeudet on sisällytettävä johdonmukaisesti EU:n ulkopolitiikkaan; katsoo, että EU:n uusi toimielinrakenne ja erityisesti ulkosuhdehallinto ja sen erikoisosasto tarjoavat mahdollisuuden parantaa EU:n ulkopolitiikan yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta; kehottaa korkeaa edustajaa edistämään ennakoivasti ihmisoikeuksien kunnioittamista kolmansissa maissa käyttäen hyväksi kahdenvälisiä suhteita kolmansiin maihin ja aktiivista esiintymistä kansainvälisillä foorumeilla ja ilmaisemaan vastustavansa ihmisoikeuksien loukkaamista ja toimimaan asianmukaisesti ihmisoikeusrikkomuksissa; ottaa huomioon vakavien vakaumuksenvapauden loukkausten lisääntymisen ja kehottaa komissiota laatimaan perusteellisen tilannearvion ja sisällyttämään vakaumuksenvapauden EU:n ihmisoikeuspolitiikkaan;

| 31. | katsoo, että YUTP:n uusiin keskeisiin aihealueisiin kuuluu erityisesti kristittyjen, vainottujen tai uhanalaisten vähemmistöjen ja uskonnollisten toisinajattelijoiden uskonnon- ja vakaumuksenvapaus kaikkialla maailmassa – sekä uskontojen välinen vuoropuhelu; korostaa, että uskonnon- ja vakaumuksenvapaus on perusihmisoikeus ja uskontojen välinen vuoropuhelu on väline, jolla voidaan torjua uskontoon perustuvaa syrjintää ja väkivaltaa ja näin edistää poliittista ja yhteiskunnallista vakautta; kehottaa näin ollen korkeaa edustajaa viipymättä kehittämään EU:n strategian, joka koskee uskonnon- ja vakaumuksenvapauden toteutumisen valvontaa ihmisoikeutena; kehottaa korkeaa edustajaa myös varmistamaan ulkosuhdehallinnon ihmisoikeusosaston pysyvän valmiuden seurata uskonnon- ja vakaumuksenvapauden ja niihin liittyvien oikeuksien valtiollisten ja yhteiskunnallisten rajoitusten esiintymistä; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että YUTP:n uusiin keskeisiin aihealueisiin kuuluu erityisesti kristittyjen, vainottujen tai uhanalaisten vähemmistöjen ja uskonnollisten toisinajattelijoiden uskonnon- ja vakaumuksenvapaus kaikkialla maailmassa – sekä uskontojen välinen vuoropuhelu; korostaa, että uskonnon- ja vakaumuksenvapaus on perusihmisoikeus ja uskontojen välinen vuoropuhelu on väline, jolla voidaan torjua uskontoon perustuvaa syrjintää ja väkivaltaa ja näin edistää poliittista ja yhteiskunnallista vakautta; kehottaa näin ollen korkeaa edustajaa viipymättä kehittämään EU:n strategian, joka koskee uskonnon- ja vakaumuksenvapauden toteutumisen valvontaa ihmisoikeutena; kehottaa korkeaa edustajaa myös varmistamaan ulkosuhdehallinnon ihmisoikeusosaston pysyvän valmiuden seurata uskonnon- ja vakaumuksenvapauden ja niihin liittyvien oikeuksien valtiollisten ja yhteiskunnallisten rajoitusten esiintymistä;

| 32. | kehottaa korkeaa edustajaa huolehtimaan siitä, että YUTP:n toimissa varmistetaan naisten osallistuminen kaikin tavoin ja kaikilla tasoilla konfliktien ratkaisemiseen YK:n turvallisuusneuvoston naisista, rauhasta ja turvallisuudesta antaman päätöslauselman 1325 (2000) mukaisesti; vaatii myös, että YUTP:ssä on otettava huomioon seksuaalista väkivaltaa konfliktitilanteissa ja niiden jälkitilanteissa koskeva YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1820 ja myös sen myöhemmät päätöslauselmat 1888 (2009), 1889 (2009) 1960 (2010), jotka perustuvat edellä mainittuihin päätöslauselmiin; kehottaa korkeaa edustajaa, EU:n jäsenvaltioita ja YTPP:n operaatioiden päälliköitä sisällyttämään kaikkiin YTPP:n operaatioihin paikallisten naisjärjestöjen kuulemisen ja niiden kanssa tehtävän yhteistyön; pitää valitettavana, että tähän mennessä vain yksi nainen on nimitetty korkeaan virkaan ulkosuhdehallinnossa, ja että EU:n 11 erityisedustajan joukossa on vain yksi nainen; |
| --- | --- |

32.

kehottaa korkeaa edustajaa huolehtimaan siitä, että YUTP:n toimissa varmistetaan naisten osallistuminen kaikin tavoin ja kaikilla tasoilla konfliktien ratkaisemiseen YK:n turvallisuusneuvoston naisista, rauhasta ja turvallisuudesta antaman päätöslauselman 1325 (2000) mukaisesti; vaatii myös, että YUTP:ssä on otettava huomioon seksuaalista väkivaltaa konfliktitilanteissa ja niiden jälkitilanteissa koskeva YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1820 ja myös sen myöhemmät päätöslauselmat 1888 (2009), 1889 (2009) 1960 (2010), jotka perustuvat edellä mainittuihin päätöslauselmiin; kehottaa korkeaa edustajaa, EU:n jäsenvaltioita ja YTPP:n operaatioiden päälliköitä sisällyttämään kaikkiin YTPP:n operaatioihin paikallisten naisjärjestöjen kuulemisen ja niiden kanssa tehtävän yhteistyön; pitää valitettavana, että tähän mennessä vain yksi nainen on nimitetty korkeaan virkaan ulkosuhdehallinnossa, ja että EU:n 11 erityisedustajan joukossa on vain yksi nainen;

Monenvälinen diplomatia, kansainväliset järjestöt

| 33. | korostaa, että strategisesti unionin olisi keskityttävä tehokkaaseen monenvälisyyteen ja otettava johtoasema kansainvälisessä yhteistyössä, tuettava kansainvälisiä elimiä, myötävaikutettava kansainvälisen yksimielisyyden saavuttamiseen ja edistettävä maailmanlaajuista toimintaa; korostaa, että olisi viipymättä etsittävä vastauksia maailmanlaajuisiin kaikkien EU-kansalaisten yhteisiin huolenaiheisiin, kuten terrorismiin, järjestäytyneeseen rikollisuuteen, pandemioiden esiintymiseen, ilmastonmuutokseen, verkkoturvallisuuteen, vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, köyhyyden poistamiseen, energiavarmuuteen, joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseen, konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen ja aseriisuntaan, muuttoliikkeiden hallintaan sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien edistämiseen; muistuttaa, että EU:n varoja on valvottava tehokkaammin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2009 mukaisesti; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että strategisesti unionin olisi keskityttävä tehokkaaseen monenvälisyyteen ja otettava johtoasema kansainvälisessä yhteistyössä, tuettava kansainvälisiä elimiä, myötävaikutettava kansainvälisen yksimielisyyden saavuttamiseen ja edistettävä maailmanlaajuista toimintaa; korostaa, että olisi viipymättä etsittävä vastauksia maailmanlaajuisiin kaikkien EU-kansalaisten yhteisiin huolenaiheisiin, kuten terrorismiin, järjestäytyneeseen rikollisuuteen, pandemioiden esiintymiseen, ilmastonmuutokseen, verkkoturvallisuuteen, vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, köyhyyden poistamiseen, energiavarmuuteen, joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseen, konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen ja aseriisuntaan, muuttoliikkeiden hallintaan sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien edistämiseen; muistuttaa, että EU:n varoja on valvottava tehokkaammin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2009 mukaisesti;

| 34. | pitää tervetulleena EU:n osallistumisesta YK:n työskentelyyn 3. toukokuuta 2011 annettua YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa, jossa otetaan huomioon Lissabonin sopimuksella voimaan tulleet toimielimiin liittyvät muutokset ja mahdollistetaan se, että EU:n edustajat esittävät EU:n kantoja ja edistävät niiden hyväksymistä YK:ssa hyvissä ajoin ja tehokkaasti; katsoo, että on tärkeää olla yhteydessä EU:n strategisten kumppanien kanssa, jotta voidaan löytää ratkaisuja vakaviin alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ongelmiin; suosittelee lisäksi, että strategisiin kumppanuuksiin luodaan monenvälinen ulottuvuus sisällyttämällä maailmanlaajuisia kysymyksiä EU:n kahdenvälisten ja monenvälisten huippukokousten asialistoille; kehottaa Ranskaa ja Isoa-Britanniaa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä pyytämään SEU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti korkeaa edustajaa esittämään EU:n kannan aina kun unioni on määritellyt kantansa turvallisuusneuvoston asialistalla olevaan asiaan; katsoo, että EU:lla olisi oltava oma edustus monenvälisissä rahoituselimissä, erityisesti Kansainvälisessä valuuttarahastossa ja Maailmanpankissa, sen kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden edustukseen; |
| --- | --- |

34.

pitää tervetulleena EU:n osallistumisesta YK:n työskentelyyn 3. toukokuuta 2011 annettua YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa, jossa otetaan huomioon Lissabonin sopimuksella voimaan tulleet toimielimiin liittyvät muutokset ja mahdollistetaan se, että EU:n edustajat esittävät EU:n kantoja ja edistävät niiden hyväksymistä YK:ssa hyvissä ajoin ja tehokkaasti; katsoo, että on tärkeää olla yhteydessä EU:n strategisten kumppanien kanssa, jotta voidaan löytää ratkaisuja vakaviin alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ongelmiin; suosittelee lisäksi, että strategisiin kumppanuuksiin luodaan monenvälinen ulottuvuus sisällyttämällä maailmanlaajuisia kysymyksiä EU:n kahdenvälisten ja monenvälisten huippukokousten asialistoille; kehottaa Ranskaa ja Isoa-Britanniaa YK:n turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä pyytämään SEU-sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti korkeaa edustajaa esittämään EU:n kannan aina kun unioni on määritellyt kantansa turvallisuusneuvoston asialistalla olevaan asiaan; katsoo, että EU:lla olisi oltava oma edustus monenvälisissä rahoituselimissä, erityisesti Kansainvälisessä valuuttarahastossa ja Maailmanpankissa, sen kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden edustukseen;

| 35. | katsoo, että EU:n olisi Naton uuden strategiakonseptin hyväksymisen yhteydessä käytettävä hyväkseen tilaisuutta vahvistaa huomattavasti kumppanuuttaan Naton kanssa samalla, kun EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa kehitetään; pitää tässä yhteydessä myönteisinä korkean edustajan Naton pääsihteerille esittämiä konkreettisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on kehittää EU:n ja Naton suhteita; korostaa, että useimmat Naton uudessa strategiakonseptissa määritellyt turvallisuusuhat koskevat myös EU:ta ja että olisi löydettävä pragmaattisia tapoja selvittää ratkaisemattomat ongelmat; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta käyttämään vaikutusvaltaansa, jotta Kyproksen ongelma voidaan ratkaista kokonaisvaltaisesti siten, että kaikki EU:n ja Naton yhteistyön tiivistämisen esteenä olevat Kyproksen ja Turkin erimielisyydet selvitetään; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että EU:n olisi Naton uuden strategiakonseptin hyväksymisen yhteydessä käytettävä hyväkseen tilaisuutta vahvistaa huomattavasti kumppanuuttaan Naton kanssa samalla, kun EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa kehitetään; pitää tässä yhteydessä myönteisinä korkean edustajan Naton pääsihteerille esittämiä konkreettisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on kehittää EU:n ja Naton suhteita; korostaa, että useimmat Naton uudessa strategiakonseptissa määritellyt turvallisuusuhat koskevat myös EU:ta ja että olisi löydettävä pragmaattisia tapoja selvittää ratkaisemattomat ongelmat; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta käyttämään vaikutusvaltaansa, jotta Kyproksen ongelma voidaan ratkaista kokonaisvaltaisesti siten, että kaikki EU:n ja Naton yhteistyön tiivistämisen esteenä olevat Kyproksen ja Turkin erimielisyydet selvitetään;

| 36. | on tärkeää käyttää mahdollisimman tehokkaasti nykyisiä joukkoja ja valmiuksia, jotka ovat paljolti yhteisiä molemmille organisaatioille, ja että olosuhteet optimoidaan eurooppalaisten joukkojen ja siviilitoimijoiden turvallisuuden kannalta; kehottaa Natoa pidättymään siviilikriisinhallintavalmiuden kehittämisestä, koska se näin loisi uudet rakenteet ja valmiudet EU:n rakenteiden ja valmiuksien rinnalle; vaatii yhdenmukaista ydinsulku- ja aseistariisuntastrategiaa EU:n ja Naton yhteistyön puitteissa ja vuonna 2010 pidetyn ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin julistukseen sisältyvän toimintasuunnitelman mukaisesti; kannustaa Natoa ja Venäjää työskentelemään suhteittensa vakauttamiseksi keskinäisen luottamuksen pohjalta; |
| --- | --- |

36.

on tärkeää käyttää mahdollisimman tehokkaasti nykyisiä joukkoja ja valmiuksia, jotka ovat paljolti yhteisiä molemmille organisaatioille, ja että olosuhteet optimoidaan eurooppalaisten joukkojen ja siviilitoimijoiden turvallisuuden kannalta; kehottaa Natoa pidättymään siviilikriisinhallintavalmiuden kehittämisestä, koska se näin loisi uudet rakenteet ja valmiudet EU:n rakenteiden ja valmiuksien rinnalle; vaatii yhdenmukaista ydinsulku- ja aseistariisuntastrategiaa EU:n ja Naton yhteistyön puitteissa ja vuonna 2010 pidetyn ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin julistukseen sisältyvän toimintasuunnitelman mukaisesti; kannustaa Natoa ja Venäjää työskentelemään suhteittensa vakauttamiseksi keskinäisen luottamuksen pohjalta;

| 37. | toteaa, että Etyjiä on lujitettava ja sen arvot vahvistettava; uskoo vakaasti, että EU:n olisi oltava tarmokkaasti mukana vahvistamassa Etyjiä muun muassa huolehtimalla siitä, että prosessi ei heikennä mitään järjestön kolmesta ulottuvuudesta (poliittis-sotilaallista ulottuvuutta, talous- ja ympäristöulottuvuutta sekä inhimillistä ulottuvuutta); korostaa, että EU:n olisi kiinnitettävä huomiota myös siihen, että on tärkeää jatkaa Korfun prosessia ja pitää säännöllisesti korkean tason kokouksia poliittisen tuen antamiseksi ja Etyjin toimien näkyvyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että Etyjiä on lujitettava ja sen arvot vahvistettava; uskoo vakaasti, että EU:n olisi oltava tarmokkaasti mukana vahvistamassa Etyjiä muun muassa huolehtimalla siitä, että prosessi ei heikennä mitään järjestön kolmesta ulottuvuudesta (poliittis-sotilaallista ulottuvuutta, talous- ja ympäristöulottuvuutta sekä inhimillistä ulottuvuutta); korostaa, että EU:n olisi kiinnitettävä huomiota myös siihen, että on tärkeää jatkaa Korfun prosessia ja pitää säännöllisesti korkean tason kokouksia poliittisen tuen antamiseksi ja Etyjin toimien näkyvyyden lisäämiseksi;

| 38. | toteaa, että Arktisen alueen kansainvälinen merkitys on lisääntynyt, ja kehottaa laatimaan sosiaalisesti, ympäristöllisesti ja taloudellisesti kestävän Arktista aluetta koskevan EU:n toimintalinjan, jossa otetaan huomioon paikallisen ja alkuperäisen väestön oikeudet; pitää Arktista neuvostoa, pohjoisen ulottuvuuden politiikkaa ja Barentsin euroarktista neuvostoa yhteistyön kulmakivinä Arktisella alueella ja tukee EU:n pyrkimystä tulla pysyväksi tarkkailijaksi Arktisessa neuvostossa; korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinto tarvitsee Arktisen alueen yksikön; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että Arktisen alueen kansainvälinen merkitys on lisääntynyt, ja kehottaa laatimaan sosiaalisesti, ympäristöllisesti ja taloudellisesti kestävän Arktista aluetta koskevan EU:n toimintalinjan, jossa otetaan huomioon paikallisen ja alkuperäisen väestön oikeudet; pitää Arktista neuvostoa, pohjoisen ulottuvuuden politiikkaa ja Barentsin euroarktista neuvostoa yhteistyön kulmakivinä Arktisella alueella ja tukee EU:n pyrkimystä tulla pysyväksi tarkkailijaksi Arktisessa neuvostossa; korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinto tarvitsee Arktisen alueen yksikön;

Transatlanttiset suhteet

| 39. | toistaa sitoutumisensa transatlanttiseen kumppanuuteen, joka on EU:n ulkoisen toiminnan tärkeä osa-alue ja yksi sen perusrakenteista; kehottaa EU:ta lisäksi vahvistamaan sitoumuksensa transatlanttiseen kumppanuuteen Yhdysvaltojen kanssa sekä tavoitteensa esteettömistä transatlanttisista markkinoista, joiden olisi toimittava entistä lujemman transatlanttisen kumppanuuden perustana, kehottaa korkeaa edustajaa pyrkimään parantamaan koordinointia ja tehostamaan yhteistyötä EU:n lähimmän liittolaisen ja strategisen kumppanin eli Yhdysvaltojen kanssa; kehottaa korkeaa edustajaa varmistamaan, että EU toimii Yhdysvaltojen johdonmukaisena, aktiivisena, yhdenvertaisena ja kuitenkin itsenäisenä kumppanina muun muassa maailmanlaajuisen turvallisuuden ja vakauden vahvistamisessa ja rauhan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä; kehottaa lisäksi omaksumaan yhdenmukaisen lähestymistavan maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ydinaseiden leviäminen, terrorismi, ilmastonmuutos ja energiavarmuus, ja tarkastelemaan yhteisesti myös globaalia hallintaa tukemalla ja uudistamalla kansainvälisiä elimiä ja edistämällä kansainvälisen oikeuden kunnioittamista ja konfliktien rauhanomaista ratkaisua; kehottaa korkeaa edustajaa tiiviiseen koordinointiin ja synergian luomiseen Yhdysvaltojen kanssa, jotta voidaan varmistaa vakaus ja turvallisuus Euroopassa ja maailmanlaajuisesti muun muassa korostamalla eri valtioiden (kuten Venäjä, Kiina, Intia, Turkki) kanssa tehtävän yhteistyön suotavuutta ja pyrkimystä vakauteen Lähi-idässä, Välimeren alueella, Iranissa, Afganistanissa ja Pakistanissa; |
| --- | --- |

39.

toistaa sitoutumisensa transatlanttiseen kumppanuuteen, joka on EU:n ulkoisen toiminnan tärkeä osa-alue ja yksi sen perusrakenteista; kehottaa EU:ta lisäksi vahvistamaan sitoumuksensa transatlanttiseen kumppanuuteen Yhdysvaltojen kanssa sekä tavoitteensa esteettömistä transatlanttisista markkinoista, joiden olisi toimittava entistä lujemman transatlanttisen kumppanuuden perustana, kehottaa korkeaa edustajaa pyrkimään parantamaan koordinointia ja tehostamaan yhteistyötä EU:n lähimmän liittolaisen ja strategisen kumppanin eli Yhdysvaltojen kanssa; kehottaa korkeaa edustajaa varmistamaan, että EU toimii Yhdysvaltojen johdonmukaisena, aktiivisena, yhdenvertaisena ja kuitenkin itsenäisenä kumppanina muun muassa maailmanlaajuisen turvallisuuden ja vakauden vahvistamisessa ja rauhan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä; kehottaa lisäksi omaksumaan yhdenmukaisen lähestymistavan maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ydinaseiden leviäminen, terrorismi, ilmastonmuutos ja energiavarmuus, ja tarkastelemaan yhteisesti myös globaalia hallintaa tukemalla ja uudistamalla kansainvälisiä elimiä ja edistämällä kansainvälisen oikeuden kunnioittamista ja konfliktien rauhanomaista ratkaisua; kehottaa korkeaa edustajaa tiiviiseen koordinointiin ja synergian luomiseen Yhdysvaltojen kanssa, jotta voidaan varmistaa vakaus ja turvallisuus Euroopassa ja maailmanlaajuisesti muun muassa korostamalla eri valtioiden (kuten Venäjä, Kiina, Intia, Turkki) kanssa tehtävän yhteistyön suotavuutta ja pyrkimystä vakauteen Lähi-idässä, Välimeren alueella, Iranissa, Afganistanissa ja Pakistanissa;

| 40. | kehottaa kehittämään kattavan EU:n ja Yhdysvaltojen strategian, jonka tarkoituksena on parantaa turvallisuustilannetta Lähi-idässä, Iranissa, Afganistanissa ja Pakistanissa ja johon sisältyy yhteistyö Turkin, Venäjän ja Kiinan kanssa; |
| --- | --- |

40.

kehottaa kehittämään kattavan EU:n ja Yhdysvaltojen strategian, jonka tarkoituksena on parantaa turvallisuustilannetta Lähi-idässä, Iranissa, Afganistanissa ja Pakistanissa ja johon sisältyy yhteistyö Turkin, Venäjän ja Kiinan kanssa;

Länsi-Balkan

| 41. | vahvistaa kaikkien Länsi-Balkanin valtioiden mahdollisuuden liittyä EU:n jäseniksi ja korostaa, että on tärkeää, että laajentumisprosessia edistetään jatkuvasti sekä alueen valtioissa että EU:ssa; muistuttaa, että mahdollisuus EU-jäsenyyteen kannustaa merkittävästi poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkamiseen Länsi-Balkanin maissa ja edistää tehokkaasti alueen vakautta ja kehittymistä; |
| --- | --- |

41.

vahvistaa kaikkien Länsi-Balkanin valtioiden mahdollisuuden liittyä EU:n jäseniksi ja korostaa, että on tärkeää, että laajentumisprosessia edistetään jatkuvasti sekä alueen valtioissa että EU:ssa; muistuttaa, että mahdollisuus EU-jäsenyyteen kannustaa merkittävästi poliittisten ja taloudellisten uudistusten jatkamiseen Länsi-Balkanin maissa ja edistää tehokkaasti alueen vakautta ja kehittymistä;

| 42. | toteaa kaikkien alueen maiden edistyneen kohti EU:n jäsenyyttä, mutta panee merkille, että poliittinen epävakaus ja instituutioiden heikkous yhdessä ratkaisemattomien kahdenvälisten kysymysten kanssa hidastavat joidenkin maiden edistymistä kohti EU-jäsenyyttä; korostaa, että unioni tarvitsee selkeän yhteisen vision alueesta; kehottaa korkeaa edustajaa ja komissiota paneutumaan aktiivisesti näiden pitkällisten ongelmien ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

42.

toteaa kaikkien alueen maiden edistyneen kohti EU:n jäsenyyttä, mutta panee merkille, että poliittinen epävakaus ja instituutioiden heikkous yhdessä ratkaisemattomien kahdenvälisten kysymysten kanssa hidastavat joidenkin maiden edistymistä kohti EU-jäsenyyttä; korostaa, että unioni tarvitsee selkeän yhteisen vision alueesta; kehottaa korkeaa edustajaa ja komissiota paneutumaan aktiivisesti näiden pitkällisten ongelmien ratkaisemiseen;

| 43. | panee merkille, että Kosovon tilanne on edelleen vakaa ja rauhallinen mutta herkkä; on huolissaan vakavista ongelmista ja vaalilainsäädännön rikkomuksista, joita esiintyi monissa kunnissa äskettäisten vaalien aikana, ja kehottaa EU:ta seuraamaan tiiviisti Kosovon demokratiatilannetta; vaatii, että kaikkien tahojen on ryhdyttävä toimiin kaikkien Kosovon asukkaiden demokraattisten oikeuksien ja elinolosuhteiden parantamiseksi ja korostaa vaalijärjestelmän uudistuksen ja oikeudenmukaisten vaalien tärkeyttä osana Kosovon käynnissä olevaa siirtymistä demokratiaan; kehottaa Kosovon poliitikkoja noudattamaan perustuslakia ja vaatii Kosovon uutta hallitusta ja parlamenttia parantamaan tulevia vaalikäytäntöjä, jotta varmistetaan kaikkien Kosovon kansalaisten demokraattiset oikeudet ja vahvistetaan maan mahdollisuuksia EU-jäsenyyteen; on tietoinen, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole tunnustaneet Kosovon itsenäisyyttä; |
| --- | --- |

43.

panee merkille, että Kosovon tilanne on edelleen vakaa ja rauhallinen mutta herkkä; on huolissaan vakavista ongelmista ja vaalilainsäädännön rikkomuksista, joita esiintyi monissa kunnissa äskettäisten vaalien aikana, ja kehottaa EU:ta seuraamaan tiiviisti Kosovon demokratiatilannetta; vaatii, että kaikkien tahojen on ryhdyttävä toimiin kaikkien Kosovon asukkaiden demokraattisten oikeuksien ja elinolosuhteiden parantamiseksi ja korostaa vaalijärjestelmän uudistuksen ja oikeudenmukaisten vaalien tärkeyttä osana Kosovon käynnissä olevaa siirtymistä demokratiaan; kehottaa Kosovon poliitikkoja noudattamaan perustuslakia ja vaatii Kosovon uutta hallitusta ja parlamenttia parantamaan tulevia vaalikäytäntöjä, jotta varmistetaan kaikkien Kosovon kansalaisten demokraattiset oikeudet ja vahvistetaan maan mahdollisuuksia EU-jäsenyyteen; on tietoinen, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole tunnustaneet Kosovon itsenäisyyttä;

| 44. | pitää myönteisenä kehityksenä vuoropuhelua Kosovon ja Serbian välillä ja korostaa, että se voi edistää sekä Kosovon että koko alueen vakautta ja auttaa parantamaan tilannetta kaikkien kosovolaisten kannalta; antaa täyden tukensa Kosovossa toteutettavalle Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiolle (EULEX), jossa pyritään selvittämään Kosovon konfliktissa kadonneiden henkilöiden ongelmaa ja tutkimaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja saattamaan syylliset oikeuteen erityisesti niiden syytösten osalta, jotka koskevat epäinhimillistä kohtelua ja elinkauppaa konfliktin aikana ja välittömästi sen jälkeen; kehottaa tutkimaan oikeusvaltio-operaation yhteydessä perusteellisesti näitä syytöksiä ja vaatii, että kaikille syyllisiksi todistetuille järjestetään rankaiseva oikeudenkäynti; toistaa, että oikeusvaltio-operaation on tuettava ja avustettava paikallishallintoa hyvän hallinnon aikaansaamisessa ja että on varmistettava operaation mahdollisuudet toimia tehokkaasti ja kattavasti Kosovon koko alueella tehostamalla toimintaa Kosovon pohjoisosassa; kehottaa komissiota käynnistämään viipymättä viisumivuoropuhelun Kosovon viranomaisten kanssa, jotta voidaan laatia viisumipakon poistamista koskeva toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

44.

pitää myönteisenä kehityksenä vuoropuhelua Kosovon ja Serbian välillä ja korostaa, että se voi edistää sekä Kosovon että koko alueen vakautta ja auttaa parantamaan tilannetta kaikkien kosovolaisten kannalta; antaa täyden tukensa Kosovossa toteutettavalle Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiolle (EULEX), jossa pyritään selvittämään Kosovon konfliktissa kadonneiden henkilöiden ongelmaa ja tutkimaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja saattamaan syylliset oikeuteen erityisesti niiden syytösten osalta, jotka koskevat epäinhimillistä kohtelua ja elinkauppaa konfliktin aikana ja välittömästi sen jälkeen; kehottaa tutkimaan oikeusvaltio-operaation yhteydessä perusteellisesti näitä syytöksiä ja vaatii, että kaikille syyllisiksi todistetuille järjestetään rankaiseva oikeudenkäynti; toistaa, että oikeusvaltio-operaation on tuettava ja avustettava paikallishallintoa hyvän hallinnon aikaansaamisessa ja että on varmistettava operaation mahdollisuudet toimia tehokkaasti ja kattavasti Kosovon koko alueella tehostamalla toimintaa Kosovon pohjoisosassa; kehottaa komissiota käynnistämään viipymättä viisumivuoropuhelun Kosovon viranomaisten kanssa, jotta voidaan laatia viisumipakon poistamista koskeva toimintasuunnitelma;

| 45. | kehottaa korkeaa edustajaa ja komissiota tehostamaan vaalien jälkeen vuoropuhelua Bosnia ja Hertsegovinan poliittisten johtajien kanssa, jotta maata ja sen kansaa voidaan auttaa etenemään kohti EU-jäsenyyttä; katsoo, että Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen unioniin liittymistä koskevissa uudistuksissa on ollut vähäistä ja että vallitsevat etniset ja alueelliset pyrkimykset saattavat haitata EU- ja Nato-jäsenyyttä koskevien vaatimusten täyttämistä; |
| --- | --- |

45.

kehottaa korkeaa edustajaa ja komissiota tehostamaan vaalien jälkeen vuoropuhelua Bosnia ja Hertsegovinan poliittisten johtajien kanssa, jotta maata ja sen kansaa voidaan auttaa etenemään kohti EU-jäsenyyttä; katsoo, että Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen unioniin liittymistä koskevissa uudistuksissa on ollut vähäistä ja että vallitsevat etniset ja alueelliset pyrkimykset saattavat haitata EU- ja Nato-jäsenyyttä koskevien vaatimusten täyttämistä;

| 46. | on syvästi huolissaan Albanian jatkuvasta sisäisestä konfliktista ja kehottaa sen hallitusta ja oppositiota pidättymään voimakeinojen käytöstä ja aloittamaan uuden vuoropuhelun konfliktin lopettamiseksi ja kestävän kompromissin löytämiseksi; pitää tässä yhteydessä myönteisenä aloitetta, jonka korkean edustajan edustaja tehnyt yhteistoiminnassa laajentumisesta ja naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen kanssa; |
| --- | --- |

46.

on syvästi huolissaan Albanian jatkuvasta sisäisestä konfliktista ja kehottaa sen hallitusta ja oppositiota pidättymään voimakeinojen käytöstä ja aloittamaan uuden vuoropuhelun konfliktin lopettamiseksi ja kestävän kompromissin löytämiseksi; pitää tässä yhteydessä myönteisenä aloitetta, jonka korkean edustajan edustaja tehnyt yhteistoiminnassa laajentumisesta ja naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen kanssa;

Itäinen kumppanuus

| 47. | kehottaa korkeaa edustajaa ja komissiota edistämään sitoumustensa mukaisesti itäistä kumppanuutta Itä-Euroopan naapurivaltioiden kanssa niiden poliittista assosiaatiota ja muun muassa energia-alan taloudellista yhdentymistä silmällä pitäen yhteisten eurooppalaisten arvojen pohjalta ja niiden ehtojen ja kannustimien puitteissa, joilla pyritään käynnistämään uudistuksia; muistuttaa, että alueen ratkaisemattomat ongelmat ovat lukinneet osapuolet tilanteeseen, jossa pysyvä rauhantila ei ole mahdollinen; kehottaa osapuolia pyrkimään rauhanomaiseen ratkaisuun pitkällä aikavälillä; korostaa, että kansainväliset ihmisoikeusnormit on ehdottomasti otettava huomioon neuvoteltaessa itäisen kumppanuuden maiden kanssa assosiaatiosopimuksesta; pyytää esittämään aloitteita ja toimia, jotka tukevat ja edistävät alueellista yhteistyötä Etelä-Kaukasiassa; |
| --- | --- |

47.

kehottaa korkeaa edustajaa ja komissiota edistämään sitoumustensa mukaisesti itäistä kumppanuutta Itä-Euroopan naapurivaltioiden kanssa niiden poliittista assosiaatiota ja muun muassa energia-alan taloudellista yhdentymistä silmällä pitäen yhteisten eurooppalaisten arvojen pohjalta ja niiden ehtojen ja kannustimien puitteissa, joilla pyritään käynnistämään uudistuksia; muistuttaa, että alueen ratkaisemattomat ongelmat ovat lukinneet osapuolet tilanteeseen, jossa pysyvä rauhantila ei ole mahdollinen; kehottaa osapuolia pyrkimään rauhanomaiseen ratkaisuun pitkällä aikavälillä; korostaa, että kansainväliset ihmisoikeusnormit on ehdottomasti otettava huomioon neuvoteltaessa itäisen kumppanuuden maiden kanssa assosiaatiosopimuksesta; pyytää esittämään aloitteita ja toimia, jotka tukevat ja edistävät alueellista yhteistyötä Etelä-Kaukasiassa;

| 48. | toivoo, että komission käynnistämä Euroopan naapuruuspolitiikan uudistusprosessi johtaa uuteen strategiseen visioon ja eri osa-alueiden tarkasteluun eriytetysti tämän politiikan sisällä unionin etujen, haasteiden ja alueellisten uhkien moninaisuuden mukaisesti; |
| --- | --- |

48.

toivoo, että komission käynnistämä Euroopan naapuruuspolitiikan uudistusprosessi johtaa uuteen strategiseen visioon ja eri osa-alueiden tarkasteluun eriytetysti tämän politiikan sisällä unionin etujen, haasteiden ja alueellisten uhkien moninaisuuden mukaisesti;

| 49. | vahvistaa, että EU:n itäistä naapuruutta varten esittämien aloitteiden ja välineiden (Eurooppa-kumppanuus, Mustanmeren synergia/EU:n Mustanmeren strategia) toteuttaminen edellyttää, että alueellista yhteistyötä tarkastellaan kokonaisvaltaisesti; katsoo, että ehdotettujen aloitteiden keskinäinen täydentävyys ja niiden eriyttäminen on varmistettava erityisesti hanketasolla resurssien tehokkaaksi hyödyntämiseksi ja konkreettisten tulosten saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

49.

vahvistaa, että EU:n itäistä naapuruutta varten esittämien aloitteiden ja välineiden (Eurooppa-kumppanuus, Mustanmeren synergia/EU:n Mustanmeren strategia) toteuttaminen edellyttää, että alueellista yhteistyötä tarkastellaan kokonaisvaltaisesti; katsoo, että ehdotettujen aloitteiden keskinäinen täydentävyys ja niiden eriyttäminen on varmistettava erityisesti hanketasolla resurssien tehokkaaksi hyödyntämiseksi ja konkreettisten tulosten saavuttamiseksi;

| 50. | tuomitsee Valko-Venäjän presidentin Lukašenkan hallinnon opposition jäseniä, toimittajia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia vastaan harjoittaman vakavan sorron 19. joulukuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien jälkeen ja vaatii vapauttamaan välittömästi kaikki pidätetyt henkilöt ja vapauttamaan heidät kaikista syytteistä; pitää myönteisenä neuvoston 31. tammikuuta 2011 tekemää päätöstä, jolla 157:lle Valko-Venäjän hallinnon virkamiehelle määrättiin viisumikielto ja heidän varansa jäädytettiin; katsoo, että Valko-Venäjän valtion virkamiehiä koskevat pakotteet olisi pidettävä voimassa, kunnes kaikki poliittiset vangit vapautetaan Valko-Venäjän vankiloista; pitää myönteisenä 2. helmikuuta 2011 pidetyn kansainvälisten avunantajien "Solidaarisuutta Valko-Venäjälle" -konferenssin tuloksia ja EU:n lupausta myöntää 17,3 miljoonaa euroa kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti opiskelijoiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukemiseen; katsoo, että komission olisi edistettävä EU:n ja Valko-Venäjän kansalaisten välisiä yhteyksiä; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään viimeistään nyt yksipuolisiin toimiin lyhytaikaisten viisumien ja erityisesti Schengen-viisumien myöntämisen helpottamiseksi ja niiden hinnan alentamiseksi, sillä ne ovat erittäin merkittäviä koko yhteiskunnalle sekä opiskelijoille ja muille nuorille; korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei Valko-Venäjä eristäydy etenkään nykyisistä alueellisista rakenteista; |
| --- | --- |

50.

tuomitsee Valko-Venäjän presidentin Lukašenkan hallinnon opposition jäseniä, toimittajia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia vastaan harjoittaman vakavan sorron 19. joulukuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien jälkeen ja vaatii vapauttamaan välittömästi kaikki pidätetyt henkilöt ja vapauttamaan heidät kaikista syytteistä; pitää myönteisenä neuvoston 31. tammikuuta 2011 tekemää päätöstä, jolla 157:lle Valko-Venäjän hallinnon virkamiehelle määrättiin viisumikielto ja heidän varansa jäädytettiin; katsoo, että Valko-Venäjän valtion virkamiehiä koskevat pakotteet olisi pidettävä voimassa, kunnes kaikki poliittiset vangit vapautetaan Valko-Venäjän vankiloista; pitää myönteisenä 2. helmikuuta 2011 pidetyn kansainvälisten avunantajien "Solidaarisuutta Valko-Venäjälle" -konferenssin tuloksia ja EU:n lupausta myöntää 17,3 miljoonaa euroa kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti opiskelijoiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden tukemiseen; katsoo, että komission olisi edistettävä EU:n ja Valko-Venäjän kansalaisten välisiä yhteyksiä; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään viimeistään nyt yksipuolisiin toimiin lyhytaikaisten viisumien ja erityisesti Schengen-viisumien myöntämisen helpottamiseksi ja niiden hinnan alentamiseksi, sillä ne ovat erittäin merkittäviä koko yhteiskunnalle sekä opiskelijoille ja muille nuorille; korostaa, että on tärkeää varmistaa, ettei Valko-Venäjä eristäydy etenkään nykyisistä alueellisista rakenteista;

| 51. | kehottaa perustamaan pikaisesti EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisen edustajakokouksen (Euronest) mutta jättämään Valko-Venäjän parlamentin sen ulkopuolelle, millä korostetaan Euronestin asemaa demokratian ja demokraattisten instituutioiden vahvistamisessa ja sen merkitystä kumppanuuden parlamentaarisen ulottuvuuden tehostamisessa; |
| --- | --- |

51.

kehottaa perustamaan pikaisesti EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisen edustajakokouksen (Euronest) mutta jättämään Valko-Venäjän parlamentin sen ulkopuolelle, millä korostetaan Euronestin asemaa demokratian ja demokraattisten instituutioiden vahvistamisessa ja sen merkitystä kumppanuuden parlamentaarisen ulottuvuuden tehostamisessa;

| 52. | pitää valitettavana, että Etelä-Kaukasian pitkittyneiden konfliktien ratkaisemisessa ei ole saavutettu minkäänlaista merkittävää edistymistä; korostaa, että tämä ongelma estää itäisen kumppanuuden aidon monenvälisen ja alueellisen ulottuvuuden kehittämisen; odottaa Euroopan ulkosuhdehallinnon toimivan tehokkaammin alueella ja edellyttää siltä aktiivisempaa roolia, jotta se voi edistää osapuolten välistä vuoropuhelua, kehittää luottamusta lisääviä toimia ja edistää ihmisten välisiä yhteyksiä siten, että mahdollistetaan pysyvän ratkaisun aikaansaaminen; |
| --- | --- |

52.

pitää valitettavana, että Etelä-Kaukasian pitkittyneiden konfliktien ratkaisemisessa ei ole saavutettu minkäänlaista merkittävää edistymistä; korostaa, että tämä ongelma estää itäisen kumppanuuden aidon monenvälisen ja alueellisen ulottuvuuden kehittämisen; odottaa Euroopan ulkosuhdehallinnon toimivan tehokkaammin alueella ja edellyttää siltä aktiivisempaa roolia, jotta se voi edistää osapuolten välistä vuoropuhelua, kehittää luottamusta lisääviä toimia ja edistää ihmisten välisiä yhteyksiä siten, että mahdollistetaan pysyvän ratkaisun aikaansaaminen;

| 53. | korostaa EU:n entistä aktiivisemman roolin merkitystä Transnistrian ja Etelä-Kaukasian pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiselle; |
| --- | --- |

53.

korostaa EU:n entistä aktiivisemman roolin merkitystä Transnistrian ja Etelä-Kaukasian pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiselle;

| 54. | on tyytyväinen siitä, että Moldovan tasavallan viranomaiset ovat sitoutuneet vahvistamaan maan suhteita EU:hun, ja tukee tähän liittyvää assosiaatiosopimuksen tekemistä, viisumipakon poistamista koskevan vuoropuhelun kehittämistä sekä vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämistä; |
| --- | --- |

54.

on tyytyväinen siitä, että Moldovan tasavallan viranomaiset ovat sitoutuneet vahvistamaan maan suhteita EU:hun, ja tukee tähän liittyvää assosiaatiosopimuksen tekemistä, viisumipakon poistamista koskevan vuoropuhelun kehittämistä sekä vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämistä;

Mustaamerta koskeva Euroopan unionin strategia

| 55. | kehottaa komissiota nopeuttamaan Mustanmeren synergia -aloitteen hankkeiden toteuttamista ja säilyttämään aloitteen Euroopan ulkosuhdehallinnon asialistalla; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota nopeuttamaan Mustanmeren synergia -aloitteen hankkeiden toteuttamista ja säilyttämään aloitteen Euroopan ulkosuhdehallinnon asialistalla;

| 56. | korostaa Mustanmeren alueen merkitystä itäisen kumppanuuden yhteydessä ja katsoo, että tässä EU:n on tässä suhteessa tehostettava toimintaansa; |
| --- | --- |

56.

korostaa Mustanmeren alueen merkitystä itäisen kumppanuuden yhteydessä ja katsoo, että tässä EU:n on tässä suhteessa tehostettava toimintaansa;

Keski-Aasia

| 57. | toteaa, että EU:n ja Keski-Aasian välisen strategisen yhteistyön kehittämisessä on suuria mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että alueen geopoliittinen sijainti edellyttää tehostettua yhteistyötä, joka sisältää sekä yhteiset turvallisuushaasteet että poliittiset, taloudelliset ja energia-asiat; korostaa, että alueellisella tasolla on pikaisesti puututtava vesihuoltokysymyksiin yleisen kestävän kehityksen edistämiseksi, ihmisten turvallisuuden parantamiseksi, hyvien naapuruussuhteiden luomiseksi ja konfliktien estämiseksi; |
| --- | --- |

57.

toteaa, että EU:n ja Keski-Aasian välisen strategisen yhteistyön kehittämisessä on suuria mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että alueen geopoliittinen sijainti edellyttää tehostettua yhteistyötä, joka sisältää sekä yhteiset turvallisuushaasteet että poliittiset, taloudelliset ja energia-asiat; korostaa, että alueellisella tasolla on pikaisesti puututtava vesihuoltokysymyksiin yleisen kestävän kehityksen edistämiseksi, ihmisten turvallisuuden parantamiseksi, hyvien naapuruussuhteiden luomiseksi ja konfliktien estämiseksi;

Venäjä

| 58. | kehottaa korkeaa edustajaa varmistamaan, että EU:n Venäjän-politiikka, EU:n ja Venäjän välisestä uudesta sopimuksesta käytävät neuvottelut mukaan luettuina, on johdonmukaista; kehottaa korkeaa edustajaa myös varmistamaan, että uusi kattava sopimus rakentuu voimakkaammin oikeusvaltioperiaatteelle, mukaan lukien kansainvälinen oikeus, sekä sitoutumiselle vastavuoroisuuden ja avoimuuden periaatteisiin, moniarvoiseen demokratiaan ja ihmisoikeuksiin; korostaa, että uuden sopimuksen olennaisena osana on oltava sitoutuminen Venäjän ihmisoikeustilanteen parantamiseen ja erityisesti oikeuslaitoksen korruption torjuntaan; odottaa, että käynnissä olevissa neuvotteluissa edistytään vakaasti; |
| --- | --- |

58.

kehottaa korkeaa edustajaa varmistamaan, että EU:n Venäjän-politiikka, EU:n ja Venäjän välisestä uudesta sopimuksesta käytävät neuvottelut mukaan luettuina, on johdonmukaista; kehottaa korkeaa edustajaa myös varmistamaan, että uusi kattava sopimus rakentuu voimakkaammin oikeusvaltioperiaatteelle, mukaan lukien kansainvälinen oikeus, sekä sitoutumiselle vastavuoroisuuden ja avoimuuden periaatteisiin, moniarvoiseen demokratiaan ja ihmisoikeuksiin; korostaa, että uuden sopimuksen olennaisena osana on oltava sitoutuminen Venäjän ihmisoikeustilanteen parantamiseen ja erityisesti oikeuslaitoksen korruption torjuntaan; odottaa, että käynnissä olevissa neuvotteluissa edistytään vakaasti;

| 59. | korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen Venäjän julkisen elämän kaikilla alueilla, myös taloudessa, hyödyttäisi koko yhteiskuntaa; kehottaa vahvistamaan EU:n ja Venäjän välistä ihmisoikeusvuoropuhelua, jotta voidaan edistää Venäjän ihmisoikeustilanteen myönteistä kehitystä; kehottaa toteuttamaan toimia ja aloitteita, joilla vahvistetaan unionin ja Venäjän kansalaisyhteiskuntien yhteyksiä ja voimistetaan Venäjän kansalaisyhteiskuntaa; korostaa tässä yhteydessä nykyaikaistamista koskevan kumppanuuden merkitystä; korostaa samalla tarvetta sellaiseen uuteen elinvoimaiseen kumppanuuteen Venäjän kanssa, joka perustuu molemminpuoliseen kunnioitukseen ja vastavuoroisuuteen ja jonka puitteissa käsitellään terrorismin torjuntaa, energiavarmuutta ja -huoltoa, ilmastonmuutoksen torjuntaa, aseriisuntaa, konfliktien ehkäisyä ja ydinsulkua sekä maailman turvallisuuden ja vakauden vahvistamista suhteessa Iraniin, Afganistaniin ja Lähi-itään; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen Venäjän julkisen elämän kaikilla alueilla, myös taloudessa, hyödyttäisi koko yhteiskuntaa; kehottaa vahvistamaan EU:n ja Venäjän välistä ihmisoikeusvuoropuhelua, jotta voidaan edistää Venäjän ihmisoikeustilanteen myönteistä kehitystä; kehottaa toteuttamaan toimia ja aloitteita, joilla vahvistetaan unionin ja Venäjän kansalaisyhteiskuntien yhteyksiä ja voimistetaan Venäjän kansalaisyhteiskuntaa; korostaa tässä yhteydessä nykyaikaistamista koskevan kumppanuuden merkitystä; korostaa samalla tarvetta sellaiseen uuteen elinvoimaiseen kumppanuuteen Venäjän kanssa, joka perustuu molemminpuoliseen kunnioitukseen ja vastavuoroisuuteen ja jonka puitteissa käsitellään terrorismin torjuntaa, energiavarmuutta ja -huoltoa, ilmastonmuutoksen torjuntaa, aseriisuntaa, konfliktien ehkäisyä ja ydinsulkua sekä maailman turvallisuuden ja vakauden vahvistamista suhteessa Iraniin, Afganistaniin ja Lähi-itään;

| 60. | kehottaa korkeaa edustajaa tehostamaan neuvotteluja Venäjän kanssa sen varmistamiseksi, että Venäjän, EU:n ja Georgian vuonna 2008 tekemän kuusikohtaisen sopimuksen kaikkia määräyksiä noudatetaan ehdoitta ja että jatketaan pyrkimyksiä tämän konfliktin ratkaisemiseksi pysyvästi Georgian alueellista koskemattomuutta kunnioittavalla tavalla; katsoo, että Venäjän olisi erityisesti varmistettava Euroopan unionin tarkkailuoperaation (EUMM) täysin vapaa pääsy Abhasiaan ja Etelä-Ossetiaan; korostaa, että tilanne näillä Georgian alueilla on vakautettava; |
| --- | --- |

60.

kehottaa korkeaa edustajaa tehostamaan neuvotteluja Venäjän kanssa sen varmistamiseksi, että Venäjän, EU:n ja Georgian vuonna 2008 tekemän kuusikohtaisen sopimuksen kaikkia määräyksiä noudatetaan ehdoitta ja että jatketaan pyrkimyksiä tämän konfliktin ratkaisemiseksi pysyvästi Georgian alueellista koskemattomuutta kunnioittavalla tavalla; katsoo, että Venäjän olisi erityisesti varmistettava Euroopan unionin tarkkailuoperaation (EUMM) täysin vapaa pääsy Abhasiaan ja Etelä-Ossetiaan; korostaa, että tilanne näillä Georgian alueilla on vakautettava;

Turkki

| 61. | korostaa, että EU:n ja Turkin on löydettävä pitkän aikavälin strateginen tapa käsitellä tulevia suhteitaan; suhtautuu myönteisesti neuvoston 14. joulukuuta 2010 antamaan julkilausumaan, jossa kehotetaan tehostamaan yhteistyötä yhteisen edun mukaisissa turvallisuus- ja ulkopoliittisissa kysymyksissä; katsoo, että Turkin yhä aktiivisempi ulkopolitiikka asettaa uusia haasteita ja mahdollisuuksia YUTP:lle; kehottaa korkeaa edustajaa ryhtymään Turkin kanssa institutionalisoituun vuoropuheluun keskeisistä strategisista kysymyksistä, kuten energiapolitiikasta, Länsi-Balkanin ja Kaukasian alueiden vakaudesta, Iranin ydinvoimaohjelmasta tai Lähi-idässä parhaillaan meneillään olevasta demokraattisesta heräämisestä, ja varmistamaan näin tavoitteiden lähentyminen ja uuden dynamiikan tuominen kahdenvälisiin suhteisiin; korostaa kuitenkin, että tällaisen vuoropuhelun tarkoituksena ei ole korvata Turkin liittymisprosessia vaan vahvistaa ja täydentää sitä; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että EU:n ja Turkin on löydettävä pitkän aikavälin strateginen tapa käsitellä tulevia suhteitaan; suhtautuu myönteisesti neuvoston 14. joulukuuta 2010 antamaan julkilausumaan, jossa kehotetaan tehostamaan yhteistyötä yhteisen edun mukaisissa turvallisuus- ja ulkopoliittisissa kysymyksissä; katsoo, että Turkin yhä aktiivisempi ulkopolitiikka asettaa uusia haasteita ja mahdollisuuksia YUTP:lle; kehottaa korkeaa edustajaa ryhtymään Turkin kanssa institutionalisoituun vuoropuheluun keskeisistä strategisista kysymyksistä, kuten energiapolitiikasta, Länsi-Balkanin ja Kaukasian alueiden vakaudesta, Iranin ydinvoimaohjelmasta tai Lähi-idässä parhaillaan meneillään olevasta demokraattisesta heräämisestä, ja varmistamaan näin tavoitteiden lähentyminen ja uuden dynamiikan tuominen kahdenvälisiin suhteisiin; korostaa kuitenkin, että tällaisen vuoropuhelun tarkoituksena ei ole korvata Turkin liittymisprosessia vaan vahvistaa ja täydentää sitä;

| 62. | pitää valitettavana Turkin liittymisprosessin tosiasiallista pysähtymistä; muistuttaa, että Turkin EU-jäsenyyden tiellä olevien esteiden poistaminen on sekä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden että Turkin vastuulla; varoittaa vakavista pitkän aikavälin ongelmista, jos EU:n ja Turkin suhteita ei vakauteta ja jos EU:ta ja Natoa estetään jatkossakin saavuttamasta tiiviimmän yhteistyön tavoitettaan; toivoo joka tapauksessa, että Turkin nykyaikaistuminen jatkuu eurooppalaisen linjan mukaisesti; |
| --- | --- |

62.

pitää valitettavana Turkin liittymisprosessin tosiasiallista pysähtymistä; muistuttaa, että Turkin EU-jäsenyyden tiellä olevien esteiden poistaminen on sekä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden että Turkin vastuulla; varoittaa vakavista pitkän aikavälin ongelmista, jos EU:n ja Turkin suhteita ei vakauteta ja jos EU:ta ja Natoa estetään jatkossakin saavuttamasta tiiviimmän yhteistyön tavoitettaan; toivoo joka tapauksessa, että Turkin nykyaikaistuminen jatkuu eurooppalaisen linjan mukaisesti;

Lähi-itä ja Välimeren alue

| 63. | tukee suorien rauhanneuvottelujen uudelleen käynnistämistä Israelin ja palestiinalaishallinnon välillä ja korostaa, että mielekkäitä neuvotteluja on käytävä määräajan kuluessa ja keskinäisen luottamuksen ilmapiirissä ja että tällainen ilmapiiri on mahdollinen ainoastaan, jos Israel välittömästi lopettaa siirtokuntien rakentamisen; muistuttaa, että EU on palestiinalaishallinnon suurin avunantaja ja Israelin tärkein kauppakumppani ja että siksi on EU:n välittömän edun mukaista taivutella molemmat osapuolet etsimään mahdollisimman pian ratkaisua selvitettäviin peruskysymyksiin (kuten pakolaiset ja Jerusalemin rajat ja asema) sekä perustamaan elinkykyisen palestiinalaisvaltion, joka elää rauhassa Israelin valtion rinnalla; korostaa, että kahden valtion ratkaisu on välttämätön, ja tunnustaa molempien valtioiden oikeuden rauhanomaiseen rinnakkaineloon, turvallisuuteen ja hyvinvointiin; pitää sen vuoksi ilahduttavina 13. joulukuuta 2010 annettuja neuvoston päätelmiä Lähi-idän rauhanprosessista ja EU:n ilmoitusta, että se haluaa auttaa osapuolia tämän päämäärän saavuttamisessa; |
| --- | --- |

63.

tukee suorien rauhanneuvottelujen uudelleen käynnistämistä Israelin ja palestiinalaishallinnon välillä ja korostaa, että mielekkäitä neuvotteluja on käytävä määräajan kuluessa ja keskinäisen luottamuksen ilmapiirissä ja että tällainen ilmapiiri on mahdollinen ainoastaan, jos Israel välittömästi lopettaa siirtokuntien rakentamisen; muistuttaa, että EU on palestiinalaishallinnon suurin avunantaja ja Israelin tärkein kauppakumppani ja että siksi on EU:n välittömän edun mukaista taivutella molemmat osapuolet etsimään mahdollisimman pian ratkaisua selvitettäviin peruskysymyksiin (kuten pakolaiset ja Jerusalemin rajat ja asema) sekä perustamaan elinkykyisen palestiinalaisvaltion, joka elää rauhassa Israelin valtion rinnalla; korostaa, että kahden valtion ratkaisu on välttämätön, ja tunnustaa molempien valtioiden oikeuden rauhanomaiseen rinnakkaineloon, turvallisuuteen ja hyvinvointiin; pitää sen vuoksi ilahduttavina 13. joulukuuta 2010 annettuja neuvoston päätelmiä Lähi-idän rauhanprosessista ja EU:n ilmoitusta, että se haluaa auttaa osapuolia tämän päämäärän saavuttamisessa;

| 64. | kehottaa EU:ta omaksumaan 12. joulukuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti voimakkaamman poliittisen roolin, joka vastaa sen taloudellista panostusta alueella; on vakuuttunut siitä, että EU:n Lähi-idän-politiikka on pikaisesti ja kattavasti määriteltävä uudelleen, jotta EU voi toimia päättäväisesti ja johdonmukaisesti poliittisessa roolissaan; katsoo, että samalla on käytettävä tehokkaita diplomaattisia keinoja, jotka edistävät rauhaa ja turvallisuutta tällä EU:lle strategisesti erittäin tärkeällä lähialueella; kehottaa korkeaa edustajaa esittämään aluetta varten uutta EU-strategiaa, jossa määritellään EU:n edut ja tavoitteet ja sen käytettävissä olevat keinot ja pyritään edistämään demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta alueella ja kanavoimaan voimavaroja etenkin kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseen; |
| --- | --- |

64.

kehottaa EU:ta omaksumaan 12. joulukuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti voimakkaamman poliittisen roolin, joka vastaa sen taloudellista panostusta alueella; on vakuuttunut siitä, että EU:n Lähi-idän-politiikka on pikaisesti ja kattavasti määriteltävä uudelleen, jotta EU voi toimia päättäväisesti ja johdonmukaisesti poliittisessa roolissaan; katsoo, että samalla on käytettävä tehokkaita diplomaattisia keinoja, jotka edistävät rauhaa ja turvallisuutta tällä EU:lle strategisesti erittäin tärkeällä lähialueella; kehottaa korkeaa edustajaa esittämään aluetta varten uutta EU-strategiaa, jossa määritellään EU:n edut ja tavoitteet ja sen käytettävissä olevat keinot ja pyritään edistämään demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta alueella ja kanavoimaan voimavaroja etenkin kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseen;

| 65. | on syvästi järkyttynyt Ashrafin leirin asukkaisiin kohdistetusta ja uhreja aiheuttaneesta voimankäytöstä Irakissa ja pitää valitettavana ihmishenkien menetyksiä; kehottaa Irakin hallitusta pidättymään väkivallan käytöstä ja kunnioittamaan leirin asukkaiden ihmisoikeuksia; kehottaa tekemään riippumattoman kansainvälisen tutkinnan, jossa tutkijoilla on vapaa pääsy Ashrafin leirille ja jossa arvioidaan kattavasti tilannetta paikan päällä; kehottaa kaikkia osapuolia ratkaisemaan tilanteen maltillisesti, rauhanomaisesti ja pysyvästi; |
| --- | --- |

65.

on syvästi järkyttynyt Ashrafin leirin asukkaisiin kohdistetusta ja uhreja aiheuttaneesta voimankäytöstä Irakissa ja pitää valitettavana ihmishenkien menetyksiä; kehottaa Irakin hallitusta pidättymään väkivallan käytöstä ja kunnioittamaan leirin asukkaiden ihmisoikeuksia; kehottaa tekemään riippumattoman kansainvälisen tutkinnan, jossa tutkijoilla on vapaa pääsy Ashrafin leirille ja jossa arvioidaan kattavasti tilannetta paikan päällä; kehottaa kaikkia osapuolia ratkaisemaan tilanteen maltillisesti, rauhanomaisesti ja pysyvästi;

| 66. | ilmaisee solidaarisuutensa eteläisten naapurimaiden kansalaisia kohtaan heidän taistellessaan demokratian, vapauden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta; kehottaa EU:ta tarjoamaan selkeää ja ripeää tukea näille uusille pyrkimyksille demokratiaan, vapauteen ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen; on edelleen huolestunut siitä, että EU:n Välimeren alueen politiikan puitteissa ei ole hahmoteltu pitkän aikavälin strategista näkemystä alueen kehityksen edistämiseksi; kehottaa tarkentamaan ja kehittämään Välimeren unionin toimintaperusteita, tavoitteita ja työmenetelmiä; katsoo siksi, että on äärimmäisen tärkeää ja kiireellistä harkita uudelleen ja uudistaa EU:n Välimeren alueen strategiaa, ja vaatii, että Euroopan naapuruuspolitiikan strategisen uudelleentarkastelun yhteydessä on otettava huomioon alueen viimeaikainen kehitys ja käynnistettävä poliittinen vuoropuhelu EU:n eteläisten naapurien kanssa; pyytää lisäksi uudistamaan Välimeren unionia siten, että voidaan aktiivisesti ja tehokkaasti edistää demokraattisia, kestäviä ja oikeudenmukaisia yhteiskuntia koko alueella; korostaa, että naisten osallistuminen demokraattiseen muutokseen ja institutionaalisiin uudistuksiin on tärkeää; korostaa jälleen, että demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallintotapa, korruption torjuminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ovat oleellisia tekijöitä tässä vuoropuhelussa; |
| --- | --- |

66.

ilmaisee solidaarisuutensa eteläisten naapurimaiden kansalaisia kohtaan heidän taistellessaan demokratian, vapauden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta; kehottaa EU:ta tarjoamaan selkeää ja ripeää tukea näille uusille pyrkimyksille demokratiaan, vapauteen ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen; on edelleen huolestunut siitä, että EU:n Välimeren alueen politiikan puitteissa ei ole hahmoteltu pitkän aikavälin strategista näkemystä alueen kehityksen edistämiseksi; kehottaa tarkentamaan ja kehittämään Välimeren unionin toimintaperusteita, tavoitteita ja työmenetelmiä; katsoo siksi, että on äärimmäisen tärkeää ja kiireellistä harkita uudelleen ja uudistaa EU:n Välimeren alueen strategiaa, ja vaatii, että Euroopan naapuruuspolitiikan strategisen uudelleentarkastelun yhteydessä on otettava huomioon alueen viimeaikainen kehitys ja käynnistettävä poliittinen vuoropuhelu EU:n eteläisten naapurien kanssa; pyytää lisäksi uudistamaan Välimeren unionia siten, että voidaan aktiivisesti ja tehokkaasti edistää demokraattisia, kestäviä ja oikeudenmukaisia yhteiskuntia koko alueella; korostaa, että naisten osallistuminen demokraattiseen muutokseen ja institutionaalisiin uudistuksiin on tärkeää; korostaa jälleen, että demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallintotapa, korruption torjuminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ovat oleellisia tekijöitä tässä vuoropuhelussa;

| 67. | muistuttaa roolistaan EU:n talousarviomenettelyssä ja korostaa, että on varmistettava Välimeren unionin demokraattinen legitimiteetti, päätöksenteon avoimuus ja Euroopan parlamentin, Välimeren unionin parlamentaarisen yleiskokouksen ja kansallisten parlamenttien osallistuminen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

67.

muistuttaa roolistaan EU:n talousarviomenettelyssä ja korostaa, että on varmistettava Välimeren unionin demokraattinen legitimiteetti, päätöksenteon avoimuus ja Euroopan parlamentin, Välimeren unionin parlamentaarisen yleiskokouksen ja kansallisten parlamenttien osallistuminen päätöksentekoon;

| 68. | seuraa tarkasti Tunisian ja Egyptin sekä alueen muiden maiden tilannetta; tukee kansojen oikeutettuja pyrkimyksiä demokratiaan, vapauteen ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen; kehottaa EU:ta luomaan yhteisiin etuihin perustuvan kumppanuuden, jossa keskitytään työllisyyteen ja koulutukseen, jotta voidaan auttaa lievittämään näitä maita parhaillaan koettelevaa sosiaali- ja talouskriisiä ja antaa mahdollisesti tarvittavaa apua käynnissä olevien poliittisten uudistusten sekä sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen tukemiseksi; korostaa, että on tärkeää tukea institutionaalisten valmiuksien ja riippumattoman oikeuslaitoksen kehittämistä, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vahvistamista ja moniarvoisten poliittisten puolueiden muodostamista maallisen järjestelmän puitteissa; pitää myönteisenä kehityksenä perustuslain uudistamista koskevan kansanäänestyksen järjestämistä Egyptissä; kannustaa Egyptin viranomaisia jatkamaan perustuslain ja vaalilainsäädännön uudistamista, jotta voidaan järjestää vapaat ja rehelliset vaalit; |
| --- | --- |

68.

seuraa tarkasti Tunisian ja Egyptin sekä alueen muiden maiden tilannetta; tukee kansojen oikeutettuja pyrkimyksiä demokratiaan, vapauteen ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen; kehottaa EU:ta luomaan yhteisiin etuihin perustuvan kumppanuuden, jossa keskitytään työllisyyteen ja koulutukseen, jotta voidaan auttaa lievittämään näitä maita parhaillaan koettelevaa sosiaali- ja talouskriisiä ja antaa mahdollisesti tarvittavaa apua käynnissä olevien poliittisten uudistusten sekä sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen tukemiseksi; korostaa, että on tärkeää tukea institutionaalisten valmiuksien ja riippumattoman oikeuslaitoksen kehittämistä, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vahvistamista ja moniarvoisten poliittisten puolueiden muodostamista maallisen järjestelmän puitteissa; pitää myönteisenä kehityksenä perustuslain uudistamista koskevan kansanäänestyksen järjestämistä Egyptissä; kannustaa Egyptin viranomaisia jatkamaan perustuslain ja vaalilainsäädännön uudistamista, jotta voidaan järjestää vapaat ja rehelliset vaalit;

| 69. | pitää valitettavana, että EU:n jäsenvaltioiden välinen epäyhtenäisyys sen suhteen, kuinka Libyan tilanteeseen olisi reagoitava, on kaventanut korkean edustajan mahdollisuuksia toteuttaa kattavasti YUTP:tä tässä asiassa; pitää kuitenkin myönteisenä neuvoston päätöstä perustaa EU:n sotilasoperaatio (EUFOR Libya) tukemaan Libyan kriisitilanteen vuoksi toteutettavia humanitaarisia avustustoimia; |
| --- | --- |

69.

pitää valitettavana, että EU:n jäsenvaltioiden välinen epäyhtenäisyys sen suhteen, kuinka Libyan tilanteeseen olisi reagoitava, on kaventanut korkean edustajan mahdollisuuksia toteuttaa kattavasti YUTP:tä tässä asiassa; pitää kuitenkin myönteisenä neuvoston päätöstä perustaa EU:n sotilasoperaatio (EUFOR Libya) tukemaan Libyan kriisitilanteen vuoksi toteutettavia humanitaarisia avustustoimia;

| 70. | painottaa, että Syyrian rauhanomaisiin mielenosoittajiin kohdistuvat väkivaltaiset kurinpitotoimenpiteet, jotka ovat johtaneet satojen ihmisten kuolemaan ja pidätyksiin, on lopetettava välittömästi; kehottaa Syyrian presidenttiä ja hallitusta ottamaan huomioon Syyrian kansan legitiimit vaatimukset siten, että presidentti ja hallitus sitoutuvat todelliseen kansalliseen vuoropuheluun, jonka tavoitteena on toteuttaa tärkeitä poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia ja lopettaa poliittisen opposition, kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeusaktivistien sortaminen; pitää tervetulleena YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmaa, jossa tuomitaan Syyrian hallituksen väkivalta rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan ja jonka nojalla Syyriaan lähetetään YK:n ihmisoikeusvaltuutetun selvitysvaltuuskunta; vaatii EU:ta ja sen jäsenvaltioita huomioimaan täysimääräisesti Syyriassa käynnissä olevat tapahtumat kahdenvälisissä suhteissaan maan kanssa, mukaan luettuina EU:n ja Syyrian assosiaatiosopimuksen lisäneuvottelujen keskeyttäminen, Syyrian viranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön uudelleentarkastelu eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen puitteissa sekä Syyrian hallintoon kohdistettavat todelliset täsmäpakotteet, joiden tavoitteena on muuttaa hallinnon toimintalinjaa; |
| --- | --- |

70.

painottaa, että Syyrian rauhanomaisiin mielenosoittajiin kohdistuvat väkivaltaiset kurinpitotoimenpiteet, jotka ovat johtaneet satojen ihmisten kuolemaan ja pidätyksiin, on lopetettava välittömästi; kehottaa Syyrian presidenttiä ja hallitusta ottamaan huomioon Syyrian kansan legitiimit vaatimukset siten, että presidentti ja hallitus sitoutuvat todelliseen kansalliseen vuoropuheluun, jonka tavoitteena on toteuttaa tärkeitä poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia ja lopettaa poliittisen opposition, kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeusaktivistien sortaminen; pitää tervetulleena YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmaa, jossa tuomitaan Syyrian hallituksen väkivalta rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan ja jonka nojalla Syyriaan lähetetään YK:n ihmisoikeusvaltuutetun selvitysvaltuuskunta; vaatii EU:ta ja sen jäsenvaltioita huomioimaan täysimääräisesti Syyriassa käynnissä olevat tapahtumat kahdenvälisissä suhteissaan maan kanssa, mukaan luettuina EU:n ja Syyrian assosiaatiosopimuksen lisäneuvottelujen keskeyttäminen, Syyrian viranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön uudelleentarkastelu eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen puitteissa sekä Syyrian hallintoon kohdistettavat todelliset täsmäpakotteet, joiden tavoitteena on muuttaa hallinnon toimintalinjaa;

| 71. | kehottaa Bahrainin ja Jemenin viranomaisia pidättymään voiman käytöstä mielenosoittajia vastaan ja kunnioittamaan heidän kokoontumisoikeuttaan ja sananvapauttaan; korostaa, että kuolemantapauksista ja loukkaantumisista vastuussa olevat on saatettava mahdollisimman pian vastuuseen ja tuotava joko kansallisen oikeuden tai Haagin kansainvälisen rikostuomioistuimen eteen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan Bahrainin ja Jemenin kansojen rauhanomaisia demokraattisia pyrkimyksiä, tarkistamaan politiikkaansa näiden maiden suhteen, noudattamaan EU:n käytännesääntöjä aseiden viennistä ja olemaan valmiina auttamaan konkreettisten poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten uudistussuunnitelmien toteuttamisessa näissä maissa, jos kansalliset viranomaiset sitoutuvat vakavasti asiaan; on syvästi huolestunut Bahrainin tilanteen kehittymisestä ja erityisesti neljän mielenosoittajan tuomitsemisesta kuolemanrangaistukseen 28. huhtikuuta 2011; kehottaa korkeaa edustajaa painostamaan Bahrainin viranomaisia pidättymään kuolemanrangaistusten täytäntöönpanosta ja varmistamaan oikeudenmukainen oikeudenkäynnit, joihin sisältyy asianmukainen oikeudellinen edustus ja muutoksenhakuoikeus; |
| --- | --- |

71.

kehottaa Bahrainin ja Jemenin viranomaisia pidättymään voiman käytöstä mielenosoittajia vastaan ja kunnioittamaan heidän kokoontumisoikeuttaan ja sananvapauttaan; korostaa, että kuolemantapauksista ja loukkaantumisista vastuussa olevat on saatettava mahdollisimman pian vastuuseen ja tuotava joko kansallisen oikeuden tai Haagin kansainvälisen rikostuomioistuimen eteen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan Bahrainin ja Jemenin kansojen rauhanomaisia demokraattisia pyrkimyksiä, tarkistamaan politiikkaansa näiden maiden suhteen, noudattamaan EU:n käytännesääntöjä aseiden viennistä ja olemaan valmiina auttamaan konkreettisten poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten uudistussuunnitelmien toteuttamisessa näissä maissa, jos kansalliset viranomaiset sitoutuvat vakavasti asiaan; on syvästi huolestunut Bahrainin tilanteen kehittymisestä ja erityisesti neljän mielenosoittajan tuomitsemisesta kuolemanrangaistukseen 28. huhtikuuta 2011; kehottaa korkeaa edustajaa painostamaan Bahrainin viranomaisia pidättymään kuolemanrangaistusten täytäntöönpanosta ja varmistamaan oikeudenmukainen oikeudenkäynnit, joihin sisältyy asianmukainen oikeudellinen edustus ja muutoksenhakuoikeus;

| 72. | toistaa täyden tukensa Libanonin erityistuomioistuimelle riippumattomana tuomioistuimena, joka on perustettu YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1757 ja joka täyttää korkeimmat oikeudelliset vaatimukset; vahvistaa lujan tukensa Libanonin itsemääräämisoikeudelle, yhtenäisyydelle ja alueelliselle koskemattomuudelle ja kaikkien libanonilaisten instituutioiden täysipainoiselle toiminnalle; korostaa, että sisäinen vakaus ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen sopivat täysin yhteen; kehottaa Libanonin poliittisia vallanpitäjiä jatkamaan sitoutumistaan avoimeen ja rakentavaan vuoropuheluun kaikkien libanonilaisten hyvinvoinnin, vaurauden ja turvallisuuden vaalimiseksi; kiittää YK:n Libanonissa olevien valvontajoukkojen (UNIFIL) ratkaisevaa roolia ja kehottaa panemaan täytäntöön kaikki YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1701 vaatimukset; |
| --- | --- |

72.

toistaa täyden tukensa Libanonin erityistuomioistuimelle riippumattomana tuomioistuimena, joka on perustettu YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1757 ja joka täyttää korkeimmat oikeudelliset vaatimukset; vahvistaa lujan tukensa Libanonin itsemääräämisoikeudelle, yhtenäisyydelle ja alueelliselle koskemattomuudelle ja kaikkien libanonilaisten instituutioiden täysipainoiselle toiminnalle; korostaa, että sisäinen vakaus ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen sopivat täysin yhteen; kehottaa Libanonin poliittisia vallanpitäjiä jatkamaan sitoutumistaan avoimeen ja rakentavaan vuoropuheluun kaikkien libanonilaisten hyvinvoinnin, vaurauden ja turvallisuuden vaalimiseksi; kiittää YK:n Libanonissa olevien valvontajoukkojen (UNIFIL) ratkaisevaa roolia ja kehottaa panemaan täytäntöön kaikki YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1701 vaatimukset;

Aasia

| 73. | korostaa, että kaikissa pitkän aikavälin ratkaisuissa Afganistanin kriisiin lähtökohtana on oltava, että ratkaisu palvelee Afganistanin kansalaisten etuja, jotka liittyvät sisäiseen turvallisuuteen, väestön suojeluun sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen edistymiseen, ja että ratkaisuun on sisällyttävä konkreettisia toimia köyhyyden ja naisten syrjinnän poistamiseksi sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamisen tehostamiseksi, ja lisäksi sovittelumekanismeja, oopiumin tuotannon lopettaminen, määrätietoinen valtion kehittäminen, Afganistanin integroituminen kansainväliseen yhteisöön ja al-Qaidan karkottaminen maasta; painottaa, että Afganistanille on saatava turvallisuuden vähimmäisstandardit varmistamaan kykenevät poliisivoimat, jolloin ulkomaiset sotilasjoukot voidaan vetää pois maasta; toistaa kantansa, että EU:n ja koko kansainvälisen yhteisön olisi Afganistanissa keskityttävä tarkoituksenmukaisella tavalla tukemaan maata sen rakentaessa omaa valtiotaan ja vahvistaessa demokraattisia instituutioitaan siten, että turvataan kansalaisten edustus, oikeusvaltioperiaate, rauha, alueellinen koskemattomuus sekä kestävä sosiaalinen ja taloudellinen kehitys ja parannetaan kaikkien kansalaisten ja erityisesti naisten ja lasten elinolosuhteita samalla kun otetaan huomioon kaikkien Afganistanin etnisten ja uskonnollisten yhteisöjen historialliset, uskonnolliset, hengelliset ja kulttuuriset perinteet; muistuttaa myös, että on tärkeää tukea kansalaisyhteiskuntaa, kehittää demokraattisia instituutioita esimerkiksi turvallisuusjoukkojen ja tuomarikunnan koulutuksen kautta ja tukea riippumattomia tiedotusvälineitä, kansalaisjärjestöjä ja parlamentaarista valvontaa; |
| --- | --- |

73.

korostaa, että kaikissa pitkän aikavälin ratkaisuissa Afganistanin kriisiin lähtökohtana on oltava, että ratkaisu palvelee Afganistanin kansalaisten etuja, jotka liittyvät sisäiseen turvallisuuteen, väestön suojeluun sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen edistymiseen, ja että ratkaisuun on sisällyttävä konkreettisia toimia köyhyyden ja naisten syrjinnän poistamiseksi sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamisen tehostamiseksi, ja lisäksi sovittelumekanismeja, oopiumin tuotannon lopettaminen, määrätietoinen valtion kehittäminen, Afganistanin integroituminen kansainväliseen yhteisöön ja al-Qaidan karkottaminen maasta; painottaa, että Afganistanille on saatava turvallisuuden vähimmäisstandardit varmistamaan kykenevät poliisivoimat, jolloin ulkomaiset sotilasjoukot voidaan vetää pois maasta; toistaa kantansa, että EU:n ja koko kansainvälisen yhteisön olisi Afganistanissa keskityttävä tarkoituksenmukaisella tavalla tukemaan maata sen rakentaessa omaa valtiotaan ja vahvistaessa demokraattisia instituutioitaan siten, että turvataan kansalaisten edustus, oikeusvaltioperiaate, rauha, alueellinen koskemattomuus sekä kestävä sosiaalinen ja taloudellinen kehitys ja parannetaan kaikkien kansalaisten ja erityisesti naisten ja lasten elinolosuhteita samalla kun otetaan huomioon kaikkien Afganistanin etnisten ja uskonnollisten yhteisöjen historialliset, uskonnolliset, hengelliset ja kulttuuriset perinteet; muistuttaa myös, että on tärkeää tukea kansalaisyhteiskuntaa, kehittää demokraattisia instituutioita esimerkiksi turvallisuusjoukkojen ja tuomarikunnan koulutuksen kautta ja tukea riippumattomia tiedotusvälineitä, kansalaisjärjestöjä ja parlamentaarista valvontaa;

| 74. | toistaa näkemyksensä, että Pakistanilla on keskeinen rooli alueella ja että vakaa, maallinen ja lakia noudattava Pakistan on äärimmäisen tärkeä Afganistanin ja koko alueen vakaudelle; korostaa lisäksi Pakistanin mahdollista keskeistä roolia Afganistanin rauhanprosessissa; painottaa, että Pakistan ei saa olla al-Qaidan ja talibanien turvapaikka; toteaa, että elokuun 2010 tuhotulvat olivat takaisku Pakistanin uudelle hallitukselle, joka oli alkanut edistyä monien ongelmien käsittelyssä; kehottaa neuvostoa ja komissiota yhdessä koko kansainvälisen yhteisön kanssa osoittamaan voimakasta solidaarisuutta ja antamaan konkreettista tukea, jota Pakistan tarvitsee tulvan jälkeiseen jälleenrakentamiseen ja kunnostamiseen ja maan pyrkimykseen rakentaa vahva ja hyvinvoiva yhteiskunta; pitää ilahduttavina ja kannustaa edelleen EU:n toimia poliittisen tuen lisäämiseksi instituutioiden ja valmiuksien kehittämiseksi Pakistanissa ja Pakistanin demokraattisten instituutioiden auttamiseksi ääriliikkeiden torjumisessa pyrkimällä erityisesti kumoamaan jumalanpilkkalait ja tukemalla Pakistanin kansalaisyhteiskuntaa; kehottaa Pakistania välittömästi liittymään ydinsulkusopimukseen ja toimimaan täydessä yhteistyössä Kansainvälisen atomienergiajärjestön kanssa Pakistanin ydinarsenaalin ja -laitosten tuomisessa esiin; |
| --- | --- |

74.

toistaa näkemyksensä, että Pakistanilla on keskeinen rooli alueella ja että vakaa, maallinen ja lakia noudattava Pakistan on äärimmäisen tärkeä Afganistanin ja koko alueen vakaudelle; korostaa lisäksi Pakistanin mahdollista keskeistä roolia Afganistanin rauhanprosessissa; painottaa, että Pakistan ei saa olla al-Qaidan ja talibanien turvapaikka; toteaa, että elokuun 2010 tuhotulvat olivat takaisku Pakistanin uudelle hallitukselle, joka oli alkanut edistyä monien ongelmien käsittelyssä; kehottaa neuvostoa ja komissiota yhdessä koko kansainvälisen yhteisön kanssa osoittamaan voimakasta solidaarisuutta ja antamaan konkreettista tukea, jota Pakistan tarvitsee tulvan jälkeiseen jälleenrakentamiseen ja kunnostamiseen ja maan pyrkimykseen rakentaa vahva ja hyvinvoiva yhteiskunta; pitää ilahduttavina ja kannustaa edelleen EU:n toimia poliittisen tuen lisäämiseksi instituutioiden ja valmiuksien kehittämiseksi Pakistanissa ja Pakistanin demokraattisten instituutioiden auttamiseksi ääriliikkeiden torjumisessa pyrkimällä erityisesti kumoamaan jumalanpilkkalait ja tukemalla Pakistanin kansalaisyhteiskuntaa; kehottaa Pakistania välittömästi liittymään ydinsulkusopimukseen ja toimimaan täydessä yhteistyössä Kansainvälisen atomienergiajärjestön kanssa Pakistanin ydinarsenaalin ja -laitosten tuomisessa esiin;

| 75. | tukee täysin E3+3:n sitoutumista siihen, että Iranin ydinkysymyksessä pyritään pikaiseen neuvotteluratkaisuun, jotta voidaan palauttaa kansainvälinen luottamus Iranin ydinohjelman puhtaaseen rauhanomaisuuteen ydinsulkusopimuksen pääperiaatteen mukaisesti; tukee neuvoston kaksitahoista lähestymistapaa diplomaattisen ratkaisun löytämiseksi, koska se on ainoa mahdollinen toimintatapa Iranin ydinkysymyksessä; pitää valitettavana, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1929(2010), jolla otetaan käyttöön neljäs Irania koskevien ydinohjelmaan kohdistettujen pakotteiden sarja, sekä EU:n, Yhdysvaltojen, Japanin, Kanadan ja Australian ilmoittamat rajoittavat lisätoimenpiteet, on nyt tullut tarpeelliseksi, koska Iran ei ole ollut halukas täyteen yhteistyöhän Kansainvälisen atomienenergiajärjestön (IAEA) kanssa sen ydinohjelman tavoitteista; korostaa, että ratkaisua ydinkysymykseen ei voida löytää EU:n Iranin kansalaisyhteiskunnalle antaman tuen tai niiden oikeutettujen vaatimusten kustannuksella, joita Iranin kansalaisyhteiskunta esittää universaaleista ihmisoikeuksista ja aidosti demokraattisista vaaleista; |
| --- | --- |

75.

tukee täysin E3+3:n sitoutumista siihen, että Iranin ydinkysymyksessä pyritään pikaiseen neuvotteluratkaisuun, jotta voidaan palauttaa kansainvälinen luottamus Iranin ydinohjelman puhtaaseen rauhanomaisuuteen ydinsulkusopimuksen pääperiaatteen mukaisesti; tukee neuvoston kaksitahoista lähestymistapaa diplomaattisen ratkaisun löytämiseksi, koska se on ainoa mahdollinen toimintatapa Iranin ydinkysymyksessä; pitää valitettavana, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1929(2010), jolla otetaan käyttöön neljäs Irania koskevien ydinohjelmaan kohdistettujen pakotteiden sarja, sekä EU:n, Yhdysvaltojen, Japanin, Kanadan ja Australian ilmoittamat rajoittavat lisätoimenpiteet, on nyt tullut tarpeelliseksi, koska Iran ei ole ollut halukas täyteen yhteistyöhän Kansainvälisen atomienenergiajärjestön (IAEA) kanssa sen ydinohjelman tavoitteista; korostaa, että ratkaisua ydinkysymykseen ei voida löytää EU:n Iranin kansalaisyhteiskunnalle antaman tuen tai niiden oikeutettujen vaatimusten kustannuksella, joita Iranin kansalaisyhteiskunta esittää universaaleista ihmisoikeuksista ja aidosti demokraattisista vaaleista;

| 76. | tuomitsee jyrkästi Iranin presidentin jatkuvan provosoivan ja yllyttävän antisemitistisen retoriikan ja sen että hän on kehottanut Israelin "täydelliseen hävittämiseen", ja pitää erityisen valitettavina uhkauksia, joita on esitetty Israelin valtion olemassaoloa vastaan; on hyvin huolissaan dramaattisesti lisääntyvistä teloituksista Iranissa, joissa on viime kädessä kysymys laittomista, ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä tapahtuvista valtion tekemistä murhista, sekä jatkuvasta ja järjestelmällisestä painostuksesta niitä kansalaisia kohtaan, jotka tavoittelevat vapautta ja demokratiaa; korostaa, että Euroopan parlamentin ja Majlisin valtuuskuntien virallisia kontakteja olisi käytettävä myös keskusteluun ihmisoikeuskysymyksistä ja että kontaktien ehtona olisi oltava mahdollisuus tavata vapaasti poliittisia vankeja ja ihmisoikeusaktivisteja, ja katsoo, että edustajien olisi sallittava keskustella vapaasti erilaisista poliittisista mielipiteistä; kehottaa korkeaa edustajaa tekemään järjestelyjä EU:n Iranin-edustuston avaamiseksi uudelleen, jotta tilannetta voitaisiin seurata paikan päällä EU:n näkökulmasta; kehottaa Iranin hallintoa pidättymään sekaantumasta Irakin sisäisiin asioihin; |
| --- | --- |

76.

tuomitsee jyrkästi Iranin presidentin jatkuvan provosoivan ja yllyttävän antisemitistisen retoriikan ja sen että hän on kehottanut Israelin "täydelliseen hävittämiseen", ja pitää erityisen valitettavina uhkauksia, joita on esitetty Israelin valtion olemassaoloa vastaan; on hyvin huolissaan dramaattisesti lisääntyvistä teloituksista Iranissa, joissa on viime kädessä kysymys laittomista, ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä tapahtuvista valtion tekemistä murhista, sekä jatkuvasta ja järjestelmällisestä painostuksesta niitä kansalaisia kohtaan, jotka tavoittelevat vapautta ja demokratiaa; korostaa, että Euroopan parlamentin ja Majlisin valtuuskuntien virallisia kontakteja olisi käytettävä myös keskusteluun ihmisoikeuskysymyksistä ja että kontaktien ehtona olisi oltava mahdollisuus tavata vapaasti poliittisia vankeja ja ihmisoikeusaktivisteja, ja katsoo, että edustajien olisi sallittava keskustella vapaasti erilaisista poliittisista mielipiteistä; kehottaa korkeaa edustajaa tekemään järjestelyjä EU:n Iranin-edustuston avaamiseksi uudelleen, jotta tilannetta voitaisiin seurata paikan päällä EU:n näkökulmasta; kehottaa Iranin hallintoa pidättymään sekaantumasta Irakin sisäisiin asioihin;

| 77. | on tyytyväinen Kiinan kanssa eri aloilla käytävän vuoropuhelun tehostumiseen ja kehottaa tekemään yhteistyötä äskettäisessä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa esiin otetuissa kiistakysymyksissä; pitää ilahduttavana edistymistä paremman taloudellisen ja oikeudellisen hallintotavan luomisessa; on erittäin huolissaan jatkuvista vakavista ja järjestelmällisistä ihmisoikeuksien ja erityisesti tiibetiläis-, uiguuri- ja mongolivähemmistöjen oikeuksien loukkauksista Kiinassa ja kehottaa korkeaa edustajaa tehostamaan ihmisoikeusvuoropuhelua ja varmistamaan, että ihmisoikeudet ovat jatkuvasti asialistalla; |
| --- | --- |

77.

on tyytyväinen Kiinan kanssa eri aloilla käytävän vuoropuhelun tehostumiseen ja kehottaa tekemään yhteistyötä äskettäisessä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa esiin otetuissa kiistakysymyksissä; pitää ilahduttavana edistymistä paremman taloudellisen ja oikeudellisen hallintotavan luomisessa; on erittäin huolissaan jatkuvista vakavista ja järjestelmällisistä ihmisoikeuksien ja erityisesti tiibetiläis-, uiguuri- ja mongolivähemmistöjen oikeuksien loukkauksista Kiinassa ja kehottaa korkeaa edustajaa tehostamaan ihmisoikeusvuoropuhelua ja varmistamaan, että ihmisoikeudet ovat jatkuvasti asialistalla;

| 78. | toteaa, että Japanin tuhoisa maanjäristys, tsunami ja ydinkatastrofi vaikuttavat merkittävästi Japanin-suhteisiin ja odottaa EU:n osoittavan solidaarisuutta ja tukevan Japanin viranomaisia, jotta maa selviää katastrofista; katsoo, että suhteet Japaniin, joka jakaa EU:n demokraattiset arvot ja huolen ihmisoikeuksista, ovat erityisesti näiden dramaattisten tapahtumien jälkeen äärimmäisen tärkeät sekä taloudellisesti että kansainvälisillä foorumeilla tehtävän yhteistyön kannalta; korostaa, että on pyrittävä lisäämään yhteistyötä Japanin kanssa ja poistamaan jäljellä olevat esteet keskinäiseltä markkinapääsyltä ja että nämä pyrkimykset eivät saa jäädä nykyisen Kiinaan keskittymisen varjoon; |
| --- | --- |

78.

toteaa, että Japanin tuhoisa maanjäristys, tsunami ja ydinkatastrofi vaikuttavat merkittävästi Japanin-suhteisiin ja odottaa EU:n osoittavan solidaarisuutta ja tukevan Japanin viranomaisia, jotta maa selviää katastrofista; katsoo, että suhteet Japaniin, joka jakaa EU:n demokraattiset arvot ja huolen ihmisoikeuksista, ovat erityisesti näiden dramaattisten tapahtumien jälkeen äärimmäisen tärkeät sekä taloudellisesti että kansainvälisillä foorumeilla tehtävän yhteistyön kannalta; korostaa, että on pyrittävä lisäämään yhteistyötä Japanin kanssa ja poistamaan jäljellä olevat esteet keskinäiseltä markkinapääsyltä ja että nämä pyrkimykset eivät saa jäädä nykyisen Kiinaan keskittymisen varjoon;

| 79. | suhtautuu myönteisesti osapuolten Taiwaninsalmen molemmilla puolilla toteuttamista toimista, joiden tuloksena on allekirjoitettu noin 15 sopimusta, mukaan lukien kesäkuussa 2010 allekirjoitettu taloudellista yhteistyötä koskeva puitesopimus (ECFA) ja sopimus immateriaalioikeuksista; tukee voimakkaasti EU:n ja Taiwanin taloussuhteiden vahvistamista ja EU:n ja Taiwanin talousyhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamista, kun otetaan huomioon, että Kiinan ja Taiwanin taloussuhteiden laajentuminen on molempien osapuolten ja EU:n edun mukaista; toistaa tukensa Taiwanin tarkoituksenmukaiselle osallistumiselle tarkkailijana sellaisiin kansainvälisiin järjestöihin ja toimiin kuin ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus, Maailman terveysjärjestö ja Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö; on tyytyväinen EU:n päätökseen myöntää Taiwanin kansalaisille viisumipoikkeus, joka osaltaan vahvistaa kauppa- ja investointisuhteita EU:n ja Taiwanin välillä sekä ihmisten välisiä kontakteja; |
| --- | --- |

79.

suhtautuu myönteisesti osapuolten Taiwaninsalmen molemmilla puolilla toteuttamista toimista, joiden tuloksena on allekirjoitettu noin 15 sopimusta, mukaan lukien kesäkuussa 2010 allekirjoitettu taloudellista yhteistyötä koskeva puitesopimus (ECFA) ja sopimus immateriaalioikeuksista; tukee voimakkaasti EU:n ja Taiwanin taloussuhteiden vahvistamista ja EU:n ja Taiwanin talousyhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamista, kun otetaan huomioon, että Kiinan ja Taiwanin taloussuhteiden laajentuminen on molempien osapuolten ja EU:n edun mukaista; toistaa tukensa Taiwanin tarkoituksenmukaiselle osallistumiselle tarkkailijana sellaisiin kansainvälisiin järjestöihin ja toimiin kuin ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus, Maailman terveysjärjestö ja Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö; on tyytyväinen EU:n päätökseen myöntää Taiwanin kansalaisille viisumipoikkeus, joka osaltaan vahvistaa kauppa- ja investointisuhteita EU:n ja Taiwanin välillä sekä ihmisten välisiä kontakteja;

| 80. | tunnustaa Intian valtavan merkityksen nousevana alueellisena taloudellisena voimana ja Euroopan merkittävänä demokraattisena kumppanina; on tyytyväinen Intian yhteistyöhön EU:n kanssa erityisesti Afganistanissa ja Atalanta-operaatiossa; kehottaa tehostamaan yhteistyötä asioissa, jotka koskevat ydinaseriisuntaa, ilmastonmuutosta, maailmanlaajuista talouden hallintaa ja demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien edistämistä; on huolestunut kansalaisvapauksien ja ihmisoikeuksien kyseenalaistamisesta Jammussa ja Kashmirissa ja edelleen jatkuvasta kastijakoon perustuvasta kulttuurisesta syrjinnästä; odottaa, että strateginen kumppanuus Intian kanssa kehittyy yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti niin, että saadaan konkreettisia tuloksia; odottaa, että neuvottelut vapaakauppasopimuksesta saatetaan pikaisesti loppuun ja sopimus allekirjoitetaan, mutta korostaa, että sopimusneuvottelut eivät missään tapauksessa saa vaarantaa pyrkimyksiä vähentää köyhyyttä Intiassa; |
| --- | --- |

80.

tunnustaa Intian valtavan merkityksen nousevana alueellisena taloudellisena voimana ja Euroopan merkittävänä demokraattisena kumppanina; on tyytyväinen Intian yhteistyöhön EU:n kanssa erityisesti Afganistanissa ja Atalanta-operaatiossa; kehottaa tehostamaan yhteistyötä asioissa, jotka koskevat ydinaseriisuntaa, ilmastonmuutosta, maailmanlaajuista talouden hallintaa ja demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien edistämistä; on huolestunut kansalaisvapauksien ja ihmisoikeuksien kyseenalaistamisesta Jammussa ja Kashmirissa ja edelleen jatkuvasta kastijakoon perustuvasta kulttuurisesta syrjinnästä; odottaa, että strateginen kumppanuus Intian kanssa kehittyy yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti niin, että saadaan konkreettisia tuloksia; odottaa, että neuvottelut vapaakauppasopimuksesta saatetaan pikaisesti loppuun ja sopimus allekirjoitetaan, mutta korostaa, että sopimusneuvottelut eivät missään tapauksessa saa vaarantaa pyrkimyksiä vähentää köyhyyttä Intiassa;

Afrikka

| 81. | antaa voimakkaan tukensa ja kannustuksensa kumppanuudelle Afrikan unionin ja muiden Afrikan alueellisten järjestöjen kanssa käsiteltäessä Afrikan mantereen vakauteen ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä ja varmistettaessa edistys muilla avainalueilla, joita ovat demokraattinen hallintotapa ja ihmisoikeudet, ilmastonmuutos ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen; katsoo, että prosessi, jossa Afrikan unioni ottaa asteittain haltuunsa Afrikan turvallisuus- ja vakauskysymykset ja varsinkin rauhanturvaamisoperaatiot ja kasvattaa vaikutusvaltaansa niiden suhteen, edellyttää instituutioiden kehittämistä ja tehokkaampaa päätöksentekoa Afrikan unionin sisällä ja että EU:n olisi avustettava Afrikan unionia tässä asiassa; |
| --- | --- |

81.

antaa voimakkaan tukensa ja kannustuksensa kumppanuudelle Afrikan unionin ja muiden Afrikan alueellisten järjestöjen kanssa käsiteltäessä Afrikan mantereen vakauteen ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä ja varmistettaessa edistys muilla avainalueilla, joita ovat demokraattinen hallintotapa ja ihmisoikeudet, ilmastonmuutos ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen; katsoo, että prosessi, jossa Afrikan unioni ottaa asteittain haltuunsa Afrikan turvallisuus- ja vakauskysymykset ja varsinkin rauhanturvaamisoperaatiot ja kasvattaa vaikutusvaltaansa niiden suhteen, edellyttää instituutioiden kehittämistä ja tehokkaampaa päätöksentekoa Afrikan unionin sisällä ja että EU:n olisi avustettava Afrikan unionia tässä asiassa;

| 82. | ilmaisee tukensa päätökselle määritellä Afrikan sarven aluetta koskeva kattava EU:n toimintalinjaus, jonka mukaisesti autetaan rakentamaan uudelleen valtiollisia instituutioita Somaliaan ja kytketään ihmisten turvallisuus kehitykseen ja oikeusvaltion periaatteiden, ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien kunnioittamiseen ja hyödynnetään näin kaikkia EU:n välineitä kestävien ratkaisujen löytämiseksi; |
| --- | --- |

82.

ilmaisee tukensa päätökselle määritellä Afrikan sarven aluetta koskeva kattava EU:n toimintalinjaus, jonka mukaisesti autetaan rakentamaan uudelleen valtiollisia instituutioita Somaliaan ja kytketään ihmisten turvallisuus kehitykseen ja oikeusvaltion periaatteiden, ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien kunnioittamiseen ja hyödynnetään näin kaikkia EU:n välineitä kestävien ratkaisujen löytämiseksi;

| 83. | pitää ilahduttavana EU:n halua tukea Sudanin yleisen rauhansopimuksen rauhanomaista täytäntöönpanoa ja toimia kestävän alueellisen vakauden saavuttamiseksi; korostaa samalla, että on tehostettava pyrkimyksiä puuttua turvattomuuteen ja saada aikaan kestävä rauhansopimus Darfurissa; katsoo, että Etelä-Sudanin tuleva itsenäisyys vaikuttaa kulttuurisesti jakautuneiden maiden vakauteen ja synnyttää haasteita, joihin korkean edustajan olisi oltava varautunut; onnittelee Sudanin kansaa Etelä-Sudanin kansanäänestyksen sujuvasta toimittamisesta, jonka EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunta on vahvistanut; kehottaa EU:ta jatkamaan osapuolten toimien tukemista, jotta voidaan edetä yleisen rauhansopimuksen avoimina olevissa kysymyksissä, ja kiinnittämään erityistä huomiota pakolaisten ja paluumuuttajien tilanteeseen sekä käsittelemään tarvittavia toimia pohjois-etelä-suhteiden kestävyyden takaamiseksi kansanäänestyksen jälkeen; |
| --- | --- |

83.

pitää ilahduttavana EU:n halua tukea Sudanin yleisen rauhansopimuksen rauhanomaista täytäntöönpanoa ja toimia kestävän alueellisen vakauden saavuttamiseksi; korostaa samalla, että on tehostettava pyrkimyksiä puuttua turvattomuuteen ja saada aikaan kestävä rauhansopimus Darfurissa; katsoo, että Etelä-Sudanin tuleva itsenäisyys vaikuttaa kulttuurisesti jakautuneiden maiden vakauteen ja synnyttää haasteita, joihin korkean edustajan olisi oltava varautunut; onnittelee Sudanin kansaa Etelä-Sudanin kansanäänestyksen sujuvasta toimittamisesta, jonka EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunta on vahvistanut; kehottaa EU:ta jatkamaan osapuolten toimien tukemista, jotta voidaan edetä yleisen rauhansopimuksen avoimina olevissa kysymyksissä, ja kiinnittämään erityistä huomiota pakolaisten ja paluumuuttajien tilanteeseen sekä käsittelemään tarvittavia toimia pohjois-etelä-suhteiden kestävyyden takaamiseksi kansanäänestyksen jälkeen;

| 84. | muistuttaa, että Alassane Ouattara on 28. marraskuuta 2010 pidettyjen Norsunluurannikon presidentinvaalien ainoa laillinen voittaja ja että vaalien tuloksia ei voida kiistää; panee merkille aikaisemman johtajan Laurent Gbagbon pidätyksen ja toivoo, että tämä vaikuttaa väkivallan loppumiseen; vaatii maan kaikkia poliittisia vallanpitäjiä ja sotavoimia kunnioittamaan norsunluurannikkolaisten äänestäjien tahtoa ja varmistamaan rauhanomaisen vallansiirron viipymättä; kehottaa palauttaa lain ja järjestyksen; kehottaa EU:ta tukemaan kaikin puolin presidentti Quattaraa hänen pyrkiessään aikaansaamaan sovinnon, palauttamaan tilanteen normaaliksi ja edistämään kehitystä sekä norsunluurannikkolaisten hyvinvointia ja maan vakautta; |
| --- | --- |

84.

muistuttaa, että Alassane Ouattara on 28. marraskuuta 2010 pidettyjen Norsunluurannikon presidentinvaalien ainoa laillinen voittaja ja että vaalien tuloksia ei voida kiistää; panee merkille aikaisemman johtajan Laurent Gbagbon pidätyksen ja toivoo, että tämä vaikuttaa väkivallan loppumiseen; vaatii maan kaikkia poliittisia vallanpitäjiä ja sotavoimia kunnioittamaan norsunluurannikkolaisten äänestäjien tahtoa ja varmistamaan rauhanomaisen vallansiirron viipymättä; kehottaa palauttaa lain ja järjestyksen; kehottaa EU:ta tukemaan kaikin puolin presidentti Quattaraa hänen pyrkiessään aikaansaamaan sovinnon, palauttamaan tilanteen normaaliksi ja edistämään kehitystä sekä norsunluurannikkolaisten hyvinvointia ja maan vakautta;

| 85. | katsoo, että EU:n olisi määriteltävä kattavasti lähestymistapansa Sahelin alueen turvallisuus- ja vakausongelmiin; korostaa, että terrorismi ja kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus (huumeiden, aseiden, savukkeiden ja ihmisten salakuljetus) aiheuttavat vakavia uhkia paitsi alueen maille, myös suoraan EU:lle; pitää välttämättömänä, että EU auttaa alueen maita kehittämään toimintalinjoja ja välineitä näiden kasvavien turvallisuusuhkien käsittelemiseksi ja käyttää kaikkia EU:n välineitä Länsi-Saharan konfliktin ja muiden pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiseksi, demokraattisten uudistusten edistämiseksi kaikissa alueen maissa, köyhyyden poistamiseksi, kestävän kehityksen varmistamiseksi, ilmastonmuutokseen alueella liittyvien huolenaiheiden käsittelemiseksi, etelä-etelä- ja etelä-pohjoinen-suuntaisten muuttovirtojen hallitsemiseksi, demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien edistämiseksi, (erityisesti turvallisuusalan) instituutioiden kehittämiseksi ja järjestyneen rikollisuuden torjumiseksi; katsoo, että olisi myös luotava prosessi, jolla rakennetaan yksimielisyyttä alueen valtioiden välille yhdessä Afrikan unionin kanssa, joka asteittain ottaisi sen vastuulleen; |
| --- | --- |

85.

katsoo, että EU:n olisi määriteltävä kattavasti lähestymistapansa Sahelin alueen turvallisuus- ja vakausongelmiin; korostaa, että terrorismi ja kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus (huumeiden, aseiden, savukkeiden ja ihmisten salakuljetus) aiheuttavat vakavia uhkia paitsi alueen maille, myös suoraan EU:lle; pitää välttämättömänä, että EU auttaa alueen maita kehittämään toimintalinjoja ja välineitä näiden kasvavien turvallisuusuhkien käsittelemiseksi ja käyttää kaikkia EU:n välineitä Länsi-Saharan konfliktin ja muiden pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiseksi, demokraattisten uudistusten edistämiseksi kaikissa alueen maissa, köyhyyden poistamiseksi, kestävän kehityksen varmistamiseksi, ilmastonmuutokseen alueella liittyvien huolenaiheiden käsittelemiseksi, etelä-etelä- ja etelä-pohjoinen-suuntaisten muuttovirtojen hallitsemiseksi, demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien edistämiseksi, (erityisesti turvallisuusalan) instituutioiden kehittämiseksi ja järjestyneen rikollisuuden torjumiseksi; katsoo, että olisi myös luotava prosessi, jolla rakennetaan yksimielisyyttä alueen valtioiden välille yhdessä Afrikan unionin kanssa, joka asteittain ottaisi sen vastuulleen;

| 86. | suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen Zimbabwea koskevien rajoittavien toimenpiteiden uudistamisesta tiettyjä Mugaben hallintoa vallassa pitäviä poliitikkoja, virkamiehiä ja yrityksiä vastaan; pitää valitettavana, että riittävä demokraattinen muutos ei ole vielä tapahtunut ja kehottaa erityisesti SADC-maita huolehtimaan siitä, että Zimbabwea autetaan pian järjestämään vapaat ja rehelliset vaalit, joita tarkkaillaan kansainvälisesti, ja että maa etenee nopeasti kohti sujuvaa vallansiirtoa; |
| --- | --- |

86.

suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen Zimbabwea koskevien rajoittavien toimenpiteiden uudistamisesta tiettyjä Mugaben hallintoa vallassa pitäviä poliitikkoja, virkamiehiä ja yrityksiä vastaan; pitää valitettavana, että riittävä demokraattinen muutos ei ole vielä tapahtunut ja kehottaa erityisesti SADC-maita huolehtimaan siitä, että Zimbabwea autetaan pian järjestämään vapaat ja rehelliset vaalit, joita tarkkaillaan kansainvälisesti, ja että maa etenee nopeasti kohti sujuvaa vallansiirtoa;

| 87. | on huolestunut siitä, että YTPP-operaatio Guinea-Bissaussa lopetettiin syyskuussa 2010; kehottaa neuvostoa ja korkeaa edustajaa harkitsemaan uusia tapoja, joilla torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta Guinea-Bissaussa ja estetään maata muuttumasta huumevaltioksi; |
| --- | --- |

87.

on huolestunut siitä, että YTPP-operaatio Guinea-Bissaussa lopetettiin syyskuussa 2010; kehottaa neuvostoa ja korkeaa edustajaa harkitsemaan uusia tapoja, joilla torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta Guinea-Bissaussa ja estetään maata muuttumasta huumevaltioksi;

Latinalainen Amerikka

| 88. | pitää ilahduttavana, että on saatu päätökseen neuvottelut assosiaatiosopimuksesta Keski-Amerikan maiden kanssa ja monenvälisestä kauppasopimuksesta Perun ja Kolumbian kanssa; korostaa kuitenkin, että EU:n olisi edelleen annettava etusija Latinalaisen Amerikan alueelliselle yhdentymiselle; panee tyytyväisenä merkille, että neuvottelut assosiaatiosopimuksesta Mercosurin kanssa on käynnistetty uudelleen, ja kehottaa saattamaan ne pikaisesti päätökseen; |
| --- | --- |

88.

pitää ilahduttavana, että on saatu päätökseen neuvottelut assosiaatiosopimuksesta Keski-Amerikan maiden kanssa ja monenvälisestä kauppasopimuksesta Perun ja Kolumbian kanssa; korostaa kuitenkin, että EU:n olisi edelleen annettava etusija Latinalaisen Amerikan alueelliselle yhdentymiselle; panee tyytyväisenä merkille, että neuvottelut assosiaatiosopimuksesta Mercosurin kanssa on käynnistetty uudelleen, ja kehottaa saattamaan ne pikaisesti päätökseen;

| 89. | arvostaa Madridissa pidetystä EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden huippukokouksesta saatuja positiivisia tuloksia ja korostaa, että on tärkeää seurata Madridin toimintasuunnitelman toimeenpanoa; muistuttaa, että olisi hyväksyttävä Euroopan ja Latinalaisen Amerikan rauhaa ja turvallisuutta koskeva peruskirja ja että siihen olisi sisällytettävä YK:n peruskirjaan ja kansainväliseen oikeuteen perustuvia strategioita ja suosituksia, jotka koskevat yhteisiä poliittisia ja turvallisuuteen liittyviä toimia yhteisten uhkien ja haasteiden käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

89.

arvostaa Madridissa pidetystä EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden huippukokouksesta saatuja positiivisia tuloksia ja korostaa, että on tärkeää seurata Madridin toimintasuunnitelman toimeenpanoa; muistuttaa, että olisi hyväksyttävä Euroopan ja Latinalaisen Amerikan rauhaa ja turvallisuutta koskeva peruskirja ja että siihen olisi sisällytettävä YK:n peruskirjaan ja kansainväliseen oikeuteen perustuvia strategioita ja suosituksia, jotka koskevat yhteisiä poliittisia ja turvallisuuteen liittyviä toimia yhteisten uhkien ja haasteiden käsittelemiseksi;

*

* *

| 90. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Naton pääsihteerille, Naton parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, Etyjin puheenjohtajalle, Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajalle ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

90.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Naton pääsihteerille, Naton parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, Etyjin puheenjohtajalle, Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle, Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajalle ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajalle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 54.

(3)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 51.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0280.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0399).

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0280, toinen liite.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/51

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehitys Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen

P7_TA(2011)0228

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehityksestä Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen (2010/2299(INI))

2012/C 377 E/07

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian "Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa" ja 11.–12. joulukuuta 2008 pidetyn Eurooppa-neuvoston hyväksymän selvityksen Euroopan unionin turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta "Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian "Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa" ja 11.–12. joulukuuta 2008 pidetyn Eurooppa-neuvoston hyväksymän selvityksen Euroopan unionin turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta "Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa",

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2010 ja 31. tammikuuta 2011 annetut ulkoasioiden neuvoston (puolustuspolitiikka) päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (YTPP), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2010 ja 31. tammikuuta 2011 annetut ulkoasioiden neuvoston (puolustuspolitiikka) päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (YTPP),

| — | ottaa huomioon 2. marraskuuta 2010 pidetyn Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan turvallisuus- ja puolustusyhteistyöhuippukokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. marraskuuta 2010 pidetyn Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan turvallisuus- ja puolustusyhteistyöhuippukokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategian,

| — | ottaa huomioon neuvoston 26. heinäkuuta 2010 tekemän päätöksen Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 26. heinäkuuta 2010 tekemän päätöksen Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (1),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman siviili-sotilasyhteistyöstä sekä siviili-sotilasvoimavarojen kehittämisestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman siviili-sotilasyhteistyöstä sekä siviili-sotilasvoimavarojen kehittämisestä (2),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta osana yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0166/2011),

Turvallisuus- ja ulkopolitiikka

| 1. | muistuttaa, että kansainvälinen järjestelmä on muuttumassa nopeasti ja syvällisesti, koska valta on siirtymässä nouseville kansainvälisille toimijoille ja keskinäinen riippuvuus syvenee, ja että tämä muutos kattaa talous- ja rahoitusalan ongelmat, ympäristön tilan heikkenemisen ja ilmastonmuutoksen, energian ja niukat resurssit sekä toisiinsa liittyvät turvallisuushaasteet; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että kansainvälinen järjestelmä on muuttumassa nopeasti ja syvällisesti, koska valta on siirtymässä nouseville kansainvälisille toimijoille ja keskinäinen riippuvuus syvenee, ja että tämä muutos kattaa talous- ja rahoitusalan ongelmat, ympäristön tilan heikkenemisen ja ilmastonmuutoksen, energian ja niukat resurssit sekä toisiinsa liittyvät turvallisuushaasteet;

| 2. | toteaa, että maailmanlaajuisen epävakauden ja talous- ja rahoituskriisin aikana EU:n odotetaan tehostavan strategista riippumattomuuttaan, jotta se voi puolustaa arvojaan, ajaa etujaan ja suojella kansalaisiaan kehittämällä yhteistä näkemystä tärkeimpien haasteiden ja uhkien käsittelemiseksi ja kohdistamalla voimavaransa ja resurssinsa niin, että se voi vastata näihin odotuksiin asianmukaisesti ja siten myötävaikuttaa maailman rauhan ja turvallisuuden säilymiseen myös edistämällä tehokasta monenvälisyyttä; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että maailmanlaajuisen epävakauden ja talous- ja rahoituskriisin aikana EU:n odotetaan tehostavan strategista riippumattomuuttaan, jotta se voi puolustaa arvojaan, ajaa etujaan ja suojella kansalaisiaan kehittämällä yhteistä näkemystä tärkeimpien haasteiden ja uhkien käsittelemiseksi ja kohdistamalla voimavaransa ja resurssinsa niin, että se voi vastata näihin odotuksiin asianmukaisesti ja siten myötävaikuttaa maailman rauhan ja turvallisuuden säilymiseen myös edistämällä tehokasta monenvälisyyttä;

| 3. | huomauttaa, että EU:n strategisen riippumattomuuden lisäämiseksi turvallisuusasioissa on pystyttävä sopimaan yhteisistä poliittisista tavoitteista ja strategisista suuntaviivoista, on luotava strategisia kumppanuuksia merkityksellisten kansainvälisten organisaatioiden – muiden muassa Naton – ja valtioiden kanssa, on kerättävä riittävästi tietoja ja tuotettava yhteisiä analyysejä ja arvioita, otettava käyttöön ja tarvittaessa yhdistettävä taloudelliset, siviili- ja sotilasvoimavarat, suunniteltava ja johdettava tehokkaita kriisinhallintaoperaatioita Petersbergin tehtävien kaltaisten mutta niitä laajempien toimien pohjalta, muotoiltava yhteinen puolustuspolitiikka ja pantava se täytäntöön sekä luotava ensimmäinen konkreettinen perusta, jolle yhteinen puolustus voidaan rakentaa; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että EU:n strategisen riippumattomuuden lisäämiseksi turvallisuusasioissa on pystyttävä sopimaan yhteisistä poliittisista tavoitteista ja strategisista suuntaviivoista, on luotava strategisia kumppanuuksia merkityksellisten kansainvälisten organisaatioiden – muiden muassa Naton – ja valtioiden kanssa, on kerättävä riittävästi tietoja ja tuotettava yhteisiä analyysejä ja arvioita, otettava käyttöön ja tarvittaessa yhdistettävä taloudelliset, siviili- ja sotilasvoimavarat, suunniteltava ja johdettava tehokkaita kriisinhallintaoperaatioita Petersbergin tehtävien kaltaisten mutta niitä laajempien toimien pohjalta, muotoiltava yhteinen puolustuspolitiikka ja pantava se täytäntöön sekä luotava ensimmäinen konkreettinen perusta, jolle yhteinen puolustus voidaan rakentaa;

| 4. | korostaa, että Lissabonin sopimuksen uudet määräykset yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (YTPP) merkitsevät lujaa poliittista vakuutusta unionin aikeista toimia vakauttavana voimana maailmassa ja tarjoavat selkeän oikeudellisen kehyksen, jonka turvin voidaan vahvistaa unionin valmiuksia toteuttaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaansa kokonaisvaltaiseen tapaan, jossa hyödynnetään kaikkia EU:n ja sen jäsenvaltioiden käytettävissä olevia välineitä tarkoituksena ehkäistä ja hallita kriisejä ja konflikteja ja rakentaa kestävää rauhaa; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Lissabonin sopimuksen uudet määräykset yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (YTPP) merkitsevät lujaa poliittista vakuutusta unionin aikeista toimia vakauttavana voimana maailmassa ja tarjoavat selkeän oikeudellisen kehyksen, jonka turvin voidaan vahvistaa unionin valmiuksia toteuttaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaansa kokonaisvaltaiseen tapaan, jossa hyödynnetään kaikkia EU:n ja sen jäsenvaltioiden käytettävissä olevia välineitä tarkoituksena ehkäistä ja hallita kriisejä ja konflikteja ja rakentaa kestävää rauhaa;

| 5. | toteaa erityisesti, että






  a) | YUTP ja sen erottamaton osa YTPP on sijoitettu institutionaaliseen kehykseen, jonka muodostavat oikeudellisesti velvoittavat EU:n periaatteet (demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvon ja yhteisvastuun periaatteet sekä Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden, myös suojeluvastuun, noudattaminen), ja että YUTP:n ja YTPP:n tavoitteet on sulautettu EU:n ulkosuhteiden yleisiin tavoitteisiin; |
| --- | --- | --- |

5.

toteaa erityisesti, että

a)

YUTP ja sen erottamaton osa YTPP on sijoitettu institutionaaliseen kehykseen, jonka muodostavat oikeudellisesti velvoittavat EU:n periaatteet (demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvon ja yhteisvastuun periaatteet sekä Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden, myös suojeluvastuun, noudattaminen), ja että YUTP:n ja YTPP:n tavoitteet on sulautettu EU:n ulkosuhteiden yleisiin tavoitteisiin;

| b) | EU:n on ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa hoitaessaan huolehdittava ulkoisen toimintansa ja ulkoisten ja sisäisten toimintalinjojen eri osa-alueiden välisestä johdonmukaisuudesta ja yhtenäisyydestä; panee merkille, että komission varapuheenjohtajalla / korkealla edustajalla on asiassa erityinen vastuu; |
| --- | --- |

b)

EU:n on ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa hoitaessaan huolehdittava ulkoisen toimintansa ja ulkoisten ja sisäisten toimintalinjojen eri osa-alueiden välisestä johdonmukaisuudesta ja yhtenäisyydestä; panee merkille, että komission varapuheenjohtajalla / korkealla edustajalla on asiassa erityinen vastuu;

| c) | komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja johtaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa YUTP:aa, antaa yhdessä komission kanssa ehdotuksia YTPP:n päätöksistä, operaatioista ja kansallisten voimavarojen ja EU:n välineiden käyttämisestä ja koordinoi tarvittaessa niiden siviili- ja sotilasnäkökohtia sekä toimii ulkoasioiden neuvoston puheenjohtajana ja myös komission varapuheenjohtajana, joka vastaa ulkosuhteisiin liittyvistä komission vastuualueista ja EU:n ulkosuhteiden koordinoinnista ja johdonmukaisuudesta; |
| --- | --- |

c)

komission varapuheenjohtaja / korkea edustaja johtaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa YUTP:aa, antaa yhdessä komission kanssa ehdotuksia YTPP:n päätöksistä, operaatioista ja kansallisten voimavarojen ja EU:n välineiden käyttämisestä ja koordinoi tarvittaessa niiden siviili- ja sotilasnäkökohtia sekä toimii ulkoasioiden neuvoston puheenjohtajana ja myös komission varapuheenjohtajana, joka vastaa ulkosuhteisiin liittyvistä komission vastuualueista ja EU:n ulkosuhteiden koordinoinnista ja johdonmukaisuudesta;

| d) | korkealla edustajalla on valtuudet tehdä ehdotuksia neuvostolle yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta joko omasta aloitteestaan tai Eurooppa-neuvoston pyynnöstä ja Eurooppa-neuvoston johdolla, missä tapauksessa neuvosto voi tehdä ratkaisunsa määräenemmistöllä; |
| --- | --- |

d)

korkealla edustajalla on valtuudet tehdä ehdotuksia neuvostolle yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta joko omasta aloitteestaan tai Eurooppa-neuvoston pyynnöstä ja Eurooppa-neuvoston johdolla, missä tapauksessa neuvosto voi tehdä ratkaisunsa määräenemmistöllä;

| 6. | korostaa, että johdonmukaisuusvelvoite sellaisena kuin se on määritelty perussopimuksissa, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 40 artiklan uusi sanamuoto (jonka mukaan YUTP:n tai EU:n muiden alojen politiikan toteuttaminen ei vaikuta perussopimuksissa määrättyjen menettelyjen soveltamiseen) ja Euroopan unionin tuomioistuimen viimeaikainen oikeuskäytäntö (ks. tuomio asiassa SALW) suojaavat sekä yhteisömenetelmän ensisijaisuutta että YUTP:n ominaispiirteitä ja valtaoikeuksia ja edistävät eri toimintalinjojen, välineiden, resurssien ja oikeusperustojen lähentämistä noudattaen holistista ja kattavaa lähestymistapaa, jossa maailman rauhan ja turvallisuuden edistäminen on tavoitteena kaikessa EU:n ulkoisessa ja sisäisessä toiminnassa ja jossa YTPP on yksi turvallisuutta lisäävistä välineistä; panee merkille, että sotilasvoimavaroja voidaan käyttää myös ihmisten aiheuttamissa katastrofeissa ja luonnonkatastrofeissa, mikä osoitettiin käytännössä, kun EU:n sotilasesikunta koordinoi sotilasvoimavaroja siviilijohtoisten humanitaaristen avustusoperaatioiden tueksi Pakistanin tulvien aikana vuonna 2010 sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä kansainvälisen katastrofiavun antamisessa koskevien YK:n suuntaviivojen (Oslon suuntaviivojen) mukaisesti ja komission pyynnöstä; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että johdonmukaisuusvelvoite sellaisena kuin se on määritelty perussopimuksissa, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 40 artiklan uusi sanamuoto (jonka mukaan YUTP:n tai EU:n muiden alojen politiikan toteuttaminen ei vaikuta perussopimuksissa määrättyjen menettelyjen soveltamiseen) ja Euroopan unionin tuomioistuimen viimeaikainen oikeuskäytäntö (ks. tuomio asiassa SALW) suojaavat sekä yhteisömenetelmän ensisijaisuutta että YUTP:n ominaispiirteitä ja valtaoikeuksia ja edistävät eri toimintalinjojen, välineiden, resurssien ja oikeusperustojen lähentämistä noudattaen holistista ja kattavaa lähestymistapaa, jossa maailman rauhan ja turvallisuuden edistäminen on tavoitteena kaikessa EU:n ulkoisessa ja sisäisessä toiminnassa ja jossa YTPP on yksi turvallisuutta lisäävistä välineistä; panee merkille, että sotilasvoimavaroja voidaan käyttää myös ihmisten aiheuttamissa katastrofeissa ja luonnonkatastrofeissa, mikä osoitettiin käytännössä, kun EU:n sotilasesikunta koordinoi sotilasvoimavaroja siviilijohtoisten humanitaaristen avustusoperaatioiden tueksi Pakistanin tulvien aikana vuonna 2010 sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä kansainvälisen katastrofiavun antamisessa koskevien YK:n suuntaviivojen (Oslon suuntaviivojen) mukaisesti ja komission pyynnöstä;

| 7. | on sen vuoksi huolestunut, että vaikka Lissabonin sopimus on ollut voimassa yli vuoden, vielä ei ole selviä merkkejä siihen perustuvasta kokonaisvaltaisesta EU:n lähestymistavasta, joka auttaisi ylittämään perinteiset menettelylliset ja institutionaaliset esteet mutta säilyttäisi samalla kunkin valtuudet, kun unionin kansalaisten turvallisuus on uhattuna; |
| --- | --- |

7.

on sen vuoksi huolestunut, että vaikka Lissabonin sopimus on ollut voimassa yli vuoden, vielä ei ole selviä merkkejä siihen perustuvasta kokonaisvaltaisesta EU:n lähestymistavasta, joka auttaisi ylittämään perinteiset menettelylliset ja institutionaaliset esteet mutta säilyttäisi samalla kunkin valtuudet, kun unionin kansalaisten turvallisuus on uhattuna;

| 8. | on vakuuttunut siitä, että uskottava ulkoinen turvallisuuspolitiikka edellyttää syvempää keskinäistä riippuvuutta jäsenvaltioiden välillä, suurempaa sisäistä yhtenäisyyttä sekä keskinäistä luottamusta ja yhteisvastuullisuutta, samanlaista kuin on saavutettu sisäisen turvallisuuden alalla Schengenin yhteistyön avulla (jossa Schengen-valtiot omia rajoja suojellessaan suojelevat muiden jäsenvaltioiden rajoja, jossa kansalliset säännöt ulottuvat koko mantereelle ja jossa kansallisen turvallisuuden suojaamiseen liittyvät tehtävät voidaan suorittaa myös toisen valtion alueella tai yhteisissä ryhmissä, jotka toimivat unionin sääntöjen mukaisesti); |
| --- | --- |

8.

on vakuuttunut siitä, että uskottava ulkoinen turvallisuuspolitiikka edellyttää syvempää keskinäistä riippuvuutta jäsenvaltioiden välillä, suurempaa sisäistä yhtenäisyyttä sekä keskinäistä luottamusta ja yhteisvastuullisuutta, samanlaista kuin on saavutettu sisäisen turvallisuuden alalla Schengenin yhteistyön avulla (jossa Schengen-valtiot omia rajoja suojellessaan suojelevat muiden jäsenvaltioiden rajoja, jossa kansalliset säännöt ulottuvat koko mantereelle ja jossa kansallisen turvallisuuden suojaamiseen liittyvät tehtävät voidaan suorittaa myös toisen valtion alueella tai yhteisissä ryhmissä, jotka toimivat unionin sääntöjen mukaisesti);

| 9. | pahoittelee, että EU:n jäsenvaltiot eivät ole halunneet määritellä yhteistä kantaa Libyan kriisiin, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1973 ja tapoihin panna se täytäntöön; huomauttaa huolissaan, että tilapäistä "halukkaiden" liittoumaa tai kahdenvälistä yhteistyötä ei pidä erehtyä pitämään kelvollisina YTPP:n korvikkeina, koska yhdelläkään Euroopan valtiolla ei ole valmiuksia olla merkittävä turvallisuus- ja puolustuspoliittinen toimija nykymaailmassa; palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksessa määrätään mahdollisuudesta antaa kriisinhallintaoperaation toteuttaminen jäsenvaltioiden ryhmälle, mutta vain jos neuvoston päätöksellä on vahvistettu tehtävän tavoite, laajuus ja toteuttamistapa ja vain yhteistyössä korkean edustajan / varapuheenjohtajan kanssa; korostaa, että yhteinen vastaus Libyan tilanteeseen on välttämätöntä unionin eteläisen naapuruuspolitiikan uuden, uskottavan toimintamallin muotoilemiseksi; toteaa jälleen, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1973 (2011) perustuvaa toimeksiantoa Libyan siviilien suojelemiseksi ei tule ylittää liiallisella voimankäytöllä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ryhtymään konkreettisiin toimiin aselevon aikaansaamiseksi pikaisesti, jotta voidaan lopettaa libyalaisten verilöyly ja kärsimykset; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa edistämään voimakkaasti ja suoraan tämänsuuntaisia poliittisia aloitteita; pitää erittäin tärkeänä läheistä yhteistoimintaa väliaikaisen siirtymäajan neuvoston, Afrikan unionin ja Arabiliiton kanssa, jotta voidaan löytää poliittinen ja diplomaattinen ratkaisu tähän sotilaalliseen konfliktiin, mukaan lukien tavoitteena oleva Gaddafin hallinnon eroamisen varmistaminen; korostaa sen vuoksi, että strategian laatiminen Sahelin aluetta ja Afrikan sarvea varten tarjoaa jälleen konkreettisen mahdollisuuden osoittaa EU:n kyky vastata sekä turvallisuus- että kehityshaasteisiin; |
| --- | --- |

9.

pahoittelee, että EU:n jäsenvaltiot eivät ole halunneet määritellä yhteistä kantaa Libyan kriisiin, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1973 ja tapoihin panna se täytäntöön; huomauttaa huolissaan, että tilapäistä "halukkaiden" liittoumaa tai kahdenvälistä yhteistyötä ei pidä erehtyä pitämään kelvollisina YTPP:n korvikkeina, koska yhdelläkään Euroopan valtiolla ei ole valmiuksia olla merkittävä turvallisuus- ja puolustuspoliittinen toimija nykymaailmassa; palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksessa määrätään mahdollisuudesta antaa kriisinhallintaoperaation toteuttaminen jäsenvaltioiden ryhmälle, mutta vain jos neuvoston päätöksellä on vahvistettu tehtävän tavoite, laajuus ja toteuttamistapa ja vain yhteistyössä korkean edustajan / varapuheenjohtajan kanssa; korostaa, että yhteinen vastaus Libyan tilanteeseen on välttämätöntä unionin eteläisen naapuruuspolitiikan uuden, uskottavan toimintamallin muotoilemiseksi; toteaa jälleen, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1973 (2011) perustuvaa toimeksiantoa Libyan siviilien suojelemiseksi ei tule ylittää liiallisella voimankäytöllä; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ryhtymään konkreettisiin toimiin aselevon aikaansaamiseksi pikaisesti, jotta voidaan lopettaa libyalaisten verilöyly ja kärsimykset; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa edistämään voimakkaasti ja suoraan tämänsuuntaisia poliittisia aloitteita; pitää erittäin tärkeänä läheistä yhteistoimintaa väliaikaisen siirtymäajan neuvoston, Afrikan unionin ja Arabiliiton kanssa, jotta voidaan löytää poliittinen ja diplomaattinen ratkaisu tähän sotilaalliseen konfliktiin, mukaan lukien tavoitteena oleva Gaddafin hallinnon eroamisen varmistaminen; korostaa sen vuoksi, että strategian laatiminen Sahelin aluetta ja Afrikan sarvea varten tarjoaa jälleen konkreettisen mahdollisuuden osoittaa EU:n kyky vastata sekä turvallisuus- että kehityshaasteisiin;

| 10. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa täyttämään EU:n strategisten etujen ja poliittisten tavoitteiden määrittelemistehtävänsä ja laatimaan kansainvälisiin tapahtumiin sovitetun Euroopan ulkopoliittisen strategian, jossa EU:n ulkosuhteiden eri ulottuvuuksia tosiasiallisesti lähennetään ja jota tarkistetaan säännöllisin väliajoin; kehottaa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa ja neuvostoa perustamaan työnsä ihmisten suojelun periaatteeseen, jotta se olisi keskeisellä sijalla Euroopan ulkopoliittisessa strategiassa, sekä laatimaan sen pohjalta konkreettisia toimintalinjoja; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa täyttämään EU:n strategisten etujen ja poliittisten tavoitteiden määrittelemistehtävänsä ja laatimaan kansainvälisiin tapahtumiin sovitetun Euroopan ulkopoliittisen strategian, jossa EU:n ulkosuhteiden eri ulottuvuuksia tosiasiallisesti lähennetään ja jota tarkistetaan säännöllisin väliajoin; kehottaa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa ja neuvostoa perustamaan työnsä ihmisten suojelun periaatteeseen, jotta se olisi keskeisellä sijalla Euroopan ulkopoliittisessa strategiassa, sekä laatimaan sen pohjalta konkreettisia toimintalinjoja;

| 11. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja sen puheenjohtajaa ryhtymään työhön käynnistämällä poliittisen vuoropuhelun Euroopan parlamentin kanssa ja keskustelemaan parlamentin antamista suosituksista; pitää tällaista vuoropuhelua välttämättömänä, kun otetaan huomioon perussopimusten uudet määräykset ja tarve laatia ja panna täytäntöön Euroopan ulkopoliittinen strategia, jonka lähtökohtana on toimiva ja kattava lähestymistapa; katsoo, että tällaista vuoropuhelua olisi käytävä säännöllisesti ja että siinä olisi keskityttävä saavutettuun edistykseen yhtä paljon kuin tulevaisuudennäkymiin; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja sen puheenjohtajaa ryhtymään työhön käynnistämällä poliittisen vuoropuhelun Euroopan parlamentin kanssa ja keskustelemaan parlamentin antamista suosituksista; pitää tällaista vuoropuhelua välttämättömänä, kun otetaan huomioon perussopimusten uudet määräykset ja tarve laatia ja panna täytäntöön Euroopan ulkopoliittinen strategia, jonka lähtökohtana on toimiva ja kattava lähestymistapa; katsoo, että tällaista vuoropuhelua olisi käytävä säännöllisesti ja että siinä olisi keskityttävä saavutettuun edistykseen yhtä paljon kuin tulevaisuudennäkymiin;

| 12. | korostaa, että Euroopan parlamentille annettu tehtävä EU:n kansalaisten edustajana tekee siitä ratkaisevan tärkeän demokraattisen legitimiteetin lähteen YUTP:lle ja YTPP:lle, minkä vuoksi parlamentilla on oikeus odottaa, että sen mielipiteet ja suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että Euroopan parlamentille annettu tehtävä EU:n kansalaisten edustajana tekee siitä ratkaisevan tärkeän demokraattisen legitimiteetin lähteen YUTP:lle ja YTPP:lle, minkä vuoksi parlamentilla on oikeus odottaa, että sen mielipiteet ja suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon;

| 13. | korostaa lisäksi, että SEU-sopimuksen mukaisesti Euroopan parlamentti äänestää varapuheenjohtajan / korkean edustajan hyväksymisestä ja että parlamentti osallistuu päätöksentekoon EU:n ulkoisen toiminnan talousarviosta, mukaan luettuina YUTP ja YTPP:n siviilioperaatiot ja EU:n sotilaallisesta koordinaatiosta aiheutuvat hallintokulut, minkä vuoksi parlamentin hyväksyntä on olennaisen tärkeää, jotta EU:n strategiat voidaan muuttaa säädöksiksi ja voidaan tehdä kansainvälisiä sopimuksia, myös pääasiassa YUTP:aa koskevia sopimuksia, mistä ainoan poikkeuksen muodostavat yksinomaan YUTP:aa koskevat sopimukset; |
| --- | --- |

13.

korostaa lisäksi, että SEU-sopimuksen mukaisesti Euroopan parlamentti äänestää varapuheenjohtajan / korkean edustajan hyväksymisestä ja että parlamentti osallistuu päätöksentekoon EU:n ulkoisen toiminnan talousarviosta, mukaan luettuina YUTP ja YTPP:n siviilioperaatiot ja EU:n sotilaallisesta koordinaatiosta aiheutuvat hallintokulut, minkä vuoksi parlamentin hyväksyntä on olennaisen tärkeää, jotta EU:n strategiat voidaan muuttaa säädöksiksi ja voidaan tehdä kansainvälisiä sopimuksia, myös pääasiassa YUTP:aa koskevia sopimuksia, mistä ainoan poikkeuksen muodostavat yksinomaan YUTP:aa koskevat sopimukset;

| 14. | haluaa tehostaa EU:n kansallisten parlamenttien kanssa tehtävää YUTP:n ja YTPP:n demokraattista valvontaa koskevaa yhteistyötä niin, että molempien vaikutusvalta unionin muiden toimielinten ja jäsenvaltioiden poliittisiin valintoihin vahvistuu siten, että samalla kunnioitetaan kuitenkin täysin kansallisten parlamenttien nykyisiä valtaoikeuksia puolustuspolitiikan alalla; pahoittelee, että EU:n puhemiesten konferenssissa 4.–5 huhtikuuta 2011 ei päästy sopimukseen YUTP- ja YTPP-asioista järjestettävän parlamenttien välisen konferenssin sisällöstä, ja toivoo, että kansallisten parlamenttien kanssa päästään sopimukseen parlamenttien välisen yhteistyön uusista muodoista näissä asioissa; palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimukseen liitetyn kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan (N:o 1) 9 artiklassa todetaan selvästi, että Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit päättävät yhdessä parlamenttien välisen tehokkaan ja säännöllisen yhteistyön järjestämisestä ja edistämisestä unionissa; |
| --- | --- |

14.

haluaa tehostaa EU:n kansallisten parlamenttien kanssa tehtävää YUTP:n ja YTPP:n demokraattista valvontaa koskevaa yhteistyötä niin, että molempien vaikutusvalta unionin muiden toimielinten ja jäsenvaltioiden poliittisiin valintoihin vahvistuu siten, että samalla kunnioitetaan kuitenkin täysin kansallisten parlamenttien nykyisiä valtaoikeuksia puolustuspolitiikan alalla; pahoittelee, että EU:n puhemiesten konferenssissa 4.–5 huhtikuuta 2011 ei päästy sopimukseen YUTP- ja YTPP-asioista järjestettävän parlamenttien välisen konferenssin sisällöstä, ja toivoo, että kansallisten parlamenttien kanssa päästään sopimukseen parlamenttien välisen yhteistyön uusista muodoista näissä asioissa; palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimukseen liitetyn kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan (N:o 1) 9 artiklassa todetaan selvästi, että Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit päättävät yhdessä parlamenttien välisen tehokkaan ja säännöllisen yhteistyön järjestämisestä ja edistämisestä unionissa;

| 15. | korostaa komissiolle perussopimuksissa annettua roolia EU:n ulkoisen toiminnan muihin ulottuvuuksiin liittyvien toimintalinjojen ja toimien toteuttamisessa, lainsäädäntöaloitteiden esittämisessä, talousarvion toteuttamisessa ja yhteisöohjelmien hallinnoimisessa sekä EU:n ulkomaanedustuksen järjestämisessä YUTP-asioita lukuun ottamatta; kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan parlamenttia vahvistamaan yhteistyötään, jotta voidaan niiden valtuuksia kaventamatta varmistaa EU:n ulkoisen toiminnan eri alueiden johdonmukaisuus niin, että YTPP:n välineitä voidaan hyödyntää tehokkaammin; |
| --- | --- |

15.

korostaa komissiolle perussopimuksissa annettua roolia EU:n ulkoisen toiminnan muihin ulottuvuuksiin liittyvien toimintalinjojen ja toimien toteuttamisessa, lainsäädäntöaloitteiden esittämisessä, talousarvion toteuttamisessa ja yhteisöohjelmien hallinnoimisessa sekä EU:n ulkomaanedustuksen järjestämisessä YUTP-asioita lukuun ottamatta; kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan parlamenttia vahvistamaan yhteistyötään, jotta voidaan niiden valtuuksia kaventamatta varmistaa EU:n ulkoisen toiminnan eri alueiden johdonmukaisuus niin, että YTPP:n välineitä voidaan hyödyntää tehokkaammin;

| 16. | korostaa, että varapuheenjohtajan / korkean edustajan toimivalta ja vastuu eivät merkitse pelkkää tehtävien yhdistämistä, vaan myös toimintojen ja legitimiteetin lähteiden sulauttamista, mikä korostaa varapuheenjohtajan / korkean edustajan tehtävää EU:n ulkoisen toiminnan välineiden, toimijoiden ja menettelyjen liittämisessä yhtenäiseksi kokonaisuudeksi; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan rooliaan ennakoivasti ja jatkamaan rakentavaa vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa pyrkiessään yhtäältä edistämään aktiivisesti jäsenvaltioiden poliittista yhteisymmärrystä YUTP:n ja YTPP:n strategisista suunnista ja toimintavaihtoehdosta ja toisaalta luomaan yhtenäisyyttä, koordinoimaan tehokkaasti ja hyödyntämään täysimääräisesti YUTP:n ja YTPP:n mahdollisuuksia synergiaan EU:n ulkoisen toiminnan muiden alojen sekä niiden EU:n sisäisten toimintalinjojen kanssa, joilla on vaikutusta ja seurauksia ulkoiseen toimintaan; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että varapuheenjohtajan / korkean edustajan toimivalta ja vastuu eivät merkitse pelkkää tehtävien yhdistämistä, vaan myös toimintojen ja legitimiteetin lähteiden sulauttamista, mikä korostaa varapuheenjohtajan / korkean edustajan tehtävää EU:n ulkoisen toiminnan välineiden, toimijoiden ja menettelyjen liittämisessä yhtenäiseksi kokonaisuudeksi; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan rooliaan ennakoivasti ja jatkamaan rakentavaa vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa pyrkiessään yhtäältä edistämään aktiivisesti jäsenvaltioiden poliittista yhteisymmärrystä YUTP:n ja YTPP:n strategisista suunnista ja toimintavaihtoehdosta ja toisaalta luomaan yhtenäisyyttä, koordinoimaan tehokkaasti ja hyödyntämään täysimääräisesti YUTP:n ja YTPP:n mahdollisuuksia synergiaan EU:n ulkoisen toiminnan muiden alojen sekä niiden EU:n sisäisten toimintalinjojen kanssa, joilla on vaikutusta ja seurauksia ulkoiseen toimintaan;

| 17. | katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla on keskeinen tehtävä, kun kehitetään tehokasta ja kattavaa lähestymistapaa, jossa YUTP, YTPP ja EU:n ulkoisen toiminnan muut ulottuvuudet, erityisesti kehitysyhteistyö-, kauppa- ja energiavarmuuspolitiikka, yhdentyvät täydellisesti; pitää ilahduttavana neuvottelutulosta, jonka johdosta Euroopan ulkosuhdehallinto perustettiin avustamaan EU:n toimielimiä ja EU:n ulkoisen toiminnan eri tehtäviä ja sille annettiin laaja toimivalta ja vastuu ja luotiin samalla tiivis yhteys komissioon ilman, että millään tavalla supistetaan komission toimivaltaa, ja toivoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnolle annettu vastuu EU:n ulkoiseen toimintaan liittyvien tärkeimpien rahoitusvälineiden strategisesta suunnittelusta johtaa kyseisten välineiden tehokkaaseen ja johdonmukaiseen hyödyntämiseen EU:n periaatteiden ja tavoitteiden edistämisessä; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla on keskeinen tehtävä, kun kehitetään tehokasta ja kattavaa lähestymistapaa, jossa YUTP, YTPP ja EU:n ulkoisen toiminnan muut ulottuvuudet, erityisesti kehitysyhteistyö-, kauppa- ja energiavarmuuspolitiikka, yhdentyvät täydellisesti; pitää ilahduttavana neuvottelutulosta, jonka johdosta Euroopan ulkosuhdehallinto perustettiin avustamaan EU:n toimielimiä ja EU:n ulkoisen toiminnan eri tehtäviä ja sille annettiin laaja toimivalta ja vastuu ja luotiin samalla tiivis yhteys komissioon ilman, että millään tavalla supistetaan komission toimivaltaa, ja toivoo, että Euroopan ulkosuhdehallinnolle annettu vastuu EU:n ulkoiseen toimintaan liittyvien tärkeimpien rahoitusvälineiden strategisesta suunnittelusta johtaa kyseisten välineiden tehokkaaseen ja johdonmukaiseen hyödyntämiseen EU:n periaatteiden ja tavoitteiden edistämisessä;

| 18. | toistaa kantansa, että siviili- ja sotilaskriisinhallinnan rakenteita ja voimavaroja olisi koordinoitava tiiviimmin ja että niiden olisi lisättävä synergiaa osana kokonaisvaltaista toimintamallia, jossa ei muuteta siviili- ja sotilastehtävien ominaispiirteitä tai erilaisia päätöksentekomenettelyjä ja komentoketjuja; |
| --- | --- |

18.

toistaa kantansa, että siviili- ja sotilaskriisinhallinnan rakenteita ja voimavaroja olisi koordinoitava tiiviimmin ja että niiden olisi lisättävä synergiaa osana kokonaisvaltaista toimintamallia, jossa ei muuteta siviili- ja sotilastehtävien ominaispiirteitä tai erilaisia päätöksentekomenettelyjä ja komentoketjuja;

| 19. | pahoittelee, että Euroopan ulkosuhdehallinnon tilapäinen organisaatiokaavio ei sisällä kaikkia nykyisiä yksiköitä, jotka vastaavat kriisinhallinnan suunnittelusta ja ohjelmoinnista, konfliktinestosta ja rauhanrakentamistoimista YTPP:n rakenteiden kanssa Madridin sopimuksen mukaisesti; kehottaa tätä taustaa vasten ensinnäkin kutsumaan säännöllisesti koolle kriisinhallintakeskuksen, joka koostuu kriisinhallinta- ja suunnitteluosastosta (CMPD), siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavarasta (CCPC), Euroopan unionin sotilasesikunnasta (EUMS), EU:n tilannekeskuksesta, rauhanrakentamis-, konfliktinehkäisy-, sovittelu- ja turvallisuuspolitiikkayksiköistä, poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) puheenjohtajasta, maantieteellisistä alueista vastaavista yksiköistä ja tilanteen mukaan muista asiaankuuluvista politiikanaloista vastaavista osastoista, jotka toimivat varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja toimeenpanevan pääsihteerin alaisuudessa ja joiden toimintaan osallistuvat tilanteen mukaan komission humanitaarisesta avusta, pelastuspalvelusta ja sisäisestä turvallisuudesta vastaavat rakenteet; toteaa, että näitä kokouksia koordinoisi kriisinhallintatoiminnan johtaja; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota varustamaan keskuksen tehokkaalla hälytys- ja hätäjärjestelmällä ja suurella yhteisellä operaatiohuoneella, joka sijaitsee Euroopan ulkosuhdehallinnon tiloissa, jotta valvonta olisi mahdollista vuorokauden ympäri viikon jokaisena päivänä, sillä näin voidaan välttää nykyinen operatiivinen päällekkäisyys, joka tuskin edistää kunnollista valvontaa ja nopean toiminnan järjestelmää kriisien käsittelemisessä; katsoo, että synergian turvaamiseksi on varmistettava säännöllinen koordinointi ja tiedonvaihto tämän järjestelmän ja komission parhaillaan kehittämän Euroopan hätäapukeskuksen välillä kukin toimivaltuuksia kunnioittaen; kehottaa toiseksi ottamaan käyttöön edellä mainittujen toimijoiden keskisen pysyvän toimintarakenteen, jossa mennään kiireellistä kriisinhallintaa pidemmälle, jotta voidaan kehittää yhteisiä lähestymistapoja esimerkiksi oikeusvaltion tai turvallisuusalan uudistuksen aloilla; kehottaa kolmanneksi tekemään puolivälitarkastelun nykyisestä toimintaympäristöstä, jotta Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallinnan ja rauhanrakentamisen aloilla voidaan toteuttaa aidosti yhdennettyä strategista suunnittelua ja käsitteellistä kehitystä; |
| --- | --- |

19.

pahoittelee, että Euroopan ulkosuhdehallinnon tilapäinen organisaatiokaavio ei sisällä kaikkia nykyisiä yksiköitä, jotka vastaavat kriisinhallinnan suunnittelusta ja ohjelmoinnista, konfliktinestosta ja rauhanrakentamistoimista YTPP:n rakenteiden kanssa Madridin sopimuksen mukaisesti; kehottaa tätä taustaa vasten ensinnäkin kutsumaan säännöllisesti koolle kriisinhallintakeskuksen, joka koostuu kriisinhallinta- ja suunnitteluosastosta (CMPD), siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavarasta (CCPC), Euroopan unionin sotilasesikunnasta (EUMS), EU:n tilannekeskuksesta, rauhanrakentamis-, konfliktinehkäisy-, sovittelu- ja turvallisuuspolitiikkayksiköistä, poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) puheenjohtajasta, maantieteellisistä alueista vastaavista yksiköistä ja tilanteen mukaan muista asiaankuuluvista politiikanaloista vastaavista osastoista, jotka toimivat varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja toimeenpanevan pääsihteerin alaisuudessa ja joiden toimintaan osallistuvat tilanteen mukaan komission humanitaarisesta avusta, pelastuspalvelusta ja sisäisestä turvallisuudesta vastaavat rakenteet; toteaa, että näitä kokouksia koordinoisi kriisinhallintatoiminnan johtaja; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota varustamaan keskuksen tehokkaalla hälytys- ja hätäjärjestelmällä ja suurella yhteisellä operaatiohuoneella, joka sijaitsee Euroopan ulkosuhdehallinnon tiloissa, jotta valvonta olisi mahdollista vuorokauden ympäri viikon jokaisena päivänä, sillä näin voidaan välttää nykyinen operatiivinen päällekkäisyys, joka tuskin edistää kunnollista valvontaa ja nopean toiminnan järjestelmää kriisien käsittelemisessä; katsoo, että synergian turvaamiseksi on varmistettava säännöllinen koordinointi ja tiedonvaihto tämän järjestelmän ja komission parhaillaan kehittämän Euroopan hätäapukeskuksen välillä kukin toimivaltuuksia kunnioittaen; kehottaa toiseksi ottamaan käyttöön edellä mainittujen toimijoiden keskisen pysyvän toimintarakenteen, jossa mennään kiireellistä kriisinhallintaa pidemmälle, jotta voidaan kehittää yhteisiä lähestymistapoja esimerkiksi oikeusvaltion tai turvallisuusalan uudistuksen aloilla; kehottaa kolmanneksi tekemään puolivälitarkastelun nykyisestä toimintaympäristöstä, jotta Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallinnan ja rauhanrakentamisen aloilla voidaan toteuttaa aidosti yhdennettyä strategista suunnittelua ja käsitteellistä kehitystä;

| 20. | katsoo, että kriisinhallintakeskuksen olisi toteutettava Euroopan ulkosuhdehallintoa varten potentiaalisia kriisialueita ja -skenaarioita koskevaa kokonaisvaltaista vaihtoehtosuunnittelua ja toiseksi kriisiyksikön välityksellä käytännön kriisivalmiuksien hallintaa, että sen olisi toimittava sekä Brysselissä että kentällä ja koordinoitava erilaisten rahoitusvälineiden käyttöä ja EU:n käytettävissä olevien voimavarojen käyttöönottoa heikentämättä päätöksenteon erityismenettelyjä ja oikeusperustoja, joihin perustuvat siviili- ja sotilasvoimavarojen käyttöönotto YUTP:n ja YTPP:n puitteissa tai yhteisön välineiden käyttö; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että kriisinhallintakeskuksen olisi toteutettava Euroopan ulkosuhdehallintoa varten potentiaalisia kriisialueita ja -skenaarioita koskevaa kokonaisvaltaista vaihtoehtosuunnittelua ja toiseksi kriisiyksikön välityksellä käytännön kriisivalmiuksien hallintaa, että sen olisi toimittava sekä Brysselissä että kentällä ja koordinoitava erilaisten rahoitusvälineiden käyttöä ja EU:n käytettävissä olevien voimavarojen käyttöönottoa heikentämättä päätöksenteon erityismenettelyjä ja oikeusperustoja, joihin perustuvat siviili- ja sotilasvoimavarojen käyttöönotto YUTP:n ja YTPP:n puitteissa tai yhteisön välineiden käyttö;

| 21. | korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission siviili- ja sotilaskriisinhallinnan rakenteita, osastoja ja yksikköjä olisi vahvistettava, niitä olisi laajennettava, ja ne olisi etenkin järjestettävä järkevämmin:






  a) | kehottaa laajentamaan CPCC-yksikköä, joka vastaa siviilioperaatioiden toiminnallisesta suunnittelusta; |
| --- | --- | --- |

21.

korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission siviili- ja sotilaskriisinhallinnan rakenteita, osastoja ja yksikköjä olisi vahvistettava, niitä olisi laajennettava, ja ne olisi etenkin järjestettävä järkevämmin:

a)

kehottaa laajentamaan CPCC-yksikköä, joka vastaa siviilioperaatioiden toiminnallisesta suunnittelusta;

| b) | uudistaa kehotuksensa, että ulkopolitiikan välineiden hallinto (FPI), jonka vastuulla on vakausvälineen 3 artiklan mukaisten kriisinhallintatoimien suunnittelu ja ohjelmointi, sisällytetään Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallinta- ja rauhanrakentamisrakenteisiin, ja erityisesti, että aikaisemmat Relex/A2-virat (12 AD- ja 5 AST-virkaa) uusien ulkopolitiikan välineiden yksiköstä 2 siirretään Euroopan ulkosuhdehallintoon; korostaa, että siirto on suoritettava ennen kuin voidaan vapauttaa varaus vastaavasta komission talousarvion budjettikohdasta; |
| --- | --- |

b)

uudistaa kehotuksensa, että ulkopolitiikan välineiden hallinto (FPI), jonka vastuulla on vakausvälineen 3 artiklan mukaisten kriisinhallintatoimien suunnittelu ja ohjelmointi, sisällytetään Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallinta- ja rauhanrakentamisrakenteisiin, ja erityisesti, että aikaisemmat Relex/A2-virat (12 AD- ja 5 AST-virkaa) uusien ulkopolitiikan välineiden yksiköstä 2 siirretään Euroopan ulkosuhdehallintoon; korostaa, että siirto on suoritettava ennen kuin voidaan vapauttaa varaus vastaavasta komission talousarvion budjettikohdasta;

| c) | kannattaa yhteisen palvelukeskuksen perustamista YTPP-operaatioiden hallintaa varten ja toteaa, että tämä toimielinten välinen keskus muodostuu komission yksiköstä 3 (ulkopolitiikan välineiden hallinnon YUTP-operaatiot – aiemmin Relex/A3) ja CPCC-operaatioiden tukiyksiköstä; panee merkille, että uusi keskus vastaa YTTP:n siviilioperaatioiden henkilöstö-, logistiikka-, hankinta- ja rahoitustehtävistä, vapauttaa edustustojen päälliköt osasta hallinnollisia tehtäviään ja varmistaa toiminnan tehostumisen, kun hallinnon tehtävät, esimerkiksi henkilöstön valinta ja rekrytointi, hoidetaan yhteisesti ja hankintoja ja materiaalihallintoa keskitetään; |
| --- | --- |

c)

kannattaa yhteisen palvelukeskuksen perustamista YTPP-operaatioiden hallintaa varten ja toteaa, että tämä toimielinten välinen keskus muodostuu komission yksiköstä 3 (ulkopolitiikan välineiden hallinnon YUTP-operaatiot – aiemmin Relex/A3) ja CPCC-operaatioiden tukiyksiköstä; panee merkille, että uusi keskus vastaa YTTP:n siviilioperaatioiden henkilöstö-, logistiikka-, hankinta- ja rahoitustehtävistä, vapauttaa edustustojen päälliköt osasta hallinnollisia tehtäviään ja varmistaa toiminnan tehostumisen, kun hallinnon tehtävät, esimerkiksi henkilöstön valinta ja rekrytointi, hoidetaan yhteisesti ja hankintoja ja materiaalihallintoa keskitetään;

| 22. | pahoittelee, että siviilikriisinhallinnan yleistavoite 2010 -prosessissa saavutetut tulokset ovat siviilivoimavarojen suhteen heikkoja, ja erityisesti, että jäsenvaltioiden paperilla lupaama henkilöstön määrä ja tosiasiallisesti operaatioihin käytettävissä olevan henkilöstön määrä eivät täsmää; pitää valitettavana vaatimatonta edistystä henkilöresurssien koulutuksessa (ei yhteisiä normeja, Goalkeeper-ohjelmistoympäristöön kuuluvaan Schoolmaster-koulutusmahdollisuuksien ohjelmaan on ladattu vain vähän koulutusohjelmia); kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, neuvostoa ja jäsenvaltioita toteuttamaan koordinoituja toimia siviilivoimavarojen kehittämisen vauhdittamiseksi erityisesti rekrytoinnin, sukupuolten tasapainoisen edustuksen, koulutuksen ja lähettämisen osalta; korostaa erityisesti, että on tärkeää jatkaa toimia EU:n tähän asti soveltamien kahden siviilikriisinhallinnan yleistavoitteen pohjalta, jotta jäljellä oleviin haasteisiin voidaan vastata; kehottaa perustamaan yhteisön mekanismin, jolla lisätään siviilivoimavaroja ja erityisesti koulutusta sekä siviilihenkilöiden osuutta Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemiassa; |
| --- | --- |

22.

pahoittelee, että siviilikriisinhallinnan yleistavoite 2010 -prosessissa saavutetut tulokset ovat siviilivoimavarojen suhteen heikkoja, ja erityisesti, että jäsenvaltioiden paperilla lupaama henkilöstön määrä ja tosiasiallisesti operaatioihin käytettävissä olevan henkilöstön määrä eivät täsmää; pitää valitettavana vaatimatonta edistystä henkilöresurssien koulutuksessa (ei yhteisiä normeja, Goalkeeper-ohjelmistoympäristöön kuuluvaan Schoolmaster-koulutusmahdollisuuksien ohjelmaan on ladattu vain vähän koulutusohjelmia); kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, neuvostoa ja jäsenvaltioita toteuttamaan koordinoituja toimia siviilivoimavarojen kehittämisen vauhdittamiseksi erityisesti rekrytoinnin, sukupuolten tasapainoisen edustuksen, koulutuksen ja lähettämisen osalta; korostaa erityisesti, että on tärkeää jatkaa toimia EU:n tähän asti soveltamien kahden siviilikriisinhallinnan yleistavoitteen pohjalta, jotta jäljellä oleviin haasteisiin voidaan vastata; kehottaa perustamaan yhteisön mekanismin, jolla lisätään siviilivoimavaroja ja erityisesti koulutusta sekä siviilihenkilöiden osuutta Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemiassa;

Turvallisuus ja puolustus

| 23. | vahvistaa, että uskottavat, luotettavat ja käytettävissä olevat sotilasvoimavarat ovat ehdoton edellytys riippumattoman YTPP:n ja kokonaisvaltaisen toimintamallin kannalta ja että jäsenvaltioiden on annettava ne käyttöön; korostaa edelleen, että sotilasvoimavaroja voidaan käyttää moniin eri tarkoituksiin, myös siviilitehtäviin, ja että se on sopusoinnussa EU:n toimintaa kansainvälisessä ympäristössä määrittävien periaatteiden ja EU:n oikeusjärjestyksen itsemääräämisoikeuden kanssa; |
| --- | --- |

23.

vahvistaa, että uskottavat, luotettavat ja käytettävissä olevat sotilasvoimavarat ovat ehdoton edellytys riippumattoman YTPP:n ja kokonaisvaltaisen toimintamallin kannalta ja että jäsenvaltioiden on annettava ne käyttöön; korostaa edelleen, että sotilasvoimavaroja voidaan käyttää moniin eri tarkoituksiin, myös siviilitehtäviin, ja että se on sopusoinnussa EU:n toimintaa kansainvälisessä ympäristössä määrittävien periaatteiden ja EU:n oikeusjärjestyksen itsemääräämisoikeuden kanssa;

| 24. | pitää ristiriitaisena, että jäsenvaltiot voivat käyttää puolustukseen vuosittain 200 miljardia euroa, kun EU:lla ei ole tarpeeksi varoja käytettävissään, ja että neuvottelut joukkojen muodostamiseksi EU:n sotilasoperaatiota varten ovat pitkittyneet piinallisesti samalla kun kaikkia nykyisiä voimavaroja ja henkilöstöä ei hyödynnetä; pahoittelee, että yli kahtenatoista soveltamisvuonna joukkojen muodostamismenetelmä ei ole konkreettisesti lisännyt YTPP-operaatioihin käytettävissä olevien sotilasvoimavarojen määrää ja laatua; korostaa tarvetta arvioida sotilasvoimavarojen parannuksia säännöllisesti; huomauttaa, että epäsuhde ulkomailta tulevien pyyntöjen määrän kasvun ja jäsenvaltioiden unionin käyttöön asettamien voimavarojen välillä on yhä suurempi; |
| --- | --- |

24.

pitää ristiriitaisena, että jäsenvaltiot voivat käyttää puolustukseen vuosittain 200 miljardia euroa, kun EU:lla ei ole tarpeeksi varoja käytettävissään, ja että neuvottelut joukkojen muodostamiseksi EU:n sotilasoperaatiota varten ovat pitkittyneet piinallisesti samalla kun kaikkia nykyisiä voimavaroja ja henkilöstöä ei hyödynnetä; pahoittelee, että yli kahtenatoista soveltamisvuonna joukkojen muodostamismenetelmä ei ole konkreettisesti lisännyt YTPP-operaatioihin käytettävissä olevien sotilasvoimavarojen määrää ja laatua; korostaa tarvetta arvioida sotilasvoimavarojen parannuksia säännöllisesti; huomauttaa, että epäsuhde ulkomailta tulevien pyyntöjen määrän kasvun ja jäsenvaltioiden unionin käyttöön asettamien voimavarojen välillä on yhä suurempi;

| 25. | panee huolestuneena merkille, että nykyinen tiukka taloudenpito voi johtaa leikkauksiin, joista ei ole sovittu unionin tasolla, ja jatkuvaan päällekkäisyyteen, joka saattaa asettaa YTPP:n nykymuodossaan kyseenalaiseksi; ottaa huomioon, että lopputuloksena pitäisi olla, että jäsenvaltiot ohjataan käyttämään puolustusmenoja älykkäämmin niin, että ne yhdistävät ja antavat yhteiskäyttöön suuremman osan puolustusvoimavaroistaan, talousarvioistaan ja vaatimuksistaan ja parantavat siten kansalaistensa turvallisuutta; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään avoimuutta puolustusbudjettiensa suhteen; |
| --- | --- |

25.

panee huolestuneena merkille, että nykyinen tiukka taloudenpito voi johtaa leikkauksiin, joista ei ole sovittu unionin tasolla, ja jatkuvaan päällekkäisyyteen, joka saattaa asettaa YTPP:n nykymuodossaan kyseenalaiseksi; ottaa huomioon, että lopputuloksena pitäisi olla, että jäsenvaltiot ohjataan käyttämään puolustusmenoja älykkäämmin niin, että ne yhdistävät ja antavat yhteiskäyttöön suuremman osan puolustusvoimavaroistaan, talousarvioistaan ja vaatimuksistaan ja parantavat siten kansalaistensa turvallisuutta; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään avoimuutta puolustusbudjettiensa suhteen;

| 26. | palauttaa mieliin, että YUTP:n ja YTPP:n pitäisi lisäksi johtaa aseidenriisuntaan sekä estää aseiden leviäminen pienaseista ja kevyistä aseista ydinkärkiin ja ballistisiin ohjuksiin; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa asettamaan nämä toimintalinjat etusijalle ja edistämään uudenlaisia ennakoivia toimenpiteitä, joilla puututaan maamiinojen, rypäleammusten, köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten, pienaseiden ja kevyiden aseiden, biologisten ja kemiallisten joukkotuhoaseiden ja ydinaseiden sekä niiden maaliinsaattamisjärjestelmien aiheuttamiin ongelmiin; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tiedottamaan Euroopan parlamentille vuonna 2010 järjestetyn ydinsulkusopimuksen tarkastelukonferenssin ja aseidenriisuntaa ja asesulkua koskevan toimintasuunnitelmansa toimeenpanosta vuosittain; |
| --- | --- |

26.

palauttaa mieliin, että YUTP:n ja YTPP:n pitäisi lisäksi johtaa aseidenriisuntaan sekä estää aseiden leviäminen pienaseista ja kevyistä aseista ydinkärkiin ja ballistisiin ohjuksiin; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa asettamaan nämä toimintalinjat etusijalle ja edistämään uudenlaisia ennakoivia toimenpiteitä, joilla puututaan maamiinojen, rypäleammusten, köyhdytettyä uraania sisältävien ammusten, pienaseiden ja kevyiden aseiden, biologisten ja kemiallisten joukkotuhoaseiden ja ydinaseiden sekä niiden maaliinsaattamisjärjestelmien aiheuttamiin ongelmiin; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tiedottamaan Euroopan parlamentille vuonna 2010 järjestetyn ydinsulkusopimuksen tarkastelukonferenssin ja aseidenriisuntaa ja asesulkua koskevan toimintasuunnitelmansa toimeenpanosta vuosittain;

| 27. | pitää valitettavana EU:n puolustusohjelmien yleistä päällekkäisyyttä – esimerkiksi yli 20:tä panssariajoneuvo-ohjelmaa, kuutta erilaista hyökkäyssukellusveneohjelmaa, viittä ilmatorjuntaohjusohjelmaa ja kolmea taistelulentokoneohjelmaa – sekä päällekkäisyyden seurauksia eli sitä, että mittakaavaetuja ei saavuteta, että niukkoja rahoitusvaroja tuhlataan ja että Euroopan puolustuskaluston hinnat nousevat pilviin, ja katsoo lisäksi, että tämä murentaa edelleen Euroopan puolustuksen teollista ja teknistä perustaa, heikentää koko Euroopan turvallisuusalan kilpailukykyä ja vaarantaa siten suoraan unionin teknisen johtoaseman ja työllisyyden; |
| --- | --- |

27.

pitää valitettavana EU:n puolustusohjelmien yleistä päällekkäisyyttä – esimerkiksi yli 20:tä panssariajoneuvo-ohjelmaa, kuutta erilaista hyökkäyssukellusveneohjelmaa, viittä ilmatorjuntaohjusohjelmaa ja kolmea taistelulentokoneohjelmaa – sekä päällekkäisyyden seurauksia eli sitä, että mittakaavaetuja ei saavuteta, että niukkoja rahoitusvaroja tuhlataan ja että Euroopan puolustuskaluston hinnat nousevat pilviin, ja katsoo lisäksi, että tämä murentaa edelleen Euroopan puolustuksen teollista ja teknistä perustaa, heikentää koko Euroopan turvallisuusalan kilpailukykyä ja vaarantaa siten suoraan unionin teknisen johtoaseman ja työllisyyden;

| 28. | toistaa näkemyksensä, että kaikki edellä mainitut ongelmat olisi ratkaistava pitkällä aikavälillä selkeillä yhteisillä poliittisilla päätöksillä, joissa hyödynnetään täysin Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia, ja että yhteisellä puolustuspolitiikalla, jolla pyritään asteittain kohti yhteistä puolustusta, on vahvistettava EU:n kykyä vastata kriiseihin ja hoitaa pitkän aikavälin rauharakentamistoimia ja ennen kaikkea varmistettava unionin strateginen riippumattomuus ja toimintakyky; kehottaa järjestämään Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen, jossa keskitytään unionin turvallisuuteen ja puolustukseen; kehottaa jälleen esittämään Euroopan turvallisuutta ja puolustusta koskevan valkoisen kirjan, joka laaditaan yhdessä EU:n kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käyttäen perustana kaikissa jäsenvaltioissa laadittuja kansallisia puolustus- ja turvallisuusarvioita, joille vahvistetaan yhteinen malli ja joiden avulla voidaan suoraan verrata nykyisten voimavarojen vahvuuksia ja heikkouksia sekä suunnitteluolettamuksia; |
| --- | --- |

28.

toistaa näkemyksensä, että kaikki edellä mainitut ongelmat olisi ratkaistava pitkällä aikavälillä selkeillä yhteisillä poliittisilla päätöksillä, joissa hyödynnetään täysin Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia, ja että yhteisellä puolustuspolitiikalla, jolla pyritään asteittain kohti yhteistä puolustusta, on vahvistettava EU:n kykyä vastata kriiseihin ja hoitaa pitkän aikavälin rauharakentamistoimia ja ennen kaikkea varmistettava unionin strateginen riippumattomuus ja toimintakyky; kehottaa järjestämään Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen, jossa keskitytään unionin turvallisuuteen ja puolustukseen; kehottaa jälleen esittämään Euroopan turvallisuutta ja puolustusta koskevan valkoisen kirjan, joka laaditaan yhdessä EU:n kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käyttäen perustana kaikissa jäsenvaltioissa laadittuja kansallisia puolustus- ja turvallisuusarvioita, joille vahvistetaan yhteinen malli ja joiden avulla voidaan suoraan verrata nykyisten voimavarojen vahvuuksia ja heikkouksia sekä suunnitteluolettamuksia;

| 29. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita tukemaan Euroopan puolustusvirastoa EU:n asiantuntijavirastona, jonka tehtävänä on tunnistaa ja kehittää puolustusvoimavaroja kriisinhallinnan alalla sekä edistää ja kehittää Euroopan puolustusmateriaalialan yhteistyötä; |
| --- | --- |

29.

kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita tukemaan Euroopan puolustusvirastoa EU:n asiantuntijavirastona, jonka tehtävänä on tunnistaa ja kehittää puolustusvoimavaroja kriisinhallinnan alalla sekä edistää ja kehittää Euroopan puolustusmateriaalialan yhteistyötä;

| 30. | toteaa, että Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan 2. marraskuuta 2010 tekemä sopimus turvallisuus- ja puolustusyhteistyöstä todella käynnistettiin SEU-sopimuksen puitteiden ulkopuolella; toivoo kuitenkin, että tämä Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan viimeisin yhteistyöyritys voi toimia katalysaattorina unionin tason kehitykselle, jossa otetaan huomioon unionin institutionaaliset puitteet ja loogiset vaatimukset toiminnan järkeistämisestä, yhteentoimivuudesta ja kustannustehokkuudesta; korostaa, että Euroopan puolustusviraston olisi tuettava tällaisia pyrkimyksiä; katsoo, että Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan nykyisen puolustusyhteistyön olisi tarjottava etenemissuunnitelma tehokkaampaan eurooppalaiseen puolustusyhteistyöhön, joka perustuu voimavarojen suunnitteluun ja keskinäiseen riippuvuuteen; kehottaa Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksia sitoutumaan tuleviin eurooppalaisiin monenvälisiin voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskeviin järjestelyihin; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan 2. marraskuuta 2010 tekemä sopimus turvallisuus- ja puolustusyhteistyöstä todella käynnistettiin SEU-sopimuksen puitteiden ulkopuolella; toivoo kuitenkin, että tämä Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan viimeisin yhteistyöyritys voi toimia katalysaattorina unionin tason kehitykselle, jossa otetaan huomioon unionin institutionaaliset puitteet ja loogiset vaatimukset toiminnan järkeistämisestä, yhteentoimivuudesta ja kustannustehokkuudesta; korostaa, että Euroopan puolustusviraston olisi tuettava tällaisia pyrkimyksiä; katsoo, että Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan nykyisen puolustusyhteistyön olisi tarjottava etenemissuunnitelma tehokkaampaan eurooppalaiseen puolustusyhteistyöhön, joka perustuu voimavarojen suunnitteluun ja keskinäiseen riippuvuuteen; kehottaa Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksia sitoutumaan tuleviin eurooppalaisiin monenvälisiin voimavarojen yhdistämistä ja yhteiskäyttöä koskeviin järjestelyihin;

| 31. | painottaa, että perussopimusten mukainen pysyvä rakenteellinen yhteistyö tuottaa oikeudellisia takeita ja velvoitteita ja on samalla väline, jolla edistetään YTPP:n voimavarojen parempaa käyttöä tiukan taloudenpidon aikoina ja vältetään jäsenvaltioiden konsensuksen puute; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita määrittämään pikaisesti mainitun yhteistyön tavoitteet ja sisällön yhdessä kaikkien niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka osoittavat olevansa sekä poliittisesti valmiita että sotilaallisesti kykeneviä; |
| --- | --- |

31.

painottaa, että perussopimusten mukainen pysyvä rakenteellinen yhteistyö tuottaa oikeudellisia takeita ja velvoitteita ja on samalla väline, jolla edistetään YTPP:n voimavarojen parempaa käyttöä tiukan taloudenpidon aikoina ja vältetään jäsenvaltioiden konsensuksen puute; kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita määrittämään pikaisesti mainitun yhteistyön tavoitteet ja sisällön yhdessä kaikkien niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka osoittavat olevansa sekä poliittisesti valmiita että sotilaallisesti kykeneviä;

| 32. | katsoo, että puolustusministerien roolia on vahvistettava ulkoasioiden neuvoston kokoonpanossa; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että puolustusministerien roolia on vahvistettava ulkoasioiden neuvoston kokoonpanossa;

| 33. | muistuttaa, että keskinäisen avunannon lauseke velvoittaa oikeudellisesti todelliseen solidaarisuuteen, jos jotakin EU:n jäsenvaltiota vastaan hyökätään, ja katsoo, että tämä ei ole ristiriidassa sen roolin kanssa, joka Natolla on Euroopan turvallisuusrakenteissa, ja että samalla kunnioitetaan tiettyjen jäsenvaltioiden puolueettomuutta; suosittaa siksi, että mietittäisiin vakavasti, mikä on keskinäisen avunannon lausekkeen todellinen vaikutus, ja käsiteltäisiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) luonnoksesta poistettujen täytäntöönpanomääräysten ratkaisemattomat ongelmat; kehottaa laatimaan poliittiset suuntaviivat, semminkin kun muutetun Brysselin sopimuksen (WEU) voimassaolo päättyi äskettäin; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että keskinäisen avunannon lauseke velvoittaa oikeudellisesti todelliseen solidaarisuuteen, jos jotakin EU:n jäsenvaltiota vastaan hyökätään, ja katsoo, että tämä ei ole ristiriidassa sen roolin kanssa, joka Natolla on Euroopan turvallisuusrakenteissa, ja että samalla kunnioitetaan tiettyjen jäsenvaltioiden puolueettomuutta; suosittaa siksi, että mietittäisiin vakavasti, mikä on keskinäisen avunannon lausekkeen todellinen vaikutus, ja käsiteltäisiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) luonnoksesta poistettujen täytäntöönpanomääräysten ratkaisemattomat ongelmat; kehottaa laatimaan poliittiset suuntaviivat, semminkin kun muutetun Brysselin sopimuksen (WEU) voimassaolo päättyi äskettäin;

| 34. | toteaa, että YTPP:n kehityksessä on päästy vaiheeseen, jossa poliittisten ja institutionaalisten saavutusten on johdettava sotilasvoimavarojen konkreettiseen kehittämiseen; korostaa, että Lissabonin sopimuksen määräykset tarjoavat suuria mahdollisuuksia edistää voimavarojen kehittämistä ja luoda asteittain kehys EU:n puolustuspolitiikalle, ja vaatii ottamaan kyseiset määräykset kiireesti tehokkaaseen käyttöön; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että YTPP:n kehityksessä on päästy vaiheeseen, jossa poliittisten ja institutionaalisten saavutusten on johdettava sotilasvoimavarojen konkreettiseen kehittämiseen; korostaa, että Lissabonin sopimuksen määräykset tarjoavat suuria mahdollisuuksia edistää voimavarojen kehittämistä ja luoda asteittain kehys EU:n puolustuspolitiikalle, ja vaatii ottamaan kyseiset määräykset kiireesti tehokkaaseen käyttöön;

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan täysin sellaisten sotilasvoimavarojen kestävään tarjoamiseen, jotka vastaavat nykyistä laatunäkökohtia korostavaa kehityssuuntaa; kannattaa Gentissä pidetyssä puolustusministerien epävirallisessa kokouksessa ja Saksan ja Ruotsin asiakirjassa sekä Weimarin aloitteessa esitettyjä pyyntöjä ja kehottaa käynnistämään operatiivisen vaiheen viipymättä noudattaen joulukuussa 2010 kokoontuneen neuvoston päätelmiä, joissa puolustusministerit sopivat, että Euroopan puolustusviraston olisi tehostettava työtään sellaisten alueiden määrittämiseksi, joilla sotilasvoimavaroja voidaan yhdistää ja käyttää yhdessä, myös asiantuntijaryhmän tuella; korostaa, että tämä uusi voimavarojen kehittämismalli on saatava tuottamaan tulosta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa 2010 asetettua määräaikaa; muistuttaa, että EU:n asevoimien komentajilta on tilattu arvio voimavaroistaan toukokuuhun 2011 mennessä, että EU:n sotilasesikunnan on määrä tuottaa näiden tietojen pohjalta katsaus vuoden 2011 puoliväliin mennessä ja että EU:n puolustusministerit tekevät lopulliset päätelmät tämän vuoden loppuun mennessä; kehottaa puolustusvirastoa asettamaan tämän uuden aloitteen prioriteetikseen ja luetteloimaan mahdolliset uudet yhteistyöhankkeet (esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin satelliittiviestintä, lääketieteellinen tuki, merisotilaallinen logistiikka ja tietoverkkoturvallisuus), jotta voidaan välttää kaksinkertaiset kustannukset ja lisätä yhteentoimivuutta; |
| --- | --- |

35.

kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan täysin sellaisten sotilasvoimavarojen kestävään tarjoamiseen, jotka vastaavat nykyistä laatunäkökohtia korostavaa kehityssuuntaa; kannattaa Gentissä pidetyssä puolustusministerien epävirallisessa kokouksessa ja Saksan ja Ruotsin asiakirjassa sekä Weimarin aloitteessa esitettyjä pyyntöjä ja kehottaa käynnistämään operatiivisen vaiheen viipymättä noudattaen joulukuussa 2010 kokoontuneen neuvoston päätelmiä, joissa puolustusministerit sopivat, että Euroopan puolustusviraston olisi tehostettava työtään sellaisten alueiden määrittämiseksi, joilla sotilasvoimavaroja voidaan yhdistää ja käyttää yhdessä, myös asiantuntijaryhmän tuella; korostaa, että tämä uusi voimavarojen kehittämismalli on saatava tuottamaan tulosta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa 2010 asetettua määräaikaa; muistuttaa, että EU:n asevoimien komentajilta on tilattu arvio voimavaroistaan toukokuuhun 2011 mennessä, että EU:n sotilasesikunnan on määrä tuottaa näiden tietojen pohjalta katsaus vuoden 2011 puoliväliin mennessä ja että EU:n puolustusministerit tekevät lopulliset päätelmät tämän vuoden loppuun mennessä; kehottaa puolustusvirastoa asettamaan tämän uuden aloitteen prioriteetikseen ja luetteloimaan mahdolliset uudet yhteistyöhankkeet (esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin satelliittiviestintä, lääketieteellinen tuki, merisotilaallinen logistiikka ja tietoverkkoturvallisuus), jotta voidaan välttää kaksinkertaiset kustannukset ja lisätä yhteentoimivuutta;

| 36. | tukee tammikuussa 2011 kokoontuneen ulkoasioiden neuvoston suosituksia, joissa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehotettiin edistämään Weimarin aloitteessa esiin tuotuja aiheita, jotta varapuheenjohtajan / korkean edustajan ulkoasioiden neuvostolle vuoden 2011 puoliväliin mennessä esittämän kertomuksen pohjalta voidaan toteuttaa käytännön toimenpiteitä ja vuoden loppuun mennessä saavuttaa mahdollisimman paljon konkreettisia tuloksia, mukaan lukien mahdollinen aloitteiden laajentaminen koskemaan muita kiinnostuneita jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

36.

tukee tammikuussa 2011 kokoontuneen ulkoasioiden neuvoston suosituksia, joissa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehotettiin edistämään Weimarin aloitteessa esiin tuotuja aiheita, jotta varapuheenjohtajan / korkean edustajan ulkoasioiden neuvostolle vuoden 2011 puoliväliin mennessä esittämän kertomuksen pohjalta voidaan toteuttaa käytännön toimenpiteitä ja vuoden loppuun mennessä saavuttaa mahdollisimman paljon konkreettisia tuloksia, mukaan lukien mahdollinen aloitteiden laajentaminen koskemaan muita kiinnostuneita jäsenvaltioita;

| 37. | korostaa, että nykyinen siviili- ja sotilasoperaatioiden suunnittelu- ja toteutusvoimavarojen epätasapaino olisi korjattava perustamalla unionille pysyvä siviili- ja sotilasalan suunnittelu- ja toteutusvoimavara tai operaatioesikunta (OHQ), joka mahdollistaa unionin reaktiivisemman ja kustannustehokkaamman toiminnan; korostaa, että Berliini plus -järjestelyt on otettu käyttöön vain rajoitetusti ja että niissä on tähän mennessä rajoituttu vastuun ottamiseen entisistä Nato-operaatioista, ja kiinnittää huomiota ongelmiin, jotka liittyvät kehysvaltiotoimintatapaan, jossa käytetään viittä kansallista operaatioesikuntaa, mikä lisää ennakkosuunnittelun puutteen yhdeksi lisäongelmaksi joukkojen muodostamisvaikeuksien ja siviili- ja sotilasvoimavarojen koordinoinnin monimutkaistumisen rinnalle; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että nykyinen siviili- ja sotilasoperaatioiden suunnittelu- ja toteutusvoimavarojen epätasapaino olisi korjattava perustamalla unionille pysyvä siviili- ja sotilasalan suunnittelu- ja toteutusvoimavara tai operaatioesikunta (OHQ), joka mahdollistaa unionin reaktiivisemman ja kustannustehokkaamman toiminnan; korostaa, että Berliini plus -järjestelyt on otettu käyttöön vain rajoitetusti ja että niissä on tähän mennessä rajoituttu vastuun ottamiseen entisistä Nato-operaatioista, ja kiinnittää huomiota ongelmiin, jotka liittyvät kehysvaltiotoimintatapaan, jossa käytetään viittä kansallista operaatioesikuntaa, mikä lisää ennakkosuunnittelun puutteen yhdeksi lisäongelmaksi joukkojen muodostamisvaikeuksien ja siviili- ja sotilasvoimavarojen koordinoinnin monimutkaistumisen rinnalle;

| 38. | katsoo, että vaikka nykyinen operaatiokeskus on myönteinen ensiaskel, se ei täytä vaatimuksia eikä ole pysyvän operaatioesikunnan veroinen kunnianhimoinen tavoite; katsoo, että siksi operaatiokeskuksesta olisi tehtävä pysyvä ja kykenevä johtamaan suurempia operaatioita, mikä edellyttää asianmukaisia henkilöresursseja ja operatiivista infrastruktuuria; kiinnittää huomiota tarpeeseen korjata EU:n viestintä- ja tietojärjestelmäinfrastruktuurin epäluotettavuus, joka johtuu ensisijaisesti pysyvän johtamisjärjestelyn (C2) – ja asianmukaista oikeudellisen kehyksen – puutteesta, mikä saattaa myös haitata tilannetietoisuutta; kannattaa sotilaallisen operaatioesikunnan sijoittamista siviiliesikunnan yhteyteen siten, että voidaan toteuttaa kaikenlaisia sotilas- ja siviilioperaatiota ja hyödyntää täysimittaisesti mahdollisia synergioita, mutta samalla kunnioittaa siviili- ja sotilaskomentoketjujen erityispiirteitä, erilaisia päätöksentekomenettelyjä ja rahoitusjärjestelyjä; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että vaikka nykyinen operaatiokeskus on myönteinen ensiaskel, se ei täytä vaatimuksia eikä ole pysyvän operaatioesikunnan veroinen kunnianhimoinen tavoite; katsoo, että siksi operaatiokeskuksesta olisi tehtävä pysyvä ja kykenevä johtamaan suurempia operaatioita, mikä edellyttää asianmukaisia henkilöresursseja ja operatiivista infrastruktuuria; kiinnittää huomiota tarpeeseen korjata EU:n viestintä- ja tietojärjestelmäinfrastruktuurin epäluotettavuus, joka johtuu ensisijaisesti pysyvän johtamisjärjestelyn (C2) – ja asianmukaista oikeudellisen kehyksen – puutteesta, mikä saattaa myös haitata tilannetietoisuutta; kannattaa sotilaallisen operaatioesikunnan sijoittamista siviiliesikunnan yhteyteen siten, että voidaan toteuttaa kaikenlaisia sotilas- ja siviilioperaatiota ja hyödyntää täysimittaisesti mahdollisia synergioita, mutta samalla kunnioittaa siviili- ja sotilaskomentoketjujen erityispiirteitä, erilaisia päätöksentekomenettelyjä ja rahoitusjärjestelyjä;

| 39. | pitää ilahduttavana, että vastauksessaan Weimarin aloitteeseen varapuheenjohtaja / korkea edustaja totesi EU:n tarvitsevan sotilaallisia toteutusvoimavaroja; katsoo, että varapuheenjohtajan / korkean edustajan vaatimassa kustannustehokkuuden arvioinnissa olisi otettava huomioon myös EU:n operaatioesikunnan puuttumisen kustannukset; ilmoittaa aikovansa edistää asian tarkastelua ja uuden rakenteen mahdollisten kustannusten ja siihen liittyvien rahoitusjärjestelyjen tutkimista; |
| --- | --- |

39.

pitää ilahduttavana, että vastauksessaan Weimarin aloitteeseen varapuheenjohtaja / korkea edustaja totesi EU:n tarvitsevan sotilaallisia toteutusvoimavaroja; katsoo, että varapuheenjohtajan / korkean edustajan vaatimassa kustannustehokkuuden arvioinnissa olisi otettava huomioon myös EU:n operaatioesikunnan puuttumisen kustannukset; ilmoittaa aikovansa edistää asian tarkastelua ja uuden rakenteen mahdollisten kustannusten ja siihen liittyvien rahoitusjärjestelyjen tutkimista;

| 40. | pitää taisteluosastojen olemassaoloa perusteltuna, vaikka niitä ei olekaan vielä koskaan käytetty, mutta kehottaa tarkastelemaan huolellisesti niiden toimintaperiaatteita ja rakennetta joustavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi; katsoo, että






  — | olisi harkittava toisen taisteluosaston erikoistumista erityisosaamiseen ja/tai voimavaroihin, jotka soveltuvat matalan intensiteetin konflikteihin, joissa on sekä siviili- että sotilastehtäviä; |
| --- | --- | --- |

40.

pitää taisteluosastojen olemassaoloa perusteltuna, vaikka niitä ei olekaan vielä koskaan käytetty, mutta kehottaa tarkastelemaan huolellisesti niiden toimintaperiaatteita ja rakennetta joustavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi; katsoo, että

—

olisi harkittava toisen taisteluosaston erikoistumista erityisosaamiseen ja/tai voimavaroihin, jotka soveltuvat matalan intensiteetin konflikteihin, joissa on sekä siviili- että sotilastehtäviä;

| — | toimintakustannukset olisi katettava Athene-järjestelmällä, jota on määrä tarkistaa Puolan puheenjohtajakauden aikana; |
| --- | --- |

—

toimintakustannukset olisi katettava Athene-järjestelmällä, jota on määrä tarkistaa Puolan puheenjohtajakauden aikana;

| 41. | painottaa, että SEU-sopimuksessa mainitut unionin voimavarat ja puolustusmateriaalit on määriteltävä yhdessä Euroopan puolustusviraston kanssa, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja laitoksia sekä jäsenvaltioita yhteistyöhön näitä toimintalinjoja muotoiltaessa ja täytäntöön pantaessa; |
| --- | --- |

41.

painottaa, että SEU-sopimuksessa mainitut unionin voimavarat ja puolustusmateriaalit on määriteltävä yhdessä Euroopan puolustusviraston kanssa, ja kehottaa EU:n toimielimiä ja laitoksia sekä jäsenvaltioita yhteistyöhön näitä toimintalinjoja muotoiltaessa ja täytäntöön pantaessa;

| 42. | kehottaa Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota tiivistämään yhteistyötään kaksikäyttövoimavarojen kasvattamiseksi, jotta löydetään mahdollisimman kokonaisvaltainen lähestymistapa turvallisuusalan tutkimukseen ja jotta siviili- ja sotilasvoimavaroja voidaan hallinnoida synergiaa paremmin hyödyntäen erityisesti tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman turvallisuutta koskevan aihealueen avulla; pitää siksi ilahduttavana ehdotusta kahdeksannesta puiteohjelmasta, joka kattaa myös ulkoisen turvallisuuden; kehottaa komissiota tunnustamaan sen todellisuuden, että kriisinhallinnassa on siviili- ja sotilasulottuvuus, sekä harkitsemaan siviilisovelluksia tuottavan turvallisuus- ja puolustusalan tutkimuksen rahoittamista yhteisön varoista; toteaa kuitenkin, että yhteistyö on rajattava vain välttämättömään eli siviili- ja sotilasalan yhteistyöhön, joka liittyy rauhanturva-asioihin, konfliktinestoon, kansainvälisen turvallisuuden lujittamiseen ja kriisinhallintaan; |
| --- | --- |

42.

kehottaa Euroopan puolustusvirastoa ja komissiota tiivistämään yhteistyötään kaksikäyttövoimavarojen kasvattamiseksi, jotta löydetään mahdollisimman kokonaisvaltainen lähestymistapa turvallisuusalan tutkimukseen ja jotta siviili- ja sotilasvoimavaroja voidaan hallinnoida synergiaa paremmin hyödyntäen erityisesti tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman turvallisuutta koskevan aihealueen avulla; pitää siksi ilahduttavana ehdotusta kahdeksannesta puiteohjelmasta, joka kattaa myös ulkoisen turvallisuuden; kehottaa komissiota tunnustamaan sen todellisuuden, että kriisinhallinnassa on siviili- ja sotilasulottuvuus, sekä harkitsemaan siviilisovelluksia tuottavan turvallisuus- ja puolustusalan tutkimuksen rahoittamista yhteisön varoista; toteaa kuitenkin, että yhteistyö on rajattava vain välttämättömään eli siviili- ja sotilasalan yhteistyöhön, joka liittyy rauhanturva-asioihin, konfliktinestoon, kansainvälisen turvallisuuden lujittamiseen ja kriisinhallintaan;

| 43. | kehottaa Euroopan puolustusviraston johtajaa (varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa) ja neuvostoa antamaan hyvissä ajoin uuden neuvoston päätöksen Euroopan puolustusviraston perustamisesta, joka pohjautuu Lissabonin sopimuksessa Euroopan puolustusvirastolle hahmoteltuun uuteen rooliin; asettaa kyseenalaiseksi Euroopan puolustusviraston nykyisen oikeudellisen perustan, joka juontuu vuodelta 2004, Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja sen Euroopan puolustusvirastoon kohdistuvien vaikutusten vuoksi; kehottaa neuvostoa tiedottamaan Euroopan parlamentille Euroopan puolustusviraston perustamista koskevaan neuvoston yhteiseen toimintaan tehtävistä tarvittavista muutoksista, jotka johtuvat Euroopan puolustusviraston sisällyttämisestä Lissabonin sopimukseen; |
| --- | --- |

43.

kehottaa Euroopan puolustusviraston johtajaa (varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa) ja neuvostoa antamaan hyvissä ajoin uuden neuvoston päätöksen Euroopan puolustusviraston perustamisesta, joka pohjautuu Lissabonin sopimuksessa Euroopan puolustusvirastolle hahmoteltuun uuteen rooliin; asettaa kyseenalaiseksi Euroopan puolustusviraston nykyisen oikeudellisen perustan, joka juontuu vuodelta 2004, Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja sen Euroopan puolustusvirastoon kohdistuvien vaikutusten vuoksi; kehottaa neuvostoa tiedottamaan Euroopan parlamentille Euroopan puolustusviraston perustamista koskevaan neuvoston yhteiseen toimintaan tehtävistä tarvittavista muutoksista, jotka johtuvat Euroopan puolustusviraston sisällyttämisestä Lissabonin sopimukseen;

| 44. | kehottaa luomaan vahvan kumppanuuden komission, Euroopan parlamentin, Euroopan puolustusviraston ja osallistuvien jäsenvaltioiden välille kahdeksannen puiteohjelman valmisteluja varten, jotta voidaan lisätä EU:n tason investointeja yhteisen edun mukaiseen teknologiaan, varsinkin kun unionissa puolustukseen liittyvään tutkimukseen ja kehittämiseen investoidaan vain noin 10 prosenttia Yhdysvaltojen vastaavista investoinneista; |
| --- | --- |

44.

kehottaa luomaan vahvan kumppanuuden komission, Euroopan parlamentin, Euroopan puolustusviraston ja osallistuvien jäsenvaltioiden välille kahdeksannen puiteohjelman valmisteluja varten, jotta voidaan lisätä EU:n tason investointeja yhteisen edun mukaiseen teknologiaan, varsinkin kun unionissa puolustukseen liittyvään tutkimukseen ja kehittämiseen investoidaan vain noin 10 prosenttia Yhdysvaltojen vastaavista investoinneista;

| 45. | vaatii vahvaa yhteistyötä Euroopan puolustusviraston ja puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaation (OCCAR) välille; pyytää tietoja Euroopan puolustusviraston johtajalta (korkealta edustajalta / varapuheenjohtajalta) niiden välisen yhteistyön hallinnollisista järjestelyistä käytyjen, huhtikuussa 2009 aloitettujen neuvottelujen tuloksista; |
| --- | --- |

45.

vaatii vahvaa yhteistyötä Euroopan puolustusviraston ja puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaation (OCCAR) välille; pyytää tietoja Euroopan puolustusviraston johtajalta (korkealta edustajalta / varapuheenjohtajalta) niiden välisen yhteistyön hallinnollisista järjestelyistä käytyjen, huhtikuussa 2009 aloitettujen neuvottelujen tuloksista;

| 46. | korostaa, että yhtenä edellytyksenä riippumattomalle ja uskottavalle YTPP:lle on, että luodaan kilpailukykyisemmät ja tehokkaammat eurooppalaiset puolustus- ja turvallisuusalan markkinat, jotka avataan julkisille hankinnoille, ja vahvistetaan Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa (EDTIB), jossa otetaan huomioon keskeiset teolliset voimavarat, valtioiden välinen toimitusvarmuus, toimittajapohjan laajentaminen ja monipuolistaminen sekä tehostettu puolustusmateriaaliyhteistyö; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että yhtenä edellytyksenä riippumattomalle ja uskottavalle YTPP:lle on, että luodaan kilpailukykyisemmät ja tehokkaammat eurooppalaiset puolustus- ja turvallisuusalan markkinat, jotka avataan julkisille hankinnoille, ja vahvistetaan Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa (EDTIB), jossa otetaan huomioon keskeiset teolliset voimavarat, valtioiden välinen toimitusvarmuus, toimittajapohjan laajentaminen ja monipuolistaminen sekä tehostettu puolustusmateriaaliyhteistyö;

| 47. | korostaa, että puolustusalan markkinoiden kannalta on olennaista, että kaikki jäsenvaltiot saattavat seuraavat direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä:






  — | (30. kesäkuuta 2011 mennessä) direktiivi 2009/43/EY yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta ja |
| --- | --- | --- |

47.

korostaa, että puolustusalan markkinoiden kannalta on olennaista, että kaikki jäsenvaltiot saattavat seuraavat direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä:

—

(30. kesäkuuta 2011 mennessä) direktiivi 2009/43/EY yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta ja

| — | (31. elokuuta 2011 mennessä) direktiivi 2009/81/EY sopimusten tekomenettelyistä puolustus- ja turvallisuusalalla; |
| --- | --- |

—

(31. elokuuta 2011 mennessä) direktiivi 2009/81/EY sopimusten tekomenettelyistä puolustus- ja turvallisuusalalla;

suosittaa, että jäsenvaltiot noudattavat määräaikoja tiukasti komission valvonnassa ja että ne laativat tarvittavat soveltamissäännökset ja kouluttavat henkilöstön valvomaan uusien sääntöjen noudattamista; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon komission antamat asiaa koskevat ohjeet;

| 48. | suosittaa, että sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8. joulukuuta 2008 hyväksytyn yhteisen kannan täytäntöönpanoa tarkastellaan kiireesti uudelleen, jotta voidaan varmistaa, että kaikki kansalliset viranomaiset kussakin jäsenvaltiossa noudattavat sääntöjä tiukasti ja yhtenäisesti; |
| --- | --- |

48.

suosittaa, että sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä 8. joulukuuta 2008 hyväksytyn yhteisen kannan täytäntöönpanoa tarkastellaan kiireesti uudelleen, jotta voidaan varmistaa, että kaikki kansalliset viranomaiset kussakin jäsenvaltiossa noudattavat sääntöjä tiukasti ja yhtenäisesti;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Euroopan puolustusviraston puolustusmateriaalihankintoja koskevia käytännesääntöjä ja vastikevaatimuksia koskevia käytännesääntöjä, jotta estetään sisämarkkinasääntöjen rikkominen ja vähennetään korruption mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Euroopan puolustusviraston puolustusmateriaalihankintoja koskevia käytännesääntöjä ja vastikevaatimuksia koskevia käytännesääntöjä, jotta estetään sisämarkkinasääntöjen rikkominen ja vähennetään korruption mahdollisuuksia;

| 50. | korostaa, että Eurooppaan syntymässä olevien turvallisuus- ja puolustusalan markkinoiden edistämiseksi on annettava tarvittavat määräykset ja standardit, sillä näiden puuttuminen rajoittaa sekä suurten toimijoiden että pk-yritysten markkinamahdollisuuksia ja estää turvallisuusjärjestelmien yhteentoimivuuden; tukee kaikilta osin Euroopan puolustusviraston työtä Lissabonin sopimuksen tarjoaman uuden oikeusperustan pohjalta; kannustaa Euroopan puolustusviraston ja komission tiivistä yhteistyötä Euroopan puolustusmateriaalimarkkinoiden luomiseksi; kehottaa komissiota aloittamaan yhteistyössä Euroopan puolustusviraston kanssa turvallisuus- ja puolustusalan eurooppalaisen teollisuuspolitiikan valmistelun; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että Eurooppaan syntymässä olevien turvallisuus- ja puolustusalan markkinoiden edistämiseksi on annettava tarvittavat määräykset ja standardit, sillä näiden puuttuminen rajoittaa sekä suurten toimijoiden että pk-yritysten markkinamahdollisuuksia ja estää turvallisuusjärjestelmien yhteentoimivuuden; tukee kaikilta osin Euroopan puolustusviraston työtä Lissabonin sopimuksen tarjoaman uuden oikeusperustan pohjalta; kannustaa Euroopan puolustusviraston ja komission tiivistä yhteistyötä Euroopan puolustusmateriaalimarkkinoiden luomiseksi; kehottaa komissiota aloittamaan yhteistyössä Euroopan puolustusviraston kanssa turvallisuus- ja puolustusalan eurooppalaisen teollisuuspolitiikan valmistelun;

| 51. | kehottaa Euroopan puolustusvirastoon kuuluvia jäsenvaltioita pitämään osallistumistaan pysyvänä sitoumuksena ja osoittamaan puolustusvirastolle sen tarvitsemat taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit; kehottaa lisäämään operatiivisiin hankkeisiin sekä tutkimuksiin sidottuja määrärahoja (jotka ovat toistaiseksi olleet keskimäärin 25 prosenttia puolustusviraston talousarviosta) siltä varalta, että talousarviota kieltäydyttäisiin veto-oikeutta käyttäen kasvattamasta vielä pitkäänkin; |
| --- | --- |

51.

kehottaa Euroopan puolustusvirastoon kuuluvia jäsenvaltioita pitämään osallistumistaan pysyvänä sitoumuksena ja osoittamaan puolustusvirastolle sen tarvitsemat taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit; kehottaa lisäämään operatiivisiin hankkeisiin sekä tutkimuksiin sidottuja määrärahoja (jotka ovat toistaiseksi olleet keskimäärin 25 prosenttia puolustusviraston talousarviosta) siltä varalta, että talousarviota kieltäydyttäisiin veto-oikeutta käyttäen kasvattamasta vielä pitkäänkin;

| 52. | kehottaa Euroopan puolustusvirastoon kuuluvia jäsenvaltioita täydentämään työtä ja aloitteita, jotka puolustusviraston johtajana toimiva varapuheenjohtaja / korkea edustaja tekee, ja pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ottamaan käyttöön työskentelymenetelmät, joilla parannetaan puolustusvirastoon kuuluvien jäsenvaltioiden valmiuksia ottaa vastuuta päätöksentekijöinä ja jotka vastaavat puolustusviraston hallitustenvälistä luonnetta ja perussopimusten määräyksiä, jotta saadaan aikaan poliittinen yhteisymmärrys; |
| --- | --- |

52.

kehottaa Euroopan puolustusvirastoon kuuluvia jäsenvaltioita täydentämään työtä ja aloitteita, jotka puolustusviraston johtajana toimiva varapuheenjohtaja / korkea edustaja tekee, ja pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ottamaan käyttöön työskentelymenetelmät, joilla parannetaan puolustusvirastoon kuuluvien jäsenvaltioiden valmiuksia ottaa vastuuta päätöksentekijöinä ja jotka vastaavat puolustusviraston hallitustenvälistä luonnetta ja perussopimusten määräyksiä, jotta saadaan aikaan poliittinen yhteisymmärrys;

| 53. | pitää välttämättömänä hyväksyä EU:n sääntelytoimenpiteitä, kuten kattava normatiivinen järjestelmä, jonka mukaisesti kansallisella ja kansainvälisellä tasolla toimivia yksityisiä sotilas- ja turvallisuusalan yrityksiä voidaan perustaa ja rekisteröidä, niille voidaan myöntää toimilupa, niiden toimintaa voidaan valvoa ja niiden tekemistä voimassa olevan lainsäädännön rikkomuksista voidaan ilmoittaa; |
| --- | --- |

53.

pitää välttämättömänä hyväksyä EU:n sääntelytoimenpiteitä, kuten kattava normatiivinen järjestelmä, jonka mukaisesti kansallisella ja kansainvälisellä tasolla toimivia yksityisiä sotilas- ja turvallisuusalan yrityksiä voidaan perustaa ja rekisteröidä, niille voidaan myöntää toimilupa, niiden toimintaa voidaan valvoa ja niiden tekemistä voimassa olevan lainsäädännön rikkomuksista voidaan ilmoittaa;

| 54. | kehottaa sen vuoksi komissiota ja neuvostoa ryhtymään tarpeellisiin toimiin:






  — | laatimaan kansallisen tason toimintaa varten suosituksen, jolla valmistellaan direktiiviä, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa rauhankumppanuuden poliittis-sotilaallisen ohjauskomitean (PMSC) palveluiden kansallisia sääntelytoimia, mukaan lukien palveluntarjoajat ja palvelujen hankinta; |
| --- | --- | --- |

54.

kehottaa sen vuoksi komissiota ja neuvostoa ryhtymään tarpeellisiin toimiin:

—

laatimaan kansallisen tason toimintaa varten suosituksen, jolla valmistellaan direktiiviä, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa rauhankumppanuuden poliittis-sotilaallisen ohjauskomitean (PMSC) palveluiden kansallisia sääntelytoimia, mukaan lukien palveluntarjoajat ja palvelujen hankinta;

| — | laatimaan kansainvälisen tason toimintaa varten käytännesäännöt, joilla valmistellaan päätöstä PMSC-palvelujen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin sääntelystä siltä osin, kuin asiasta ei säädetä edellä mainitussa direktiivissä; |
| --- | --- |

—

laatimaan kansainvälisen tason toimintaa varten käytännesäännöt, joilla valmistellaan päätöstä PMSC-palvelujen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin sääntelystä siltä osin, kuin asiasta ei säädetä edellä mainitussa direktiivissä;

Ulkoinen ja sisäinen turvallisuus

| 55. | katsoo, että EU:n sisäistä ja ulkoista turvallisuutta koskevia kysymyksiä olisi käsiteltävä saman strategian toisiaan täydentävinä ulottuvuuksina, minkä Eurooppa-neuvosto teki selväksi kokouksissaan Tampereella (1999), Feirassa (2000) ja Tukholmassa (2010), kun se hyväksyi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen tavoitteet vuosiksi 2010–2014; korostaa, että kansainvälistä terrorismia torjuttaessa ei milloinkaan voida tinkiä keskeisistä arvoista ja normeista, kuten ihmisoikeuksista, perusoikeuksista ja -vapauksista sekä humanitaarisesta oikeudesta, ja että yksi Euroopan maiden alueen epäiltyä käyttöä CIA:n vankikuljetuksiin ja laittomaan vankien säilyttämiseen käsitelleen Euroopan parlamentin väliaikaisen valiokunnan päätelmistä oli, että terrorismin vastaisten kansallisten ja unionin toimintalinjojen ja toimenpiteiden parlamentaarista valvontaa on tehostettava; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että EU:n sisäistä ja ulkoista turvallisuutta koskevia kysymyksiä olisi käsiteltävä saman strategian toisiaan täydentävinä ulottuvuuksina, minkä Eurooppa-neuvosto teki selväksi kokouksissaan Tampereella (1999), Feirassa (2000) ja Tukholmassa (2010), kun se hyväksyi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen tavoitteet vuosiksi 2010–2014; korostaa, että kansainvälistä terrorismia torjuttaessa ei milloinkaan voida tinkiä keskeisistä arvoista ja normeista, kuten ihmisoikeuksista, perusoikeuksista ja -vapauksista sekä humanitaarisesta oikeudesta, ja että yksi Euroopan maiden alueen epäiltyä käyttöä CIA:n vankikuljetuksiin ja laittomaan vankien säilyttämiseen käsitelleen Euroopan parlamentin väliaikaisen valiokunnan päätelmistä oli, että terrorismin vastaisten kansallisten ja unionin toimintalinjojen ja toimenpiteiden parlamentaarista valvontaa on tehostettava;

| 56. | toteaa, että on käynyt yhä selvemmäksi, että moniin kansainvälisiin uhkiin, kuten terrorismiin, joukkotuhoaseiden leviämiseen, järjestäytyneeseen rikollisuuteen, tietoverkkorikollisuuteen sekä huume- ja ihmiskauppaan ei nykyisin – eikä etenkään syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen – voida puuttua ilman koordinoitua toimintaa, johon sisältyy niin "ulkoista" turvallisuutta koskevia toimintalinjoja kuin "sisäisiä" lainsäädännöllisiä ja poliittisia toimenpiteitä ja välineitä, kuten Euroopan unionin ensimmäisessä terrorismin vastaisessa toimintasuunnitelmassa (2001) ja Euroopan unionin terrorisminvastaisessa strategiassa (2005) jo todettiin; palauttaa mieliin, että Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanoa koskevassa neuvoston selvityksessä vuodelta 2008 muistutetaan valtion toimintakyvyttömyyden vaikuttavan Euroopan turvallisuuteen, kuten Somalian tapaus osoittaa; |
| --- | --- |

56.

toteaa, että on käynyt yhä selvemmäksi, että moniin kansainvälisiin uhkiin, kuten terrorismiin, joukkotuhoaseiden leviämiseen, järjestäytyneeseen rikollisuuteen, tietoverkkorikollisuuteen sekä huume- ja ihmiskauppaan ei nykyisin – eikä etenkään syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen – voida puuttua ilman koordinoitua toimintaa, johon sisältyy niin "ulkoista" turvallisuutta koskevia toimintalinjoja kuin "sisäisiä" lainsäädännöllisiä ja poliittisia toimenpiteitä ja välineitä, kuten Euroopan unionin ensimmäisessä terrorismin vastaisessa toimintasuunnitelmassa (2001) ja Euroopan unionin terrorisminvastaisessa strategiassa (2005) jo todettiin; palauttaa mieliin, että Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanoa koskevassa neuvoston selvityksessä vuodelta 2008 muistutetaan valtion toimintakyvyttömyyden vaikuttavan Euroopan turvallisuuteen, kuten Somalian tapaus osoittaa;

| 57. | toteaa, että ulkoista ja sisäistä turvallisuutta koskevien toimintalinjojen väliset kytkökset ovat tulleet yhä selvemmiksi jäsenvaltioissa ja erityisesti eräissä kolmansissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, jossa vuonna 2003 yhdistettiin 22 liittovaltion virastoa sisäisen turvallisuuden ministeriöksi, jossa nykyisin työskentelee yli 200 000 virkamiestä ja jonka vuotuinen talousarvio on yli 40 miljardia Yhdysvaltain dollaria; pitää luonnollisena, että Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön ensisijaiset tehtävät ovat osin samankaltaiset kuin ne, jotka Euroopan unioni on liittänyt vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseen (ulkorajojen suojaaminen, maahanmuutto ja terrorismin torjunta); |
| --- | --- |

57.

toteaa, että ulkoista ja sisäistä turvallisuutta koskevien toimintalinjojen väliset kytkökset ovat tulleet yhä selvemmiksi jäsenvaltioissa ja erityisesti eräissä kolmansissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, jossa vuonna 2003 yhdistettiin 22 liittovaltion virastoa sisäisen turvallisuuden ministeriöksi, jossa nykyisin työskentelee yli 200 000 virkamiestä ja jonka vuotuinen talousarvio on yli 40 miljardia Yhdysvaltain dollaria; pitää luonnollisena, että Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön ensisijaiset tehtävät ovat osin samankaltaiset kuin ne, jotka Euroopan unioni on liittänyt vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseen (ulkorajojen suojaaminen, maahanmuutto ja terrorismin torjunta);

| 58. | pitää myönteisenä, että Lissabonin sopimuksen keskeiset määräykset ilmentävät sopeutumista edellä kuvailtuun toimintaympäristöön ja tarvetta hyödyntää ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden välisiä synergioita muun muassa seuraavin tavoin:






  — | laajennetaan YTPP-toimeksiantoa sisällyttämällä siihen Petersbergin tehtävien kaltaisia mutta niitä laajempia operaatioita, joilla voitaisiin edistää terrorismin torjuntaa eritoten tukemalla kolmansia maita terrorismin torjunnassa niiden omalla alueella; suosittaa, että määräyksiä tulkitaan laajasti YK:n asiaankuuluvien päätöslauselmien mukaisesti kunnioittaen täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia; muistuttaa kuitenkin, että sotilaalliset toimet eivät sellaisenaan riitä torjumaan kansainvälistä terrorismia, ja vaatii jatkuvia kansainvälisiä ponnisteluja, jotta voidaan tunnistaa ilmiön taustalla olevat oikeutetut tyytymättömyyden aiheet ja puuttua niihin lisäämällä samanaikaisesti vuoropuhelua ja kulttuurien keskinäistä ymmärtämystä; |
| --- | --- | --- |

58.

pitää myönteisenä, että Lissabonin sopimuksen keskeiset määräykset ilmentävät sopeutumista edellä kuvailtuun toimintaympäristöön ja tarvetta hyödyntää ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden välisiä synergioita muun muassa seuraavin tavoin:

—

laajennetaan YTPP-toimeksiantoa sisällyttämällä siihen Petersbergin tehtävien kaltaisia mutta niitä laajempia operaatioita, joilla voitaisiin edistää terrorismin torjuntaa eritoten tukemalla kolmansia maita terrorismin torjunnassa niiden omalla alueella; suosittaa, että määräyksiä tulkitaan laajasti YK:n asiaankuuluvien päätöslauselmien mukaisesti kunnioittaen täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia; muistuttaa kuitenkin, että sotilaalliset toimet eivät sellaisenaan riitä torjumaan kansainvälistä terrorismia, ja vaatii jatkuvia kansainvälisiä ponnisteluja, jotta voidaan tunnistaa ilmiön taustalla olevat oikeutetut tyytymättömyyden aiheet ja puuttua niihin lisäämällä samanaikaisesti vuoropuhelua ja kulttuurien keskinäistä ymmärtämystä;

| — | yhteisvastuulauseke: katsoo, että tämä mekanismi olisi saatava toimintavalmiiksi ja pitää myönteisenä sitä, että komissio ja varapuheenjohtaja / korkea edustaja ovat luvanneet esittää vuonna 2011 monialaisen ehdotuksen luodakseen perustan EU:n yhteiselle sitoumukselle ottaa yhteisvastuulauseke käyttöön; |
| --- | --- |

—

yhteisvastuulauseke: katsoo, että tämä mekanismi olisi saatava toimintavalmiiksi ja pitää myönteisenä sitä, että komissio ja varapuheenjohtaja / korkea edustaja ovat luvanneet esittää vuonna 2011 monialaisen ehdotuksen luodakseen perustan EU:n yhteiselle sitoumukselle ottaa yhteisvastuulauseke käyttöön;

| 59. | katsoo, että Euroopan turvallisuusstrategiassa (2003) ja sisäisen turvallisuuden strategiassa (2010) on johdonmukaisesti eritelty joukko yhteisiä toiminta-aloja – esimerkiksi terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta sekä tietoverkkoturvallisuus – joilla on vaikutusta kumpaakin turvallisuusulottuvuuteen; yhtyy näkemykseen, että turvallisuuden sisäinen ja ulkoinen ulottuvuus on kytkettävä toisiinsa nykyistä paremmin, minkä komissio on todennut tiedonannossaan "EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa" (KOM(2010)0673); |
| --- | --- |

59.

katsoo, että Euroopan turvallisuusstrategiassa (2003) ja sisäisen turvallisuuden strategiassa (2010) on johdonmukaisesti eritelty joukko yhteisiä toiminta-aloja – esimerkiksi terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta sekä tietoverkkoturvallisuus – joilla on vaikutusta kumpaakin turvallisuusulottuvuuteen; yhtyy näkemykseen, että turvallisuuden sisäinen ja ulkoinen ulottuvuus on kytkettävä toisiinsa nykyistä paremmin, minkä komissio on todennut tiedonannossaan "EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa" (KOM(2010)0673);

| 60. | katsoo, että ulkoiseen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvien tavoitteiden keskinäistä täydentävyyttä kuvastavat seuraavat seikat:






  — | poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK), SEUT-sopimuksella perustettu sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvä komitea (COSI) sekä EU:n tilannekeskus, komissio ja turvallisuusalan erillisvirastot, kuten Europol, Eurojust ja Frontex, tekevät yhteistyötä ja esittävät EU:n toimielimille yhteisen uhka-arvion; |
| --- | --- | --- |

60.

katsoo, että ulkoiseen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvien tavoitteiden keskinäistä täydentävyyttä kuvastavat seuraavat seikat:

—

poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK), SEUT-sopimuksella perustettu sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvä komitea (COSI) sekä EU:n tilannekeskus, komissio ja turvallisuusalan erillisvirastot, kuten Europol, Eurojust ja Frontex, tekevät yhteistyötä ja esittävät EU:n toimielimille yhteisen uhka-arvion;

| — | toteutetaan turvallisuutta koskeva tiedonhallintamalli liittämällä Schengenin tietojärjestelmä alan kaikkiin muihin merkityksellisiin Euroopan laajuisiin verkostoihin, joita ovat muun muassa viisumitietojärjestelmä ja Eurodac, sekä hyödyntämällä toisten maiden kokemuksia ja parhaita käytäntöjä; korostaa, että yksityisyyden suojaan kohdistuvat riskit ja tästä aiheutuvat eettiset seuraukset on otettava huomioon; |
| --- | --- |

—

toteutetaan turvallisuutta koskeva tiedonhallintamalli liittämällä Schengenin tietojärjestelmä alan kaikkiin muihin merkityksellisiin Euroopan laajuisiin verkostoihin, joita ovat muun muassa viisumitietojärjestelmä ja Eurodac, sekä hyödyntämällä toisten maiden kokemuksia ja parhaita käytäntöjä; korostaa, että yksityisyyden suojaan kohdistuvat riskit ja tästä aiheutuvat eettiset seuraukset on otettava huomioon;

| — | terrorismin rahavirtojen seuranta on varmistettu EU:n ja Yhdysvaltojen TFTP-sopimuksella ja kaikilla niillä lainsäädäntötoimilla, joilla on parannettu epäilyttävien rahansiirtojen jäljitettävyyttä; |
| --- | --- |

—

terrorismin rahavirtojen seuranta on varmistettu EU:n ja Yhdysvaltojen TFTP-sopimuksella ja kaikilla niillä lainsäädäntötoimilla, joilla on parannettu epäilyttävien rahansiirtojen jäljitettävyyttä;

| — | Euroopan elintärkeitä infrastruktuureita määritettäessä on otettu huomioon ihmisten toiminnan, kuten terroristi-iskujen ja verkkohyökkäysten, vaikutus; |
| --- | --- |

—

Euroopan elintärkeitä infrastruktuureita määritettäessä on otettu huomioon ihmisten toiminnan, kuten terroristi-iskujen ja verkkohyökkäysten, vaikutus;

| 61. | huomauttaa, että edellä mainitut aloitteet voidaan käynnistää vain, jos niille on vankka oikeusperusta ja jos annetaan lainsäädäntötoimia, jotka voidaan hyväksyä sisäisesti EU:n tavanomaista toimivaltaa käyttäen: tämä merkitsee tavallisesti neuvoston määräenemmistöä, yhteispäätöstä parlamentin kanssa sekä hyvin olennaista tuomioistuinvalvontaa; |
| --- | --- |

61.

huomauttaa, että edellä mainitut aloitteet voidaan käynnistää vain, jos niille on vankka oikeusperusta ja jos annetaan lainsäädäntötoimia, jotka voidaan hyväksyä sisäisesti EU:n tavanomaista toimivaltaa käyttäen: tämä merkitsee tavallisesti neuvoston määräenemmistöä, yhteispäätöstä parlamentin kanssa sekä hyvin olennaista tuomioistuinvalvontaa;

| 62. | pitää niin ikään loogisena, että saman vaaran edellyttäessä ulkoisten ja sisäisten turvallisuustoimenpiteiden käynnistämistä EU:n olisi ensisijaisesti turvauduttava niihin käytettävissään oleviin toimenpiteisiin, jotka ovat tehokkaampia ja oikeudellisesti kestävämpiä – joista viimeksi mainitut kuuluvat nimenomaan sisäisen toimivallan piiriin; katsoo, että Euroopan parlamentilla olisi oltava ratkaiseva rooli myös asiaan liittyvistä YUTP:n erityisstrategioista ja -toimenpiteistä päätettäessä; |
| --- | --- |

62.

pitää niin ikään loogisena, että saman vaaran edellyttäessä ulkoisten ja sisäisten turvallisuustoimenpiteiden käynnistämistä EU:n olisi ensisijaisesti turvauduttava niihin käytettävissään oleviin toimenpiteisiin, jotka ovat tehokkaampia ja oikeudellisesti kestävämpiä – joista viimeksi mainitut kuuluvat nimenomaan sisäisen toimivallan piiriin; katsoo, että Euroopan parlamentilla olisi oltava ratkaiseva rooli myös asiaan liittyvistä YUTP:n erityisstrategioista ja -toimenpiteistä päätettäessä;

| 63. | muistuttaa neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa niiden velvollisuudesta pitää Euroopan parlamentti ajan tasalla ulkosuhteista ja etenkin suhteista kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin, joiden kanssa parhaillaan neuvotellaan EU:n edun mukaisista kansainvälisistä sopimuksista tai joiden kanssa tällaisia sopimuksia on tehty; muistuttaa neuvostoa siitä, että silloin kun sopimukset luottamuksellisten tietojen vaihdosta kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa eivät perustu kaikilta osin YUTP:aan, Euroopan parlamentti on sopimuksista neuvoteltaessa ja niitä tehtäessä pidettävä ajan tasalla ja sen on voitava osallistua prosessiin SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan mukaisesti; varaa edellä esitetyn perusteella itselleen oikeuden määrittää, vaikuttaako neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välinen sopimus Euroopan unionin edun vuoksi vaihdettujen turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta Euroopan parlamentille perussopimuksilla annettuihin oikeuksiin; |
| --- | --- |

63.

muistuttaa neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa niiden velvollisuudesta pitää Euroopan parlamentti ajan tasalla ulkosuhteista ja etenkin suhteista kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin, joiden kanssa parhaillaan neuvotellaan EU:n edun mukaisista kansainvälisistä sopimuksista tai joiden kanssa tällaisia sopimuksia on tehty; muistuttaa neuvostoa siitä, että silloin kun sopimukset luottamuksellisten tietojen vaihdosta kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa eivät perustu kaikilta osin YUTP:aan, Euroopan parlamentti on sopimuksista neuvoteltaessa ja niitä tehtäessä pidettävä ajan tasalla ja sen on voitava osallistua prosessiin SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan mukaisesti; varaa edellä esitetyn perusteella itselleen oikeuden määrittää, vaikuttaako neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välinen sopimus Euroopan unionin edun vuoksi vaihdettujen turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta Euroopan parlamentille perussopimuksilla annettuihin oikeuksiin;

Turvallisuutta operaatioiden avulla

| 64. | pitää myönteisenä, että EU on vuodesta 2003 lähtien toteuttanut kolmella eri mantereella lukuisia operaatioita (24), joihin on sisältynyt monenlaisia toimia ja joista pääosa oli poliisitoimintaan, turvallisuusalan uudistukseen ja oikeusvaltion lujittamiseen keskittyneitä siviilioperaatioita; panee merkille, että 24:stä YTPP-operaatiosta toistaiseksi 16 on ollut luonteeltaan siviilioperaatioita; |
| --- | --- |

64.

pitää myönteisenä, että EU on vuodesta 2003 lähtien toteuttanut kolmella eri mantereella lukuisia operaatioita (24), joihin on sisältynyt monenlaisia toimia ja joista pääosa oli poliisitoimintaan, turvallisuusalan uudistukseen ja oikeusvaltion lujittamiseen keskittyneitä siviilioperaatioita; panee merkille, että 24:stä YTPP-operaatiosta toistaiseksi 16 on ollut luonteeltaan siviilioperaatioita;

| 65. | panee merkille, että käynnissä olevien 13 operaation luonne vahvistaa tämän suuntauksen ja että tällaisesta luokittelusta riippumatta operaatioilta edellytetään yhä useammin monialaisuutta, kuten Kosovossa toteutettavassa EULEX-operaatiossa, jossa monenlaisia toimintoja (poliisi, tullilaitos ja oikeuslaitos) on yhdistetty koulutus-, seuranta- ja avustustoimintoihin ja toimeenpanotehtäviin, taikka hiljattain Ugandasta käsin toteutetussa EUTM Somalia -operaatiossa, jossa tarkoituksena oli sotilaallisen koulutuksen antaminen väliaikaisen liittohallituksen turvallisuusjoukoille ja joka on esimerkki turvallisuusalan uudistamiseen liittyvien tehtävien lisääntyneestä merkityksestä sotilaallisessa kriisinhallinnassa; |
| --- | --- |

65.

panee merkille, että käynnissä olevien 13 operaation luonne vahvistaa tämän suuntauksen ja että tällaisesta luokittelusta riippumatta operaatioilta edellytetään yhä useammin monialaisuutta, kuten Kosovossa toteutettavassa EULEX-operaatiossa, jossa monenlaisia toimintoja (poliisi, tullilaitos ja oikeuslaitos) on yhdistetty koulutus-, seuranta- ja avustustoimintoihin ja toimeenpanotehtäviin, taikka hiljattain Ugandasta käsin toteutetussa EUTM Somalia -operaatiossa, jossa tarkoituksena oli sotilaallisen koulutuksen antaminen väliaikaisen liittohallituksen turvallisuusjoukoille ja joka on esimerkki turvallisuusalan uudistamiseen liittyvien tehtävien lisääntyneestä merkityksestä sotilaallisessa kriisinhallinnassa;

| 66. | suhtautuu myönteisesti YTPP:n siviilitehtävien käsitteiden tarkistamiseen; panee erityisesti merkille, että oikeusvaltiota pidetään keskeisenä käsitteenä siviilioperaatioissa, jotka kattavat poliisitoiminnan, oikeuslaitoksen, siviilihallinnon, tullilaitoksen, rajavalvonnan ja muita aloja, jotka ovat tärkeitä kentällä sellaisia operaatioita valmisteleville ja toteuttaville suunnittelijoille ja asiantuntijoille, joihin sisältyy lujittamistehtäviä ja/tai paikallisten viranomaisten tehtävien hoitamista (täytäntöönpanotehtäviä); tukee YTPP:aan perustuvien oikeusalan operaatioiden kehitystyötä, mutta kehottaa välttämään turhaa päällekkäisyyttä mahdollisten yhteisön ohjelmien kanssa; kehottaa tässä yhteydessä, että korkea edustaja / varapuheenjohtaja toimittaa Euroopan parlamentille kiireesti yksityisten turvallisuus- ja sotilasalan yritysten palkkaamista YTPP- ja YUTP-operaatioihin koskevia yksityiskohtaisia tietoja, joissa täsmennetään toimeksisaajilta vaadittavat ammatilliset edellytykset ja yritysstandardit, sovellettavat määräykset, oikeudellinen vastuu ja velvollisuudet, valvontamekanismit, tehokkuuden arviointi ja kustannukset; |
| --- | --- |

66.

suhtautuu myönteisesti YTPP:n siviilitehtävien käsitteiden tarkistamiseen; panee erityisesti merkille, että oikeusvaltiota pidetään keskeisenä käsitteenä siviilioperaatioissa, jotka kattavat poliisitoiminnan, oikeuslaitoksen, siviilihallinnon, tullilaitoksen, rajavalvonnan ja muita aloja, jotka ovat tärkeitä kentällä sellaisia operaatioita valmisteleville ja toteuttaville suunnittelijoille ja asiantuntijoille, joihin sisältyy lujittamistehtäviä ja/tai paikallisten viranomaisten tehtävien hoitamista (täytäntöönpanotehtäviä); tukee YTPP:aan perustuvien oikeusalan operaatioiden kehitystyötä, mutta kehottaa välttämään turhaa päällekkäisyyttä mahdollisten yhteisön ohjelmien kanssa; kehottaa tässä yhteydessä, että korkea edustaja / varapuheenjohtaja toimittaa Euroopan parlamentille kiireesti yksityisten turvallisuus- ja sotilasalan yritysten palkkaamista YTPP- ja YUTP-operaatioihin koskevia yksityiskohtaisia tietoja, joissa täsmennetään toimeksisaajilta vaadittavat ammatilliset edellytykset ja yritysstandardit, sovellettavat määräykset, oikeudellinen vastuu ja velvollisuudet, valvontamekanismit, tehokkuuden arviointi ja kustannukset;

| 67. | muistuttaa myös, että Lissabonin sopimuksessa mahdollistettiin Petersbergin tehtävien kaltaisten toimien laajentaminen, joka oli tosiasiassa käynnissä jo Lissabonin sopimuksen voimaantuloa edeltävinä vuosina ja on mahdollistanut toimintaperiaatteiden uudistamisen ja luonut realistisemman ja vahvemman poliittisen ja oikeudellisen kehyksen; |
| --- | --- |

67.

muistuttaa myös, että Lissabonin sopimuksessa mahdollistettiin Petersbergin tehtävien kaltaisten toimien laajentaminen, joka oli tosiasiassa käynnissä jo Lissabonin sopimuksen voimaantuloa edeltävinä vuosina ja on mahdollistanut toimintaperiaatteiden uudistamisen ja luonut realistisemman ja vahvemman poliittisen ja oikeudellisen kehyksen;

| 68. | kehottaa hyödyntämään saadut kokemukset, jotta operaatioille voidaan antaa uutta pontta (EUTM Somalia -operaatio on ainoa kahden viime vuoden aikana käynnistetty uusi toimi), sillä operaatiot ovat YTPP-toimeksiannon mittapuu ja tärkeä osoitus EU:n uskottavuudesta kansainvälisenä toimijana; |
| --- | --- |

68.

kehottaa hyödyntämään saadut kokemukset, jotta operaatioille voidaan antaa uutta pontta (EUTM Somalia -operaatio on ainoa kahden viime vuoden aikana käynnistetty uusi toimi), sillä operaatiot ovat YTPP-toimeksiannon mittapuu ja tärkeä osoitus EU:n uskottavuudesta kansainvälisenä toimijana;

| 69. | korostaa, että teknisissä, oikeudellisissa, operatiivisissa sekä etenkin poliittisissa ja strategisissa näkökohdissa on nopeasti tapahduttava näkyvää edistystä; suosittaa erityisesti, että jokainen operaatio perustuisi selkeään (keskipitkän ja pitkän aikavälin) poliittiseen strategiaan, ja korostaa, että operaatioita ei ole tarkoitettu politiikan korvikkeiksi; katsoo, että tällainen yhteys on edellytys sille, että operaatioiden onnistuminen voidaan varmistaa ja yleisesti ottaen katkaista noidankehä, jollainen voi syntyä, jos YTPP ei enää olekaan YUTP:n väline vaan sen korvike, jolloin toiminnasta tulee epäjohdonmukaista; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että teknisissä, oikeudellisissa, operatiivisissa sekä etenkin poliittisissa ja strategisissa näkökohdissa on nopeasti tapahduttava näkyvää edistystä; suosittaa erityisesti, että jokainen operaatio perustuisi selkeään (keskipitkän ja pitkän aikavälin) poliittiseen strategiaan, ja korostaa, että operaatioita ei ole tarkoitettu politiikan korvikkeiksi; katsoo, että tällainen yhteys on edellytys sille, että operaatioiden onnistuminen voidaan varmistaa ja yleisesti ottaen katkaista noidankehä, jollainen voi syntyä, jos YTPP ei enää olekaan YUTP:n väline vaan sen korvike, jolloin toiminnasta tulee epäjohdonmukaista;

| 70. | panee huolestuneena merkille, että yhteys selkeään poliittiseen strategiaan on toistaiseksi puuttunut ja että yhteyden luomisesta ei useimmiten vielä nykyisinkään huolehdita, mikä on haitannut operaatioiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta esimerkiksi seuraavissa tapauksissa:






  — | Euroopan unionin poliisioperaatiolla Afganistanissa (EUPOL Afganistan) on vain kohdennettu vaikutus, koska se keskittyy ainoastaan korkean tason virkamiehiin, ja se sisällytettiin vasta äskettäin EU:n AFPAK-toimintasuunnitelmaan; |
| --- | --- | --- |

70.

panee huolestuneena merkille, että yhteys selkeään poliittiseen strategiaan on toistaiseksi puuttunut ja että yhteyden luomisesta ei useimmiten vielä nykyisinkään huolehdita, mikä on haitannut operaatioiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta esimerkiksi seuraavissa tapauksissa:

—

Euroopan unionin poliisioperaatiolla Afganistanissa (EUPOL Afganistan) on vain kohdennettu vaikutus, koska se keskittyy ainoastaan korkean tason virkamiehiin, ja se sisällytettiin vasta äskettäin EU:n AFPAK-toimintasuunnitelmaan;

| — | Kosovossa toteutettava Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatio (EULEX Kosovo), joka on EU:n tärkein siviilioperaatio, on kohdannut monia esteitä pääasiassa puutteellisen lainsäädännön ja henkilöstön vähyyden vuoksi; sillä on kuitenkin tärkeä rooli oikeusvaltion alalla, ja se vaikuttaa yhä aluetta vakauttavasti; |
| --- | --- |

—

Kosovossa toteutettava Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatio (EULEX Kosovo), joka on EU:n tärkein siviilioperaatio, on kohdannut monia esteitä pääasiassa puutteellisen lainsäädännön ja henkilöstön vähyyden vuoksi; sillä on kuitenkin tärkeä rooli oikeusvaltion alalla, ja se vaikuttaa yhä aluetta vakauttavasti;

| — | Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaatio Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) ja Palestiinalle poliisialalla annettavaa tukea yhteensovittava Euroopan unionin toimisto (EUPOL COPPS), joka on laajalti tunnustettu ja hyväksytty tärkeä kansainvälinen asiantuntijaelin palestiinalaisalueen poliisitoimintaa koskevissa kysymyksissä, eivät ole voineet merkittävästi vaikuttaa konfliktin ratkaisemiseen, koska niiden tukena ei ole selkeää poliittista ja diplomaattista strategiaa, jollainen on kuitenkin pyrittävä kehittämään palestiinalaisalueita koskevan sitoumuksen uudistamista varten; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaatio Rafahin rajanylityspaikkaa varten (EU BAM Rafah) ja Palestiinalle poliisialalla annettavaa tukea yhteensovittava Euroopan unionin toimisto (EUPOL COPPS), joka on laajalti tunnustettu ja hyväksytty tärkeä kansainvälinen asiantuntijaelin palestiinalaisalueen poliisitoimintaa koskevissa kysymyksissä, eivät ole voineet merkittävästi vaikuttaa konfliktin ratkaisemiseen, koska niiden tukena ei ole selkeää poliittista ja diplomaattista strategiaa, jollainen on kuitenkin pyrittävä kehittämään palestiinalaisalueita koskevan sitoumuksen uudistamista varten;

| — | EUFOR Althea -operaatio Bosnia ja Hertsegovinassa (operaatio käynnistettiin vuonna 2004 Berliini plus -järjestelyn mukaisesti) lienee saavuttanut päätavoitteensa, joten olisi syytä arvioida poliittisesti, pitäisikö operaatio katsoa päättyneeksi ja huomattavat taloudelliset ja henkilöresurssit (yli 1 400 työntekijää) hyödyntää muualla; |
| --- | --- |

—

EUFOR Althea -operaatio Bosnia ja Hertsegovinassa (operaatio käynnistettiin vuonna 2004 Berliini plus -järjestelyn mukaisesti) lienee saavuttanut päätavoitteensa, joten olisi syytä arvioida poliittisesti, pitäisikö operaatio katsoa päättyneeksi ja huomattavat taloudelliset ja henkilöresurssit (yli 1 400 työntekijää) hyödyntää muualla;

| — | EU on ottanut onnistuneesti johtoaseman kansainvälisissä toimissa merirosvouden torjumiseksi EU NAVFOR Somalia -operaation (Atalanta) ansiosta, mutta kysymys merirosvojen syytteeseenpanosta on ratkaistava kiireesti erityisesti YK:n turvallisuusneuvostolle hiljattain esitetyn Langin raportin perusteella; Atalanta-operaatiota haittaa se, ettei merirosvouden perimmäisiin syihin puuttumista ja Afrikan sarven jatkuvan epävakauden tehokasta ratkaisemista varten ole käytössä selkeää alueellista strategiaa; alueellisen merivalvonnan voimavaroja olisi lisättävä pikaisesti; |
| --- | --- |

—

EU on ottanut onnistuneesti johtoaseman kansainvälisissä toimissa merirosvouden torjumiseksi EU NAVFOR Somalia -operaation (Atalanta) ansiosta, mutta kysymys merirosvojen syytteeseenpanosta on ratkaistava kiireesti erityisesti YK:n turvallisuusneuvostolle hiljattain esitetyn Langin raportin perusteella; Atalanta-operaatiota haittaa se, ettei merirosvouden perimmäisiin syihin puuttumista ja Afrikan sarven jatkuvan epävakauden tehokasta ratkaisemista varten ole käytössä selkeää alueellista strategiaa; alueellisen merivalvonnan voimavaroja olisi lisättävä pikaisesti;

| — | Somalian koulutusoperaatio (EUTM Somalia) saattaa tuottaa kielteisiä vaikutuksia lisäämällä miliisijoukkoihin Somaliassa mahdollisesti värvättävien sotilaallisia valmiuksia; |
| --- | --- |

—

Somalian koulutusoperaatio (EUTM Somalia) saattaa tuottaa kielteisiä vaikutuksia lisäämällä miliisijoukkoihin Somaliassa mahdollisesti värvättävien sotilaallisia valmiuksia;

| — | EUPOL RD Congo -poliisioperaatio on ollut toiminnassa maassa vuodesta 2007 ja EU:n neuvonta- ja avustusoperaatio (EUSEC RD Congo) vuodesta 2005 lähtien, mutta niillä on ollut korkeintaan vähäisiä myönteisiä vaikutuksia kohderyhmiin; suosittaa panostamaan enemmän seksuaalisen väkivallan torjuntaan molempien operaatioiden tehostamiseksi; |
| --- | --- |

—

EUPOL RD Congo -poliisioperaatio on ollut toiminnassa maassa vuodesta 2007 ja EU:n neuvonta- ja avustusoperaatio (EUSEC RD Congo) vuodesta 2005 lähtien, mutta niillä on ollut korkeintaan vähäisiä myönteisiä vaikutuksia kohderyhmiin; suosittaa panostamaan enemmän seksuaalisen väkivallan torjuntaan molempien operaatioiden tehostamiseksi;

| 71. | iloitsee neuvoston päätöksestä käynnistää EUFOR Libya -operaatio humanitaarisen avun toimittamisen tukemiseksi, jos YK:n humanitaaristen asiain koordinointitoimisto OCHA sitä pyytää; vetoaa neuvostoon sen puolesta, että Misrataan ja muihin väestökeskuksiin lähetettäisiin viipymättä humanitaarista apua erityisesti meriteitse; on erittäin huolissaan Libyan konfliktin uhrien lukumäärän lisääntymisestä ja raporteista, joiden mukaan Gaddafin hallinto käyttää rypäleammuksia ja muita aseita siviiliväestöä vastaan; on syvästi pahoillaan, että EUFORin toimeksianto rajoittui humanitaarisiin näkökohtiin, kun EU:n olisi ollut perusteltua ottaa johtoasema merivalvonnassa (kauppasaarron noudattamisen valvonta ja Frontexin avustaminen) sekä humanitaarisessa avussa ja siviilien suojelussa Libyassa; palauttaa mieliin 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman, jossa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa kehotettiin tutkimaan, voidaanko saarto toteuttaa käyttämällä ilmavoimia ja laivastoa koskevia YTPP-voimavaroja; pitää valitettavana joidenkin jäsenvaltioiden päätöstä estää veto-oikeudellaan EUFOR Libyan laajempi toimeksianto, vaikka ne samaan aikaan toteuttivat itse samankaltaisia operaatioita; kehottaa suunnittelemaan mahdollista YTPP-operaatiota, joka toteutettaisiin Libyassa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä ja jossa keskityttäisiin turvallisuusalan uudistukseen, yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen ja rajaturvallisuuteen; |
| --- | --- |

71.

iloitsee neuvoston päätöksestä käynnistää EUFOR Libya -operaatio humanitaarisen avun toimittamisen tukemiseksi, jos YK:n humanitaaristen asiain koordinointitoimisto OCHA sitä pyytää; vetoaa neuvostoon sen puolesta, että Misrataan ja muihin väestökeskuksiin lähetettäisiin viipymättä humanitaarista apua erityisesti meriteitse; on erittäin huolissaan Libyan konfliktin uhrien lukumäärän lisääntymisestä ja raporteista, joiden mukaan Gaddafin hallinto käyttää rypäleammuksia ja muita aseita siviiliväestöä vastaan; on syvästi pahoillaan, että EUFORin toimeksianto rajoittui humanitaarisiin näkökohtiin, kun EU:n olisi ollut perusteltua ottaa johtoasema merivalvonnassa (kauppasaarron noudattamisen valvonta ja Frontexin avustaminen) sekä humanitaarisessa avussa ja siviilien suojelussa Libyassa; palauttaa mieliin 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman, jossa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa kehotettiin tutkimaan, voidaanko saarto toteuttaa käyttämällä ilmavoimia ja laivastoa koskevia YTPP-voimavaroja; pitää valitettavana joidenkin jäsenvaltioiden päätöstä estää veto-oikeudellaan EUFOR Libyan laajempi toimeksianto, vaikka ne samaan aikaan toteuttivat itse samankaltaisia operaatioita; kehottaa suunnittelemaan mahdollista YTPP-operaatiota, joka toteutettaisiin Libyassa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä ja jossa keskityttäisiin turvallisuusalan uudistukseen, yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen ja rajaturvallisuuteen;

| 72. | kehottaa tiivistämään koordinaatiota kentällä ja toteaa, että edustustojen päälliköillä (jotka nyttemmin ovat Euroopan ulkosuhdehallinnon eivätkä enää komission henkilöstöä) ja EU:n erityisedustajalla on tässä ratkaiseva rooli; katsoo, että koordinointia olisi toteutettava useilla tasoilla ja etenkin seuraavissa tilanteissa:






  — | samalla tapahtuma-alueella toteutettavien operaatioiden kesken, jotta vältetään epäjohdonmukaisuudet ja päällekkäisyydet, joita on ilmennyt aikaisemmin muun muassa Bosnia ja Hertsegovinassa, koska EUFOR Althea -operaation ja EUPM-poliisioperaation järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevia toimeksiantoja ei ollut sovitettu yhteen; |
| --- | --- | --- |

72.

kehottaa tiivistämään koordinaatiota kentällä ja toteaa, että edustustojen päälliköillä (jotka nyttemmin ovat Euroopan ulkosuhdehallinnon eivätkä enää komission henkilöstöä) ja EU:n erityisedustajalla on tässä ratkaiseva rooli; katsoo, että koordinointia olisi toteutettava useilla tasoilla ja etenkin seuraavissa tilanteissa:

—

samalla tapahtuma-alueella toteutettavien operaatioiden kesken, jotta vältetään epäjohdonmukaisuudet ja päällekkäisyydet, joita on ilmennyt aikaisemmin muun muassa Bosnia ja Hertsegovinassa, koska EUFOR Althea -operaation ja EUPM-poliisioperaation järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevia toimeksiantoja ei ollut sovitettu yhteen;

| — | YTTP:n ja muiden EU:n toimijoiden ja välineiden kesken, etenkin Palestiinassa ja Afrikassa toteutettavissa operaatioissa; |
| --- | --- |

—

YTTP:n ja muiden EU:n toimijoiden ja välineiden kesken, etenkin Palestiinassa ja Afrikassa toteutettavissa operaatioissa;

| — | kehitysyhteistyöhankkeiden ja YUTP:n osana toteutettavien YTPP-operaatioiden kesken; |
| --- | --- |

—

kehitysyhteistyöhankkeiden ja YUTP:n osana toteutettavien YTPP-operaatioiden kesken;

| — | EU:n ja muiden samalla alueella toimia toteuttavien kansainvälisten toimijoiden kesken, jotta voidaan tehdä mahdollisimman hyvää yhteistyötä strategisesti (esimerkiksi Afganistanin turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen liittyvät tehtävät on jaettu EU:n, Yhdysvaltojen ja Naton kesken) ja operatiivisesti (erityisesti jotta voidaan tehdä sopimuksia toimintavapauden parantamisesta kentällä, vaihtaa luottamuksellisia tietoja tai varmistaa Naton joukkojen suojelu EU:n henkilöstölle); |
| --- | --- |

—

EU:n ja muiden samalla alueella toimia toteuttavien kansainvälisten toimijoiden kesken, jotta voidaan tehdä mahdollisimman hyvää yhteistyötä strategisesti (esimerkiksi Afganistanin turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen liittyvät tehtävät on jaettu EU:n, Yhdysvaltojen ja Naton kesken) ja operatiivisesti (erityisesti jotta voidaan tehdä sopimuksia toimintavapauden parantamisesta kentällä, vaihtaa luottamuksellisia tietoja tai varmistaa Naton joukkojen suojelu EU:n henkilöstölle);

| 73. | suosittaa Athene-järjestelmän uudistamista siten, että yhteisiä kustannuksia järkeistetään ja niiden osuutta lisätään (nykyään arviolta 10 prosenttia), jotta sotilasoperaatioista aiheutuva taakka jakautuisi tasapuolisemmin, sillä operaatioihin osallistuvat – jotka jo kantavat suuren vastuun riskeistä ja kustannuksista – joutuvat nykytilanteessa ottamaan kantaakseen lisää rahoitusvastuuta; |
| --- | --- |

73.

suosittaa Athene-järjestelmän uudistamista siten, että yhteisiä kustannuksia järkeistetään ja niiden osuutta lisätään (nykyään arviolta 10 prosenttia), jotta sotilasoperaatioista aiheutuva taakka jakautuisi tasapuolisemmin, sillä operaatioihin osallistuvat – jotka jo kantavat suuren vastuun riskeistä ja kustannuksista – joutuvat nykytilanteessa ottamaan kantaakseen lisää rahoitusvastuuta;

| 74. | suhtautuu myönteisesti tuloksiin, joita saavutettiin Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisesta tehtyjen Madridin sopimusten perusteella, sillä niiden ansiosta keskeisiä YUTP-operaatioita (EULEX Kosovo, EUPOL Afganistan ja EUMM Georgia) varten voitiin luoda kolme nimenomaista budjettikohtaa, millä on tarkoitus lisätä avoimuutta ja parantaa parlamentin harjoittamaa menojen valvontaa; painottaa tarvetta ottaa talousarvioon erillinen budjettikohta kullekin YTTP-operaatiolle; ilmoittaa olevansa valmis yhteistyöhön PTK:n uuden pysyvän puheenjohtajan kanssa, jotta YUTP:aa koskevia neuvottelukokouksia voidaan kehittää ja niiden vaikuttavuutta lisätä korkean edustajan Madridissa sovittua poliittista vastuuta koskevan julkilausuman mukaisesti; ilmoittaa olevansa kiinnostunut saamaan tietoja Yhdysvaltojen kongressilta ja muilta kansallisilta parlamenteilta turvallisuus- ja puolustuspolitiikan valvonnan menettelyistä ja menetelmistä; |
| --- | --- |

74.

suhtautuu myönteisesti tuloksiin, joita saavutettiin Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisesta tehtyjen Madridin sopimusten perusteella, sillä niiden ansiosta keskeisiä YUTP-operaatioita (EULEX Kosovo, EUPOL Afganistan ja EUMM Georgia) varten voitiin luoda kolme nimenomaista budjettikohtaa, millä on tarkoitus lisätä avoimuutta ja parantaa parlamentin harjoittamaa menojen valvontaa; painottaa tarvetta ottaa talousarvioon erillinen budjettikohta kullekin YTTP-operaatiolle; ilmoittaa olevansa valmis yhteistyöhön PTK:n uuden pysyvän puheenjohtajan kanssa, jotta YUTP:aa koskevia neuvottelukokouksia voidaan kehittää ja niiden vaikuttavuutta lisätä korkean edustajan Madridissa sovittua poliittista vastuuta koskevan julkilausuman mukaisesti; ilmoittaa olevansa kiinnostunut saamaan tietoja Yhdysvaltojen kongressilta ja muilta kansallisilta parlamenteilta turvallisuus- ja puolustuspolitiikan valvonnan menettelyistä ja menetelmistä;

| 75. | kehottaa perustamaan Lissabonin sopimuksen mukaisesti käynnistysrahaston sotilasoperaatioiden valmistelutoimia varten, jotta varat saataisiin nopeammin käyttöön ja jotta toimenpiteeseen voitaisiin soveltaa Athene-järjestelmän tarkistusehdotusta; |
| --- | --- |

75.

kehottaa perustamaan Lissabonin sopimuksen mukaisesti käynnistysrahaston sotilasoperaatioiden valmistelutoimia varten, jotta varat saataisiin nopeammin käyttöön ja jotta toimenpiteeseen voitaisiin soveltaa Athene-järjestelmän tarkistusehdotusta;

| 76. | kehottaa lieventämään vaikeuksia löytää ammattitaitoista henkilöstöä siviilioperaatioihin (ongelmallisia operaatioita ovat esimerkiksi EULEX Kosovo ja EUPOL Afganistan), sillä niistä on tullut tavallisin operaatiomuoto, ja varmistamaan joukkojen nopean toimintavalmiuden ja kestävyyden; |
| --- | --- |

76.

kehottaa lieventämään vaikeuksia löytää ammattitaitoista henkilöstöä siviilioperaatioihin (ongelmallisia operaatioita ovat esimerkiksi EULEX Kosovo ja EUPOL Afganistan), sillä niistä on tullut tavallisin operaatiomuoto, ja varmistamaan joukkojen nopean toimintavalmiuden ja kestävyyden;

| 77. | suosittaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 mukaisen sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen varmistamiseksi ja jotta siviili- ja sotilasoperaatioista tulisi entistä vaikuttavampia, että naispuolista henkilöstöä otetaan tarkoituksenmukaisella tavalla mukaan toimintaan kaikilla kriisinhallinnan tasoilla; korostaa, että johtotason päätöksentekotehtäviin on otettava naisia, että kansalaisyhteiskuntaa, myös naisjärjestöjä, on kuultava säännöllisesti ja että operaatioiden sisäisiä valmiuksia käsitellä tasa-arvokysymyksiä on lisättävä; vaatii asianmukaisten julkisten valitusmenettelyjen käyttöönottoa YTPP-operaatioihin liittyen ja katsoo, että näin helpotettaisiin erityisesti seksuaalisesta ja sukupuoleen perustuvasta väkivallasta ilmoittamista; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa sisällyttämään YTPP-operaatioiden puolivuotisarvioon yksityiskohtaisen selvityksen naisista, rauhasta ja turvallisuudesta; pitää tärkeänä, että EU nimittää YTPP-operaatioihin enemmän naispuolisia poliiseja ja sotilaita, ja katsoo, että naispoliisien osaston käyttöä YK:n rauhanturvajoukoissa Liberiassa voitaisiin käyttää esimerkkinä; |
| --- | --- |

77.

suosittaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 mukaisen sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen varmistamiseksi ja jotta siviili- ja sotilasoperaatioista tulisi entistä vaikuttavampia, että naispuolista henkilöstöä otetaan tarkoituksenmukaisella tavalla mukaan toimintaan kaikilla kriisinhallinnan tasoilla; korostaa, että johtotason päätöksentekotehtäviin on otettava naisia, että kansalaisyhteiskuntaa, myös naisjärjestöjä, on kuultava säännöllisesti ja että operaatioiden sisäisiä valmiuksia käsitellä tasa-arvokysymyksiä on lisättävä; vaatii asianmukaisten julkisten valitusmenettelyjen käyttöönottoa YTPP-operaatioihin liittyen ja katsoo, että näin helpotettaisiin erityisesti seksuaalisesta ja sukupuoleen perustuvasta väkivallasta ilmoittamista; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa sisällyttämään YTPP-operaatioiden puolivuotisarvioon yksityiskohtaisen selvityksen naisista, rauhasta ja turvallisuudesta; pitää tärkeänä, että EU nimittää YTPP-operaatioihin enemmän naispuolisia poliiseja ja sotilaita, ja katsoo, että naispoliisien osaston käyttöä YK:n rauhanturvajoukoissa Liberiassa voitaisiin käyttää esimerkkinä;

| 78. | pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa optimoimaan EU:n resurssien ja voimavarojen mahdollisen hyödyntämisen siviilioperaatioissa ja panee huolestuneena merkille, että operaatioista EUJUST LEX-Irak ja EUPOL Afganistan aiheutuu korkeita turvallisuuskustannuksia, koska niiden turvallisuustoimet on annettu yksityisten turvallisuusyritysten tehtäväksi; |
| --- | --- |

78.

pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa optimoimaan EU:n resurssien ja voimavarojen mahdollisen hyödyntämisen siviilioperaatioissa ja panee huolestuneena merkille, että operaatioista EUJUST LEX-Irak ja EUPOL Afganistan aiheutuu korkeita turvallisuuskustannuksia, koska niiden turvallisuustoimet on annettu yksityisten turvallisuusyritysten tehtäväksi;

| 79. | korostaa, että tarvitaan vankempia menettelyjä, joista on virallisesti sovittu institutionaalisella tasolla, jotta operaatioiden toteuttamista kentällä voitaisiin säännöllisesti arvioida yhteisten kriteereiden perusteella; uskoo, että tämä mahdollistaisi saatujen kokemusten hyödyntämisen poliittisesta ja strategisesta, teknisestä, oikeudellisesta ja operatiivisesta näkökulmasta ja muodostaisi pitkällä aikavälillä lähtökohdan käynnissä olevien operaatioiden kehittämiselle ja kriteereiden soveltamiselle alkamassa oleviin kriiseihin niin, että strategisten etujen ja käytettävissä olevien resurssien välille löydettäisiin paras mahdollinen tasapaino; |
| --- | --- |

79.

korostaa, että tarvitaan vankempia menettelyjä, joista on virallisesti sovittu institutionaalisella tasolla, jotta operaatioiden toteuttamista kentällä voitaisiin säännöllisesti arvioida yhteisten kriteereiden perusteella; uskoo, että tämä mahdollistaisi saatujen kokemusten hyödyntämisen poliittisesta ja strategisesta, teknisestä, oikeudellisesta ja operatiivisesta näkökulmasta ja muodostaisi pitkällä aikavälillä lähtökohdan käynnissä olevien operaatioiden kehittämiselle ja kriteereiden soveltamiselle alkamassa oleviin kriiseihin niin, että strategisten etujen ja käytettävissä olevien resurssien välille löydettäisiin paras mahdollinen tasapaino;

Kumppanuuteen perustuva turvallisuus

| 80. | katsoo, että kansainvälisen järjestelmän kehittyminen moninapaiseksi ja strategisten kumppanuuksien perustaminen olisi sisällytettävä aktiiviseen sitoumukseen edistää monenvälisyyttä, koska tämä ulottuvuus vastaa parhaiten oikeusvaltion yleisperiaatteen kunnioittamista, EU:n erityisluonnetta ja globalisaatiolle ominaista kasvavaa keskinäistä riippuvuutta; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että kansainvälisen järjestelmän kehittyminen moninapaiseksi ja strategisten kumppanuuksien perustaminen olisi sisällytettävä aktiiviseen sitoumukseen edistää monenvälisyyttä, koska tämä ulottuvuus vastaa parhaiten oikeusvaltion yleisperiaatteen kunnioittamista, EU:n erityisluonnetta ja globalisaatiolle ominaista kasvavaa keskinäistä riippuvuutta;

| 81. | toistaa, että EU kunnioittaa täysin YK:n peruskirjan määräyksiä ja periaatteita ja tunnustaa, että YK:n turvallisuusneuvostolla on ensisijainen vastuu maailman rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä; |
| --- | --- |

81.

toistaa, että EU kunnioittaa täysin YK:n peruskirjan määräyksiä ja periaatteita ja tunnustaa, että YK:n turvallisuusneuvostolla on ensisijainen vastuu maailman rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä;

| 82. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksessa EU velvoitetaan edistämään monenvälisiä ratkaisuja erityisesti YK:n puitteissa ja noudattamaan kansainvälisessä toiminnassaan YK:n peruskirjan periaatteita, kansainvälistä oikeutta sekä EU:n periaatteita ja arvoja; |
| --- | --- |

82.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksessa EU velvoitetaan edistämään monenvälisiä ratkaisuja erityisesti YK:n puitteissa ja noudattamaan kansainvälisessä toiminnassaan YK:n peruskirjan periaatteita, kansainvälistä oikeutta sekä EU:n periaatteita ja arvoja;

| 83. | toteaa, että oikeudellisesta näkökulmasta Lissabonin sopimus on ratkaissut aiemman kahtiajakautumisen toisaalta unionin ja toisaalta yhteisön politiikkoihin tekemällä EU:sta oikeushenkilön ja vahvistamalla EU:n oikeusjärjestyksen itsenäisyyttä suhteessa kansainväliseen oikeuteen myös tilanteissa, joissa kansainvälinen turvallisuus on uhattuna, mikä on todettu myös yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä asiassa Kadi (tuomion mukaan "kansainvälinen oikeus voi vaikuttaa yhteisön oikeusjärjestyksen sisällä ainoastaan yhteisön perustuslaillisissa periaatteissa vahvistettujen edellytysten nojalla"); |
| --- | --- |

83.

toteaa, että oikeudellisesta näkökulmasta Lissabonin sopimus on ratkaissut aiemman kahtiajakautumisen toisaalta unionin ja toisaalta yhteisön politiikkoihin tekemällä EU:sta oikeushenkilön ja vahvistamalla EU:n oikeusjärjestyksen itsenäisyyttä suhteessa kansainväliseen oikeuteen myös tilanteissa, joissa kansainvälinen turvallisuus on uhattuna, mikä on todettu myös yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä asiassa Kadi (tuomion mukaan "kansainvälinen oikeus voi vaikuttaa yhteisön oikeusjärjestyksen sisällä ainoastaan yhteisön perustuslaillisissa periaatteissa vahvistettujen edellytysten nojalla");

| 84. | kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka ovat YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä, puolustamaan unionin yhteisiä näkemyksiä ja etuja sekä pyrkimään uudistamaan YK:ta siten, että EU:lla olisi oma pysyvä paikka; |
| --- | --- |

84.

kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka ovat YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä, puolustamaan unionin yhteisiä näkemyksiä ja etuja sekä pyrkimään uudistamaan YK:ta siten, että EU:lla olisi oma pysyvä paikka;

| 85. | painottaa tarvetta lisätä EU:n ja YK:n yhteistyötä kriisinhallinnan alalla etenkin kriisien alkuvaiheessa ja konfliktinjälkeisessä jälleenrakentamisessa siten, että varmistetaan tiivis yhteydenpito hiljattain perustetun Euroopan ulkosuhdehallinnon asiaankuuluviin rakenteisiin; |
| --- | --- |

85.

painottaa tarvetta lisätä EU:n ja YK:n yhteistyötä kriisinhallinnan alalla etenkin kriisien alkuvaiheessa ja konfliktinjälkeisessä jälleenrakentamisessa siten, että varmistetaan tiivis yhteydenpito hiljattain perustetun Euroopan ulkosuhdehallinnon asiaankuuluviin rakenteisiin;

| 86. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta voidaan tehostaa EU:n tosiasiallista osallistumista YK:n yleiskokouksen kokouksiin; |
| --- | --- |

86.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta voidaan tehostaa EU:n tosiasiallista osallistumista YK:n yleiskokouksen kokouksiin;

| 87. | toteaa, että Nato muodostaa edelleenkin siihen kuuluvien jäsenvaltioiden yhteisen puolustuksen perustan, ja se ulottuu jäsenvaltioidensa ulkopuolelle; muistuttaa EU:n ja Naton rakentavan yhteistyön tarpeesta erityisesti silloin, kun ne toimivat samalla operaatioalueella; odottaa mielenkiinnolla ehdotuksia, joita korkeaa edustajaa pyydettiin syyskuun 2010 Eurooppa-neuvoston päätelmissä esittämään EU:n ja Naton yhteistyöstä kriisinhallinnassa; |
| --- | --- |

87.

toteaa, että Nato muodostaa edelleenkin siihen kuuluvien jäsenvaltioiden yhteisen puolustuksen perustan, ja se ulottuu jäsenvaltioidensa ulkopuolelle; muistuttaa EU:n ja Naton rakentavan yhteistyön tarpeesta erityisesti silloin, kun ne toimivat samalla operaatioalueella; odottaa mielenkiinnolla ehdotuksia, joita korkeaa edustajaa pyydettiin syyskuun 2010 Eurooppa-neuvoston päätelmissä esittämään EU:n ja Naton yhteistyöstä kriisinhallinnassa;

| 88. | on tyytyväinen siihen, että Naton uuden strategisen perusnäkemyksen mukaan EU:n ja Naton välistä strategista kumppanuutta vahvistetaan entisestään; toistaa, että suurin osa uudessa strategisessa perusnäkemyksessä eritellyistä uhkista kohdistuu myös EU:hun, ja painottaa, että on tärkeää vahvistaa EU:n ja Naton yhteistyötä kriisinhallinnan alalla toinen toistaan tukien ja kunnioittaen kummankin oikeutta itsenäiseen päätöksentekoon; kiinnittää huomiota siihen, että on vältettävä toimien ja resurssien tarpeetonta päällekkäisyyttä, ja kehottaa EU:ta ja Natoa syventämään yhteistyötään kukin mahdollisuuksiensa mukaisesti osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa kriiseihin, joiden hallintaan kummatkin osallistuvat kentällä; kehottaa Natoa päällekkäisyyksien välttämiseksi pidättymään siviilivalmiuksien kehittämisestä; |
| --- | --- |

88.

on tyytyväinen siihen, että Naton uuden strategisen perusnäkemyksen mukaan EU:n ja Naton välistä strategista kumppanuutta vahvistetaan entisestään; toistaa, että suurin osa uudessa strategisessa perusnäkemyksessä eritellyistä uhkista kohdistuu myös EU:hun, ja painottaa, että on tärkeää vahvistaa EU:n ja Naton yhteistyötä kriisinhallinnan alalla toinen toistaan tukien ja kunnioittaen kummankin oikeutta itsenäiseen päätöksentekoon; kiinnittää huomiota siihen, että on vältettävä toimien ja resurssien tarpeetonta päällekkäisyyttä, ja kehottaa EU:ta ja Natoa syventämään yhteistyötään kukin mahdollisuuksiensa mukaisesti osana kokonaisvaltaista lähestymistapaa kriiseihin, joiden hallintaan kummatkin osallistuvat kentällä; kehottaa Natoa päällekkäisyyksien välttämiseksi pidättymään siviilivalmiuksien kehittämisestä;

| 89. | korostaa Afrikan manteren perustavanlaatuista merkitystä EU:n turvallisuudelle sekä rauhanturvaamiselle ja konfliktien ehkäisemiselle; tukee EU:n ja Afrikan unionin tiivistä yhteistyötä, jossa toteutetaan yhteiseen EU–Afrikka-strategiaan kuuluvaa rauhan ja turvallisuuden kumppanuutta; toivoo Afrikan unionin lisäävän osallistumistaan ja vastuutaan etenkin kriisinhallinnasta ja toistaa, että komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava käytännön toimenpiteitä torjuakseen kevyiden aseiden ja pienaseiden kauppaa ja leviämistä; tukee Tripolin julistukseen liittyvää lupausta afrikkalaisten rauhan ja turvallisuuden rakenteiden saattamisesta täysin toimintakykyisiksi; |
| --- | --- |

89.

korostaa Afrikan manteren perustavanlaatuista merkitystä EU:n turvallisuudelle sekä rauhanturvaamiselle ja konfliktien ehkäisemiselle; tukee EU:n ja Afrikan unionin tiivistä yhteistyötä, jossa toteutetaan yhteiseen EU–Afrikka-strategiaan kuuluvaa rauhan ja turvallisuuden kumppanuutta; toivoo Afrikan unionin lisäävän osallistumistaan ja vastuutaan etenkin kriisinhallinnasta ja toistaa, että komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava käytännön toimenpiteitä torjuakseen kevyiden aseiden ja pienaseiden kauppaa ja leviämistä; tukee Tripolin julistukseen liittyvää lupausta afrikkalaisten rauhan ja turvallisuuden rakenteiden saattamisesta täysin toimintakykyisiksi;

| 90. | suosittaa erityisesti, että afrikkalaista varhaisvaroitusjärjestelmää ja afrikkalaisia konfliktinestovalmiuksia kehitetään, että "viisasten paneelille" annetaan paremmat mahdollisuudet toimia sovittelijana ja että tutkitaan, miten voitaisiin soveltaa Prodin raportin suosituksia afrikkalaisten rauhanturvaoperaatioiden rahoituksesta; kehottaa ylläpitämään suhteita yhteistoiminnan pohjalta ja vahvistamaan aluetasoa alempien afrikkalaisten järjestöjen voimavaroja; |
| --- | --- |

90.

suosittaa erityisesti, että afrikkalaista varhaisvaroitusjärjestelmää ja afrikkalaisia konfliktinestovalmiuksia kehitetään, että "viisasten paneelille" annetaan paremmat mahdollisuudet toimia sovittelijana ja että tutkitaan, miten voitaisiin soveltaa Prodin raportin suosituksia afrikkalaisten rauhanturvaoperaatioiden rahoituksesta; kehottaa ylläpitämään suhteita yhteistoiminnan pohjalta ja vahvistamaan aluetasoa alempien afrikkalaisten järjestöjen voimavaroja;

| 91. | muistuttaa, että YTTP:ssa olisi vahvistettava yhteistyötä myös yksittäisten kolmansien maiden kanssa sen lisäksi, että sovitaan kumppanuuksista muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten YK:n, Naton ja Afrikan unionin kanssa; toteaa kokemuksen osoittaneen, että kolmannet maat voivat tuoda YTPP-operaatioihin huomattavia voimavaroja, henkilöresursseja ja asiantuntemusta: esimerkiksi Venäjä antoi Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutetun Euroopan unionin sotilasoperaation (EUFOR Tchad/RCA) käyttöön erittäin tarpeellisia helikoptereita ja Turkki ja Marokko osoittivat EUFOR Althea -operaatioon merkittävän määrän joukkoja; uskoo lisäksi, että kolmansien maiden osallistuminen voi vahvistaa YTPP-operaatioiden legitiimiyttä ja tukea laajapohjaisemman turvallisuusvuoropuhelun käymistä tärkeiden kumppaneiden kanssa samalla, kun sitoudutaan edelleen ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittamisen edistämiseen; |
| --- | --- |

91.

muistuttaa, että YTTP:ssa olisi vahvistettava yhteistyötä myös yksittäisten kolmansien maiden kanssa sen lisäksi, että sovitaan kumppanuuksista muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten YK:n, Naton ja Afrikan unionin kanssa; toteaa kokemuksen osoittaneen, että kolmannet maat voivat tuoda YTPP-operaatioihin huomattavia voimavaroja, henkilöresursseja ja asiantuntemusta: esimerkiksi Venäjä antoi Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutetun Euroopan unionin sotilasoperaation (EUFOR Tchad/RCA) käyttöön erittäin tarpeellisia helikoptereita ja Turkki ja Marokko osoittivat EUFOR Althea -operaatioon merkittävän määrän joukkoja; uskoo lisäksi, että kolmansien maiden osallistuminen voi vahvistaa YTPP-operaatioiden legitiimiyttä ja tukea laajapohjaisemman turvallisuusvuoropuhelun käymistä tärkeiden kumppaneiden kanssa samalla, kun sitoudutaan edelleen ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittamisen edistämiseen;

| 92. | katsoo, että turvallisuusvuoropuhelussa olisi tarkasteltava kummankin osapuolen uhka-arvioita ja vuoropuhelun olisi (tarvittaessa) mahdollistettava kolmansien maiden osallistuminen EU:n järjestämiin harjoituksiin ja koulutukseen ja johdettava yleisesti ottaen tiiviimpään keskinäiseen sitoutumiseen; pitää tarpeellisena ratkaista menettelylliset ongelmat kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön helpottamiseksi ja jotta vältetään viiveet, joita voi aiheutua, jos jokaisesta osallistumisesta on neuvoteltava erikseen; katsoo, että joidenkin kolmansien maiden kanssa voitaisiin laatia puitesopimuksia ja sopia vakiomenettelyistä, jotka helpottaisivat niiden osallistumista operaatioihin; |
| --- | --- |

92.

katsoo, että turvallisuusvuoropuhelussa olisi tarkasteltava kummankin osapuolen uhka-arvioita ja vuoropuhelun olisi (tarvittaessa) mahdollistettava kolmansien maiden osallistuminen EU:n järjestämiin harjoituksiin ja koulutukseen ja johdettava yleisesti ottaen tiiviimpään keskinäiseen sitoutumiseen; pitää tarpeellisena ratkaista menettelylliset ongelmat kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön helpottamiseksi ja jotta vältetään viiveet, joita voi aiheutua, jos jokaisesta osallistumisesta on neuvoteltava erikseen; katsoo, että joidenkin kolmansien maiden kanssa voitaisiin laatia puitesopimuksia ja sopia vakiomenettelyistä, jotka helpottaisivat niiden osallistumista operaatioihin;

| 93. | painottaa, että EU:n naapureiden kanssa on tärkeää tehdä YTPP-yhteistyötä, jonka on oltava alueellisesti tasapainoista ja tarjottava laajat mahdollisuudet, mikä käynnistäisi turvallisuusalan uudistuksen kumppanivaltioissa, tuottaisi siviili- ja sotilasvoimavaroja, joiden ansiosta EU:n itäiset ja eteläiset kumppanit voisivat osallistua YTPP-operaatioihin, ja tukisi sitä alueellisen turvallisuuden ylläpitämisessä; |
| --- | --- |

93.

painottaa, että EU:n naapureiden kanssa on tärkeää tehdä YTPP-yhteistyötä, jonka on oltava alueellisesti tasapainoista ja tarjottava laajat mahdollisuudet, mikä käynnistäisi turvallisuusalan uudistuksen kumppanivaltioissa, tuottaisi siviili- ja sotilasvoimavaroja, joiden ansiosta EU:n itäiset ja eteläiset kumppanit voisivat osallistua YTPP-operaatioihin, ja tukisi sitä alueellisen turvallisuuden ylläpitämisessä;

*

* *

| 94. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle sekä Yhdistyneiden kansakuntien ja Naton pääsihteereille. |
| --- | --- |

94.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle sekä Yhdistyneiden kansakuntien ja Naton pääsihteereille.

---

(1)  EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0419.

(3)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 63.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/66

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011EU maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissä

P7_TA(2011)0229

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 EU:sta maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissä (2010/2298(INI))

2012/C 377 E/08

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Kansainvälisten organisaatioiden uusi hallintotapa" (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Kansainvälisten organisaatioiden uusi hallintotapa" (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen unionin ja jäsenvaltioiden välisen vilpittömän yhteistyön periaatteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen unionin ja jäsenvaltioiden välisen vilpittömän yhteistyön periaatteen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan h alakohdan, joiden mukaan unioni pyrkii edistämään yhteisten ongelmien monenvälistä ratkaisemista erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa sekä edistää kansainvälistä järjestelmää, joka perustuu entistä tiiviimpään monenväliseen yhteistyöhön, ja maailmanlaajuista hyvää hallintotapaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan h alakohdan, joiden mukaan unioni pyrkii edistämään yhteisten ongelmien monenvälistä ratkaisemista erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa sekä edistää kansainvälistä järjestelmää, joka perustuu entistä tiiviimpään monenväliseen yhteistyöhön, ja maailmanlaajuista hyvää hallintotapaa,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Euroopan unionin osallistumisesta Yhdistyneiden Kansakuntien työhön (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman Euroopan unionin osallistumisesta Yhdistyneiden Kansakuntien työhön (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston 25. toukokuuta 2010 hyväksymät Euroopan unionin painopisteet YK:n yleiskokouksen 65. istuntoa varten (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 25. toukokuuta 2010 hyväksymät Euroopan unionin painopisteet YK:n yleiskokouksen 65. istuntoa varten (3),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat sisäiset järjestelyt Euroopan unionin ulkopolitiikan parantamiseksi kokonaisvaltaisemmalla lähestymistavalla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat sisäiset järjestelyt Euroopan unionin ulkopolitiikan parantamiseksi kokonaisvaltaisemmalla lähestymistavalla (4),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian "Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa" ja sen täytäntöönpanoa koskevan, neuvoston 12. joulukuuta 2008 antaman selvityksen "Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian "Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa" ja sen täytäntöönpanoa koskevan, neuvoston 12. joulukuuta 2008 antaman selvityksen "Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa",

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja parlamentille ”Euroopan unioni ja Yhdistyneet Kansakunnat: Monenvälisyys” (KOM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja parlamentille ”Euroopan unioni ja Yhdistyneet Kansakunnat: Monenvälisyys” (KOM(2003)0526),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin roolista Etyjin vahvistamisessa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin roolista Etyjin vahvistamisessa (5),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päälauselman suosituksista komissiolle unionin talouden ohjausta ja hallintaa sekä vakautta koskevan kehyksen parantamisesta etenkin euroalueella (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päälauselman suosituksista komissiolle unionin talouden ohjausta ja hallintaa sekä vakautta koskevan kehyksen parantamisesta etenkin euroalueella (6),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin liittymistä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen koskevista institutionaalisista näkökohdista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin liittymistä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen koskevista institutionaalisista näkökohdista (7),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 65. istunnosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 65. istunnosta (8),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Naton merkityksestä EU:n turvallisuusjärjestelmässä (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Naton merkityksestä EU:n turvallisuusjärjestelmässä (9),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman Kansainvälisen valuuttarahaston toiminnan strategisesta tarkistamisesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman Kansainvälisen valuuttarahaston toiminnan strategisesta tarkistamisesta (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A7-0181/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A7-0181/2011),

| A. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuistumisprosessit tuovat mukanaan runsaasti globaaliin hallintaan liittyviä mahdollisuuksia, haasteita ja uhkia ja paljastavat samalla sosiaalisia porsaanreikiä ja heikkouksia muun muassa rahoitusmarkkinoilla, energiavarmuudessa, köyhyyden torjunnassa ja ilmastonmuutospolitiikassa tai tuovat esiin ihmisoikeuksien loukkauksia; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisten haasteiden ja uhkien käsittely vaatii maailmanlaajuista yhteistyötä ja yhteistä toimintaa sekä tehokkaita elimiä ja säännöksiä; muistuttaa, että ollakseen oikeutettuja ja tehokkaita kansainvälisten järjestöjen on heijastettava kaikkien valtioiden oikeutettuja intressejä moninapaisessa maailmassa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuistumisprosessit tuovat mukanaan runsaasti globaaliin hallintaan liittyviä mahdollisuuksia, haasteita ja uhkia ja paljastavat samalla sosiaalisia porsaanreikiä ja heikkouksia muun muassa rahoitusmarkkinoilla, energiavarmuudessa, köyhyyden torjunnassa ja ilmastonmuutospolitiikassa tai tuovat esiin ihmisoikeuksien loukkauksia; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisten haasteiden ja uhkien käsittely vaatii maailmanlaajuista yhteistyötä ja yhteistä toimintaa sekä tehokkaita elimiä ja säännöksiä; muistuttaa, että ollakseen oikeutettuja ja tehokkaita kansainvälisten järjestöjen on heijastettava kaikkien valtioiden oikeutettuja intressejä moninapaisessa maailmassa,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin sitoutuminen tehokkaaseen monenvälisyyteen vuonna 2003 laaditun Euroopan turvallisuusstrategian mukaisesti on Euroopan ulkoisen toiminnan johtava periaate; ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on – kansojen ja elinten välisen yhteistyötä, sääntöihin perustuvaa järjestystä ja monitahoista monenvälisyyttä koskevan sisäisen kokemuksensa perusteella – erityinen maailmanlaajuinen vastuu, jota sen on jatkossakin kannettava; ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on käytössään monenvälisten rakenteiden vahvistamiseen tarvittavat arvot – kuten ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, veljeys ja oikeusvaltioperiaate – ja politiikkaa koskevat välineet, myös yksi ainoa oikeushenkilöys, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin sitoutuminen tehokkaaseen monenvälisyyteen vuonna 2003 laaditun Euroopan turvallisuusstrategian mukaisesti on Euroopan ulkoisen toiminnan johtava periaate; ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on – kansojen ja elinten välisen yhteistyötä, sääntöihin perustuvaa järjestystä ja monitahoista monenvälisyyttä koskevan sisäisen kokemuksensa perusteella – erityinen maailmanlaajuinen vastuu, jota sen on jatkossakin kannettava; ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on käytössään monenvälisten rakenteiden vahvistamiseen tarvittavat arvot – kuten ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, veljeys ja oikeusvaltioperiaate – ja politiikkaa koskevat välineet, myös yksi ainoa oikeushenkilöys,

| C. | katsoo, että EU:n jäsenyys monenvälisissä järjestöissä tuottaa lisäarvoa juuri aloilla, joilla sillä on yksinomaista tai jaettua toimivaltaa, eli talouden ja kaupan, ympäristöpolitiikan, kehitysavun sekä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan aloilla; katsoo, että EU voi tuottaa lisäarvoa myös sellaisissa monenvälisissä järjestöissä tai huippukokouksissa, joissa sen jäsenistä kaikki eivät ole edustettuina, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että EU:n jäsenyys monenvälisissä järjestöissä tuottaa lisäarvoa juuri aloilla, joilla sillä on yksinomaista tai jaettua toimivaltaa, eli talouden ja kaupan, ympäristöpolitiikan, kehitysavun sekä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan aloilla; katsoo, että EU voi tuottaa lisäarvoa myös sellaisissa monenvälisissä järjestöissä tai huippukokouksissa, joissa sen jäsenistä kaikki eivät ole edustettuina,

| D. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimus antaa unionille oikeushenkilöllisyyden, vahvistaa EU:n valmiutta liittyä erilaisiin kansainvälisiin järjestöihin, antaa unionille sen ulkoisia toimia koskevan laajemman toimivallan, tarjoaa unionille – erityisesti perustamalla komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tehtävän ja Euroopan ulkosuhdehallinnon – mahdollisuuden selkeämpään ja voimakkaampaan yhteiseen ääneen maailmassa ja kannustaa kaikenlaiseen molemminpuolisesti hyödylliseen yhteistyöhön asiaankuuluvien kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen ja valioryhmien kanssa sekä sallii Euroopan unionin järjestäytyä tavalla, joka tekee siitä tehokkaan kansainvälisen toimijan, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimus antaa unionille oikeushenkilöllisyyden, vahvistaa EU:n valmiutta liittyä erilaisiin kansainvälisiin järjestöihin, antaa unionille sen ulkoisia toimia koskevan laajemman toimivallan, tarjoaa unionille – erityisesti perustamalla komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tehtävän ja Euroopan ulkosuhdehallinnon – mahdollisuuden selkeämpään ja voimakkaampaan yhteiseen ääneen maailmassa ja kannustaa kaikenlaiseen molemminpuolisesti hyödylliseen yhteistyöhön asiaankuuluvien kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen ja valioryhmien kanssa sekä sallii Euroopan unionin järjestäytyä tavalla, joka tekee siitä tehokkaan kansainvälisen toimijan,

| E. | ottaa huomioon, että SEU:n 21 artiklan 2 kohdan h alakohdan mukaan unionin on edistettävä kansainvälistä järjestelmää, joka perustuu entistä tiiviimpään monenväliseen yhteistyöhön, sekä maailmanlaajuista hyvää hallintotapaa, ja ottaa huomioon, että SEU:n 32 artiklan mukaan EU:n jäsenvaltioiden on varmistettava toimiaan lähentämällä, että unioni voi puolustaa etujaan ja arvojaan kansainvälisissä yhteyksissä; ottaa huomioon, että Euroopan unionin sitoumus kehittyä maailmanlaajuiseksi toimijaksi edellyttää kykyä ja tahtoa ehdottaa monenvälisten järjestöjen ja foorumien perusteellisia uudistuksia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että SEU:n 21 artiklan 2 kohdan h alakohdan mukaan unionin on edistettävä kansainvälistä järjestelmää, joka perustuu entistä tiiviimpään monenväliseen yhteistyöhön, sekä maailmanlaajuista hyvää hallintotapaa, ja ottaa huomioon, että SEU:n 32 artiklan mukaan EU:n jäsenvaltioiden on varmistettava toimiaan lähentämällä, että unioni voi puolustaa etujaan ja arvojaan kansainvälisissä yhteyksissä; ottaa huomioon, että Euroopan unionin sitoumus kehittyä maailmanlaajuiseksi toimijaksi edellyttää kykyä ja tahtoa ehdottaa monenvälisten järjestöjen ja foorumien perusteellisia uudistuksia;

| F. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella Euroopan unionin ulkoista edustusta varten kehitettiin uusia pysyviä rakenteita, minkä seurauksena uudet Euroopan unionin edustajat ovat ottaneet vastuulleen Euroopan unionin vaihtuvan puheenjohtajan aiemmin hoitamia tehtäviä, ja että Euroopan ulkosuhdehallinnon luominen tarjoaa tilaisuuden tehokkaaseen monenväliseen diplomatiaan, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella Euroopan unionin ulkoista edustusta varten kehitettiin uusia pysyviä rakenteita, minkä seurauksena uudet Euroopan unionin edustajat ovat ottaneet vastuulleen Euroopan unionin vaihtuvan puheenjohtajan aiemmin hoitamia tehtäviä, ja että Euroopan ulkosuhdehallinnon luominen tarjoaa tilaisuuden tehokkaaseen monenväliseen diplomatiaan,

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden edustus monenvälisissä järjestöissä, epävirallisissa huippukokouksissa ja kansainvälisissä hallinnoissa on hajanaista ja usein tehotonta sekä vaihtelee yhä huomattavasti; ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkoinen edustus on kehittynyt hajanaisesti, epäjohdonmukaisesti ja melko tilapäisellä tavalla; ottaa huomioon, että hyvin hajanainen ulkoinen edustus heikentää todennäköisesti Euroopan unionin sanomaa ja sitoutumista toimivaan monenvälisyyteen ja globaaliin hallintaan ja että Euroopan unionin heikot toimivaltuudet ja tehottomat koordinointimenetelmät saattavat estää Euroopan unionia esiintymästä yhtenäisesti kansainvälisesti ja heikentävät näin sen päättäväisyyttä ja uskottavuutta; katsoo, että Lissabonin sopimuksen tarjoamien mahdollisuuksien täysipainoinen hyödyntäminen kansainvälisissä yhteyksissä edellyttää jäsenvaltioilta niiden edustusta koskevaa voimakasta poliittista tahtoa ja joustavuutta ja että EU:n asema kansainvälisissä järjestöissä jää usein jälkeen EU:n toimivaltuuksien kehityksestä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden edustus monenvälisissä järjestöissä, epävirallisissa huippukokouksissa ja kansainvälisissä hallinnoissa on hajanaista ja usein tehotonta sekä vaihtelee yhä huomattavasti; ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkoinen edustus on kehittynyt hajanaisesti, epäjohdonmukaisesti ja melko tilapäisellä tavalla; ottaa huomioon, että hyvin hajanainen ulkoinen edustus heikentää todennäköisesti Euroopan unionin sanomaa ja sitoutumista toimivaan monenvälisyyteen ja globaaliin hallintaan ja että Euroopan unionin heikot toimivaltuudet ja tehottomat koordinointimenetelmät saattavat estää Euroopan unionia esiintymästä yhtenäisesti kansainvälisesti ja heikentävät näin sen päättäväisyyttä ja uskottavuutta; katsoo, että Lissabonin sopimuksen tarjoamien mahdollisuuksien täysipainoinen hyödyntäminen kansainvälisissä yhteyksissä edellyttää jäsenvaltioilta niiden edustusta koskevaa voimakasta poliittista tahtoa ja joustavuutta ja että EU:n asema kansainvälisissä järjestöissä jää usein jälkeen EU:n toimivaltuuksien kehityksestä;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkoinen edustus monenvälisissä yhteyksissä vaihtelee tilanteista, joissa kaikki jäsenvaltiot ovat täysivaltaisia jäseniä ja Euroopan unioni on tarkkailija (esimerkiksi kansainvälinen valuutta- ja rahoituskomitea, OECD:n kehitysyhteistyökomitea, Euroopan neuvosto) sellaisiin tapauksiin, joissa jäsenvaltiot ja Euroopan unioni ovat täysivaltaisia jäseniä (esimerkiksi FAO, WTO) tai täysivaltaisia osanottajia (esimerkiksi G8- tai G20-ryhmät) sekä sellaisiin tilanteisiin, joissa jotkut Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat järjestön täysivaltaisia jäseniä ja Euroopan unionilla ei ole lainkaan määriteltyä asemaa (YK:n turvallisuusneuvosto, jotkut kansainväliset rahoituslaitokset (IFI)); ottaa huomioon, että kaikista monimutkaisimpia tilanteita ovat sellaiset, joissa Euroopan unionilla ja sen jäsenvaltioilla on jaettu toimivalta tai yksinomainen ja jaettu toimivalta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ulkoinen edustus monenvälisissä yhteyksissä vaihtelee tilanteista, joissa kaikki jäsenvaltiot ovat täysivaltaisia jäseniä ja Euroopan unioni on tarkkailija (esimerkiksi kansainvälinen valuutta- ja rahoituskomitea, OECD:n kehitysyhteistyökomitea, Euroopan neuvosto) sellaisiin tapauksiin, joissa jäsenvaltiot ja Euroopan unioni ovat täysivaltaisia jäseniä (esimerkiksi FAO, WTO) tai täysivaltaisia osanottajia (esimerkiksi G8- tai G20-ryhmät) sekä sellaisiin tilanteisiin, joissa jotkut Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat järjestön täysivaltaisia jäseniä ja Euroopan unionilla ei ole lainkaan määriteltyä asemaa (YK:n turvallisuusneuvosto, jotkut kansainväliset rahoituslaitokset (IFI)); ottaa huomioon, että kaikista monimutkaisimpia tilanteita ovat sellaiset, joissa Euroopan unionilla ja sen jäsenvaltioilla on jaettu toimivalta tai yksinomainen ja jaettu toimivalta,

| I. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi on nopeuttanut suhteellisen taloudellisen painoarvon siirtymistä kehittyneiltä talouksilta kehittyville markkinoille ja että tätä taustaa vasten EU saa äänensä voimakkaasti ja tehokkaasti kuuluviin maailmassa vain, jos se esiintyy yhtenäisenä, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi on nopeuttanut suhteellisen taloudellisen painoarvon siirtymistä kehittyneiltä talouksilta kehittyville markkinoille ja että tätä taustaa vasten EU saa äänensä voimakkaasti ja tehokkaasti kuuluviin maailmassa vain, jos se esiintyy yhtenäisenä,

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat asettamassa etusijalle YK:n uudistamisen ja vahvistamisen, jotta YK:n maantieteellinen edustus olisi tasapuolisempi, jotta turvallisuusneuvoston kokoonpano vastaisi nykypäivän muuttuvaa geopoliittista todellisuutta ja jotta YK kykenee täyttämään vastuunsa ja toimimaan tehokkaasti ratkaistessaan maailmanlaajuisia haasteita ja vastatessaan tärkeimpiin uhkiin; ottaa huomioon, että Euroopan unionin rahoitusosuus YK:n sääntömääräisestä talousarviosta on yli kolmasosan, YK:n rauhanturvaamistoimista yli kaksi viidesosaa ja kaikista YK:n rahastoista ja ohjelmista noin puolet, ja katsoo, että sen määrärahojen on siksi vastattava sen poliittista painoarvoa, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat asettamassa etusijalle YK:n uudistamisen ja vahvistamisen, jotta YK:n maantieteellinen edustus olisi tasapuolisempi, jotta turvallisuusneuvoston kokoonpano vastaisi nykypäivän muuttuvaa geopoliittista todellisuutta ja jotta YK kykenee täyttämään vastuunsa ja toimimaan tehokkaasti ratkaistessaan maailmanlaajuisia haasteita ja vastatessaan tärkeimpiin uhkiin; ottaa huomioon, että Euroopan unionin rahoitusosuus YK:n sääntömääräisestä talousarviosta on yli kolmasosan, YK:n rauhanturvaamistoimista yli kaksi viidesosaa ja kaikista YK:n rahastoista ja ohjelmista noin puolet, ja katsoo, että sen määrärahojen on siksi vastattava sen poliittista painoarvoa,

| K. | katsoo, että institutionaalisia mekanismeja, kuten EU:n jäsenvaltioiden välistä entistä tiiviimpää ja tehokkaampaa koordinointia, voidaan pitää keinona saavuttaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteistä ulkoista edustusta koskeva tavoite, ja ottaa huomioon, että kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin väliset kuulemiset YUTP:n/YTPP:n alalla voisivat jouduttaa tätä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että institutionaalisia mekanismeja, kuten EU:n jäsenvaltioiden välistä entistä tiiviimpää ja tehokkaampaa koordinointia, voidaan pitää keinona saavuttaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteistä ulkoista edustusta koskeva tavoite, ja ottaa huomioon, että kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin väliset kuulemiset YUTP:n/YTPP:n alalla voisivat jouduttaa tätä;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin mahdollistama vuoden 2010 äänten ja kiintiöiden uudistus Kansainvälisessä valuuttarahastossa ja Maailmanpankissa nosti kehittyvien talouksien maiden ja kehitysmaiden äänimäärää ja edustusta kansainvälisissä rahoituslaitoksissa (IFI); ottaa huomioon, että Euroopan unionin rooli – huolimatta sen huomattavasta panoksesta kyseisten elinten määrärahoihin – ei täysin vastaa sen painoarvoa maailman taloudessa ja maailmankaupassa; ottaa huomioon, että tämänhetkinen ulkoisen edustuksen malli aiheuttaa liiketoimille ja koordinoinnille suuria kustannuksia, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin mahdollistama vuoden 2010 äänten ja kiintiöiden uudistus Kansainvälisessä valuuttarahastossa ja Maailmanpankissa nosti kehittyvien talouksien maiden ja kehitysmaiden äänimäärää ja edustusta kansainvälisissä rahoituslaitoksissa (IFI); ottaa huomioon, että Euroopan unionin rooli – huolimatta sen huomattavasta panoksesta kyseisten elinten määrärahoihin – ei täysin vastaa sen painoarvoa maailman taloudessa ja maailmankaupassa; ottaa huomioon, että tämänhetkinen ulkoisen edustuksen malli aiheuttaa liiketoimille ja koordinoinnille suuria kustannuksia,

| M. | ottaa huomioon, että strategisen kumppanuuden saavuttamista koskevan Euroopan unionin ja Naton yhteistavoitteen pitäisi mahdollistaa tehokkaan synergian saavuttaminen, kummankin voimavarojen tehokkaampi hyödyntäminen ja yhteistyön tuloksekkuuden takaaminen; ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Naton pitäisi varmistaa tehokas kriisinhallinta, jotta parhaat mahdolliset lähestymistavat kriiseihin voidaan selvittää, koordinoimalla todella toimintaa ja hyödyntämällä mahdollisimman hyvin kummankin järjestön asiantuntemusta ja resursseja Washingtonissa vuonna 1999 pidetyn Naton huippukokouksen päätelmien, Nizzassa vuonna 2002 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä 16. joulukuuta 2002 annetun EU:n ja Naton yhteisen julistuksen mukaisesti ja ottaen huomioon Lissabonissa marraskuussa 2010 pidetyn Naton huippukokouksen tulokset, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että strategisen kumppanuuden saavuttamista koskevan Euroopan unionin ja Naton yhteistavoitteen pitäisi mahdollistaa tehokkaan synergian saavuttaminen, kummankin voimavarojen tehokkaampi hyödyntäminen ja yhteistyön tuloksekkuuden takaaminen; ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Naton pitäisi varmistaa tehokas kriisinhallinta, jotta parhaat mahdolliset lähestymistavat kriiseihin voidaan selvittää, koordinoimalla todella toimintaa ja hyödyntämällä mahdollisimman hyvin kummankin järjestön asiantuntemusta ja resursseja Washingtonissa vuonna 1999 pidetyn Naton huippukokouksen päätelmien, Nizzassa vuonna 2002 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä 16. joulukuuta 2002 annetun EU:n ja Naton yhteisen julistuksen mukaisesti ja ottaen huomioon Lissabonissa marraskuussa 2010 pidetyn Naton huippukokouksen tulokset,

| N. | ottaa huomioon, että kansainvälisen huippukokousdiplomatian potentiaalia pitäisi vahvistaa, mikä edistäisi laajempaa monenvälistä yhteistyötä, maailmanlaajuisen turvallisuuden kehittämiseksi saavuttamalla vuosituhattavoitteet ja lisäämällä inhimillistä turvallisuutta, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kansainvälisen huippukokousdiplomatian potentiaalia pitäisi vahvistaa, mikä edistäisi laajempaa monenvälistä yhteistyötä, maailmanlaajuisen turvallisuuden kehittämiseksi saavuttamalla vuosituhattavoitteet ja lisäämällä inhimillistä turvallisuutta,

| O. | ottaa huomioon, että meneillään olevilla väestömuutoksilla sekä EU:ssa että sen ulkopuolella on vaikutuksia monenvälisyyteen, sillä ne luovat painetta jäsenyyksien, paikkojen ja äänestysoikeuksien mukauttamiseen monenvälisissä järjestöissä uusien voimasuhteiden mukaisesti; katsoo, että kun Euroopan unioni tasapainottaa edustustaan – mikä väistämättä vaikuttaa EU:n jäsenvaltioihin – sen pitäisi kaikkia diplomaattisia välineitään täysimääräisesti käyttäen pyytää kehittyviä talousalueita sitoutumaan rakentavaan toimintaan kehittyvässä monenvälisessä järjestelmässä, erityisesti kestävän kehityksen, köyhyyden poistamisen, terrorismin ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan ja ilmastonmuutoksen torjunnan aloilla; ottaa huomioon, että Euroopan unionin osallistuminen maailmanlaajuisen hallinnon kehittyviin rakenteisiin ja uusien sääntöjen ja periaatteiden neuvotteluun vaatii kompromisseja, kun kyseiset valtiot ja uudet toimijat pyrkivät saamaan äänensä kuuluville kansainvälisesti, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että meneillään olevilla väestömuutoksilla sekä EU:ssa että sen ulkopuolella on vaikutuksia monenvälisyyteen, sillä ne luovat painetta jäsenyyksien, paikkojen ja äänestysoikeuksien mukauttamiseen monenvälisissä järjestöissä uusien voimasuhteiden mukaisesti; katsoo, että kun Euroopan unioni tasapainottaa edustustaan – mikä väistämättä vaikuttaa EU:n jäsenvaltioihin – sen pitäisi kaikkia diplomaattisia välineitään täysimääräisesti käyttäen pyytää kehittyviä talousalueita sitoutumaan rakentavaan toimintaan kehittyvässä monenvälisessä järjestelmässä, erityisesti kestävän kehityksen, köyhyyden poistamisen, terrorismin ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan ja ilmastonmuutoksen torjunnan aloilla; ottaa huomioon, että Euroopan unionin osallistuminen maailmanlaajuisen hallinnon kehittyviin rakenteisiin ja uusien sääntöjen ja periaatteiden neuvotteluun vaatii kompromisseja, kun kyseiset valtiot ja uudet toimijat pyrkivät saamaan äänensä kuuluville kansainvälisesti,

| P. | katsoo, että EU:n kaiken ulkoisen toiminnan keskipisteenä pitäisi olla demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen, erityisesti naisten ja lasten oikeuksien ja sananvapauden edistäminen, oikeusvaltioperiaate, turvallisuuden parantaminen, demokraattinen vakaus, vauraus sekä tulojen, vaurauden ja mahdollisuuksien oikeudenmukainen jakautuminen yhteiskunnassa; katsoo, että EU:n kaiken ulkoisen toiminnan keskeisenä osana pitäisi olla se, että vahvistettaisiin edelleen kansainvälistä rikosoikeusjärjestelmää vastuuvelvollisuuden edistämiseksi ja rankaisemattomuuden lopettamiseksi ja että edistettäisiin sitä tärkeää työtä, jota kansainvälinen rikostuomioistuin tekee ainoana pysyvänä ja riippumattomana tuomioistuimena, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että EU:n kaiken ulkoisen toiminnan keskipisteenä pitäisi olla demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen, erityisesti naisten ja lasten oikeuksien ja sananvapauden edistäminen, oikeusvaltioperiaate, turvallisuuden parantaminen, demokraattinen vakaus, vauraus sekä tulojen, vaurauden ja mahdollisuuksien oikeudenmukainen jakautuminen yhteiskunnassa; katsoo, että EU:n kaiken ulkoisen toiminnan keskeisenä osana pitäisi olla se, että vahvistettaisiin edelleen kansainvälistä rikosoikeusjärjestelmää vastuuvelvollisuuden edistämiseksi ja rankaisemattomuuden lopettamiseksi ja että edistettäisiin sitä tärkeää työtä, jota kansainvälinen rikostuomioistuin tekee ainoana pysyvänä ja riippumattomana tuomioistuimena,

Euroopan unionin aseman vahvistaminen monenvälisissä järjestelmissä

| 1. | toteaa, että Euroopan unioni on sääntöihin perustuvan kansainvälisen ohjausjärjestelmän malliesimerkki, koska sillä on mekanismit yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi ja yhteiseen toimintaan ryhtymiseksi; korostaa siksi, että EU:n on toimittava yhteistyössä johtavien alueellisten voimien kanssa ja osaltaan aktiivisesti rakennettava ja parannettava kansainvälistä toimintaympäristöä, jossa Euroopan unioni voi edistää arvojaan ja etujaan, kuten perustamissopimuksessa määrätään, erityisesti niillä aloilla, joilla sillä on yksinomaista tai jaettua toimivaltaa; katsoo, että Euroopan unionin pyrkiessä tehokkaaksi maailmanlaajuiseksi toimijaksi ja puolustaessa asemaansa – mikä on sille välttämätöntä – sen on vahvistettava kansainvälistä koordinointia voidakseen esiintyä yhtenäisenä ja siltä vaaditaan kykyä muokata monenvälistä yhteistyötä ja johtaa yhteistä toimintaa kansainvälisiin haasteisiin vastattaessa, erityisesti niihin, jotka perustuvat suojeluvelvollisuuteen ja tarpeeseen parantaa inhimillistä turvallisuutta maailmanlaajuisen turvallisuuden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että Euroopan unioni on sääntöihin perustuvan kansainvälisen ohjausjärjestelmän malliesimerkki, koska sillä on mekanismit yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi ja yhteiseen toimintaan ryhtymiseksi; korostaa siksi, että EU:n on toimittava yhteistyössä johtavien alueellisten voimien kanssa ja osaltaan aktiivisesti rakennettava ja parannettava kansainvälistä toimintaympäristöä, jossa Euroopan unioni voi edistää arvojaan ja etujaan, kuten perustamissopimuksessa määrätään, erityisesti niillä aloilla, joilla sillä on yksinomaista tai jaettua toimivaltaa; katsoo, että Euroopan unionin pyrkiessä tehokkaaksi maailmanlaajuiseksi toimijaksi ja puolustaessa asemaansa – mikä on sille välttämätöntä – sen on vahvistettava kansainvälistä koordinointia voidakseen esiintyä yhtenäisenä ja siltä vaaditaan kykyä muokata monenvälistä yhteistyötä ja johtaa yhteistä toimintaa kansainvälisiin haasteisiin vastattaessa, erityisesti niihin, jotka perustuvat suojeluvelvollisuuteen ja tarpeeseen parantaa inhimillistä turvallisuutta maailmanlaajuisen turvallisuuden saavuttamiseksi;

| 2. | korostaa, että poliittiset ja humanitaariset kriisit ovat lisääntyneet maailmassa voimakkaasti, mikä edellyttää EU:lta parempia ja voimakkaammin ennaltaehkäisyyn suuntautuneita monenvälisiä toimia; korostaa siksi, että EU:n on tartuttava hetkeen ja hyödynnettävä paremmin ulkopoliittisia välineitään varmistaakseen, että se hyödyntää paremmin vaikutusvaltaansa monenvälisissä järjestöissä, ja että sen on ryhdyttävä näyttämään esimerkkiä torjumalla tehokkaammin nykyisiä ja tulevia kansainvälisiä kriisejä; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että poliittiset ja humanitaariset kriisit ovat lisääntyneet maailmassa voimakkaasti, mikä edellyttää EU:lta parempia ja voimakkaammin ennaltaehkäisyyn suuntautuneita monenvälisiä toimia; korostaa siksi, että EU:n on tartuttava hetkeen ja hyödynnettävä paremmin ulkopoliittisia välineitään varmistaakseen, että se hyödyntää paremmin vaikutusvaltaansa monenvälisissä järjestöissä, ja että sen on ryhdyttävä näyttämään esimerkkiä torjumalla tehokkaammin nykyisiä ja tulevia kansainvälisiä kriisejä;

| 3. | katsoo, että valtiosta riippumattomat toimijat on otettava paremmin mukaan monenvälisen politiikan kehittämiseen, jotta kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten kuulemista kansainvälisten järjestöjen tulevissa hallintorakenteissa voidaan edistää ja parantaa; tunnustaa, että niiden osaaminen, resurssit ja kontaktit ovat ratkaisevan tärkeitä monenvälisen yhteistyön legitiimiyden parantamisen ja tehostamisen kannalta; muistuttaa, että kriisitilanteisiin puuttuminen edellyttää alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että valtiosta riippumattomat toimijat on otettava paremmin mukaan monenvälisen politiikan kehittämiseen, jotta kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten kuulemista kansainvälisten järjestöjen tulevissa hallintorakenteissa voidaan edistää ja parantaa; tunnustaa, että niiden osaaminen, resurssit ja kontaktit ovat ratkaisevan tärkeitä monenvälisen yhteistyön legitiimiyden parantamisen ja tehostamisen kannalta; muistuttaa, että kriisitilanteisiin puuttuminen edellyttää alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa;

| 4. | korostaa, että Euroopan unionin – vahvistamalla yhteistyötä, parantamalla elimiä ja osallistamalla kaikki toimijat – pitäisi toimia aktiivisessa ja johtavassa asemassa globaalin hallinnan uudistuksessa, jolla kansainvälisten elimien ja järjestöjen oikeutusta ja tehokkuutta parannetaan niin, että vastuuta voidaan jakaa, ja vahvistaa samalla asemaansa, ajaa tavoitteitaan ja painopisteitään sekä edistää periaatteitaan, arvojaan ja etujaan muovatakseen tätä prosessia; vaatii, että komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission on läheisessä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa arvioitava säännöllisesti panostaan globaalin hallinnan uudistukseen ja sitä, miten uudistukset voisivat auttaa EU:ta määrittämään ja vakiinnuttamaan itselleen vahvemman roolin; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Euroopan unionin – vahvistamalla yhteistyötä, parantamalla elimiä ja osallistamalla kaikki toimijat – pitäisi toimia aktiivisessa ja johtavassa asemassa globaalin hallinnan uudistuksessa, jolla kansainvälisten elimien ja järjestöjen oikeutusta ja tehokkuutta parannetaan niin, että vastuuta voidaan jakaa, ja vahvistaa samalla asemaansa, ajaa tavoitteitaan ja painopisteitään sekä edistää periaatteitaan, arvojaan ja etujaan muovatakseen tätä prosessia; vaatii, että komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission on läheisessä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa arvioitava säännöllisesti panostaan globaalin hallinnan uudistukseen ja sitä, miten uudistukset voisivat auttaa EU:ta määrittämään ja vakiinnuttamaan itselleen vahvemman roolin;

| 5. | katsoo, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulisi yhä enemmän pitää unionia vallankäyttäjänä ja luottaa siihen, että unioni saavuttaa tavoitteet, joita ne eivät voi saavuttaa yksin, ja katsoo, että EU:n puhuminen yhdellä äänellä paitsi parantaa onnistumisen mahdollisuuksia myös lisää Euroopan unionin oikeutusta ja uskottavuutta tärkeänä kansainvälisenä toimijana kehittyvässä napojen välisessä maailmassa; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden tulisi yhä enemmän pitää unionia vallankäyttäjänä ja luottaa siihen, että unioni saavuttaa tavoitteet, joita ne eivät voi saavuttaa yksin, ja katsoo, että EU:n puhuminen yhdellä äänellä paitsi parantaa onnistumisen mahdollisuuksia myös lisää Euroopan unionin oikeutusta ja uskottavuutta tärkeänä kansainvälisenä toimijana kehittyvässä napojen välisessä maailmassa;

| 6. | korostaa, että ulkoisessa edustuksessa on sovellettava strategista lähestymistapaa ja yhtenäisiä perusteluja ja kehitettävä monenvälisissä järjestöissä toimimista koskevia räätälöityjä Euroopan unionin strategioita, joilla tähdätään EU:n roolin tehostamiseen ja sen aseman vahvistamiseen; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa laatimaan EU:n roolia monenvälisissä järjestöissä koskevan valkoisen kirjan, jossa ehdotetaan kattavaa, strategista lähestymistapaa sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä vuoteen 2020 asti; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että ulkoisessa edustuksessa on sovellettava strategista lähestymistapaa ja yhtenäisiä perusteluja ja kehitettävä monenvälisissä järjestöissä toimimista koskevia räätälöityjä Euroopan unionin strategioita, joilla tähdätään EU:n roolin tehostamiseen ja sen aseman vahvistamiseen; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa laatimaan EU:n roolia monenvälisissä järjestöissä koskevan valkoisen kirjan, jossa ehdotetaan kattavaa, strategista lähestymistapaa sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä vuoteen 2020 asti;

| 7. | muistuttaa, että komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan tehtävänä on antaa kasvot ja ääni EU:n diplomatialle ja että tästä syystä hänen asemansa on tuotava esiin monenvälisissä järjestöissä; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan tehtävänä on antaa kasvot ja ääni EU:n diplomatialle ja että tästä syystä hänen asemansa on tuotava esiin monenvälisissä järjestöissä;

| 8. | kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tarkistamaan järjestelmällisesti ja strategisesti unionin roolia ja institutionaalista edustusta koskevia tämänhetkisiä järjestelyjä monenvälisissä järjestöissä ja etsimään keinoja, joilla Euroopan unionin ulkoista edustusta voidaan vähitellen vahvistaa unionin toimivallan puitteissa ja Lissabonin sopimuksen institutionaalisten uudistusten mukaisesti Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden uuden valtatasapainon myötä; kehottaa lisäksi Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tunnistamaan elimet, joissa järjestelyt vallitsevan tilanteen säilyttämiseksi ovat vanhentuneita, poikkeavia tai tehottomia ja jotka vaativat uutta harkintaa ja muutosta; korostaa siksi, että EU:n erilaiset asemat monenvälisissä järjestöissä ja sopimusjärjestelmissä kaipaavat lisää johdonmukaisuutta, sillä tämä on institutionaalista johdonmukaisuutta koskeva asia, ja kehottaa neuvostoa laatimaan selvän kehyksen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tarkistamaan järjestelmällisesti ja strategisesti unionin roolia ja institutionaalista edustusta koskevia tämänhetkisiä järjestelyjä monenvälisissä järjestöissä ja etsimään keinoja, joilla Euroopan unionin ulkoista edustusta voidaan vähitellen vahvistaa unionin toimivallan puitteissa ja Lissabonin sopimuksen institutionaalisten uudistusten mukaisesti Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden uuden valtatasapainon myötä; kehottaa lisäksi Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita tunnistamaan elimet, joissa järjestelyt vallitsevan tilanteen säilyttämiseksi ovat vanhentuneita, poikkeavia tai tehottomia ja jotka vaativat uutta harkintaa ja muutosta; korostaa siksi, että EU:n erilaiset asemat monenvälisissä järjestöissä ja sopimusjärjestelmissä kaipaavat lisää johdonmukaisuutta, sillä tämä on institutionaalista johdonmukaisuutta koskeva asia, ja kehottaa neuvostoa laatimaan selvän kehyksen;

| 9. | katsoo, että kun otetaan huomioon meneillään oleva finanssipoliittinen säästökausi ja talousarvion leikkaukset, Euroopan laajuinen yhteistyö ei ole vain vaihtoehto vaan välttämätöntä; panee tyytyväisenä merkille mittakaavaedut, jotka auttavat parantamaan, järkevöittämään ja keskittämään jäsenvaltioiden yhteistä diplomatiaa Euroopan ulkosuhdehallinnon, komission ja Euroopan unionin valtuuskuntien avulla ja joiden tavoitteena on poistaa tarpeettomat menettelytapoja koskevat monimutkaisuudet ja kallis kaksinkertainen läsnäolo monissa kansainvälisissä foorumeissa; pitää tässä yhteydessä välttämättömänä, että näille pyrkimyksille saavutetaan monenvälisten järjestöjen muiden jäsenten tuki, mikä vaatii huolellisia valmisteluja; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kun otetaan huomioon meneillään oleva finanssipoliittinen säästökausi ja talousarvion leikkaukset, Euroopan laajuinen yhteistyö ei ole vain vaihtoehto vaan välttämätöntä; panee tyytyväisenä merkille mittakaavaedut, jotka auttavat parantamaan, järkevöittämään ja keskittämään jäsenvaltioiden yhteistä diplomatiaa Euroopan ulkosuhdehallinnon, komission ja Euroopan unionin valtuuskuntien avulla ja joiden tavoitteena on poistaa tarpeettomat menettelytapoja koskevat monimutkaisuudet ja kallis kaksinkertainen läsnäolo monissa kansainvälisissä foorumeissa; pitää tässä yhteydessä välttämättömänä, että näille pyrkimyksille saavutetaan monenvälisten järjestöjen muiden jäsenten tuki, mikä vaatii huolellisia valmisteluja;

| 10. | katsoo, että yleisen sääntönä ja Lissabonin sopimuksen hengessä tapauksissa, joissa Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta, unionin pitäisi olla kyseisen monenvälisen järjestön täysivaltainen jäsen ja ensisijainen toimija, vaikka jäsenvaltiot voivat myös kuulua järjestöön, yleensä ilman itsenäistä asemaa; katsoo, että jos jäsenvaltiot säilyttävät kansallisen edustuksensa järjestöissä, joissa Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta, niiden pitäisi tukea kantaa, jonka EU esittää jäsenvaltioiden puolesta; katsoo lisäksi, että tapauksissa, joissa toimivalta on jaettu, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden pitäisi molempien olla jäseniä ja että samalla pitäisi välttää EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden eriävää äänestyskäyttäytymistä; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että yleisen sääntönä ja Lissabonin sopimuksen hengessä tapauksissa, joissa Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta, unionin pitäisi olla kyseisen monenvälisen järjestön täysivaltainen jäsen ja ensisijainen toimija, vaikka jäsenvaltiot voivat myös kuulua järjestöön, yleensä ilman itsenäistä asemaa; katsoo, että jos jäsenvaltiot säilyttävät kansallisen edustuksensa järjestöissä, joissa Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta, niiden pitäisi tukea kantaa, jonka EU esittää jäsenvaltioiden puolesta; katsoo lisäksi, että tapauksissa, joissa toimivalta on jaettu, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden pitäisi molempien olla jäseniä ja että samalla pitäisi välttää EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden eriävää äänestyskäyttäytymistä;

| 11. | korostaa, että koska EU:n jäsenvaltiot reagoivat hitaasti ja hajanaisesti Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä leviävään poliittiseen myllerrykseen, Lissabonin sopimuksen institutionaalisia uudistuksia on hyödynnettävä paremmin, jotta voidaan toimia nopeammin ja johdonmukaisemmin; korostaa lisäksi, että EU:n on parannettava konfliktinehkäisy- ja kriisinhallintataitojaan torjuakseen ennalta tulevia kriisejä; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että koska EU:n jäsenvaltiot reagoivat hitaasti ja hajanaisesti Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä leviävään poliittiseen myllerrykseen, Lissabonin sopimuksen institutionaalisia uudistuksia on hyödynnettävä paremmin, jotta voidaan toimia nopeammin ja johdonmukaisemmin; korostaa lisäksi, että EU:n on parannettava konfliktinehkäisy- ja kriisinhallintataitojaan torjuakseen ennalta tulevia kriisejä;

| 12. | panee merkille EU:n keskeisen roolin merirosvouksen vastaisessa Atalanta-operaatiossa, jossa EU:n merivoimat toimivat johtavassa asemassa monenvälisessä toiminnassa tukemalla Afrikan unionin operaatiota (Amisom) ja koordinoimalla toimiaan Naton ja kansallisten laivastojen kanssa; |
| --- | --- |

12.

panee merkille EU:n keskeisen roolin merirosvouksen vastaisessa Atalanta-operaatiossa, jossa EU:n merivoimat toimivat johtavassa asemassa monenvälisessä toiminnassa tukemalla Afrikan unionin operaatiota (Amisom) ja koordinoimalla toimiaan Naton ja kansallisten laivastojen kanssa;

| 13. | huomauttaa, että kansainvälisten järjestöjen klustereissa toimivat valtuuskunnat esimerkiksi New Yorkissa, Genevessä, Pariisissa, Roomassa, Wienissä ja Nairobissa tarvitsevat vahvistuksekseen erityisesti osaavaa henkilökuntaa ilman että tämä vaikuttaa muihin EU:n valtuuskuntiin, jotta ne voivat menestyksekkäästi ja tehokkaasti edustaa Euroopan unionin etuja; korostaa samalla, että Euroopan ulkosuhdehallinnon päämajaan, varsinkin sen kriisinhallintarakenteisiin sekä maailmanlaajuisista ja monenvälisistä kysymyksistä vastaavaan pääosastoon, tarvitaan täydentäviä resursseja; |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että kansainvälisten järjestöjen klustereissa toimivat valtuuskunnat esimerkiksi New Yorkissa, Genevessä, Pariisissa, Roomassa, Wienissä ja Nairobissa tarvitsevat vahvistuksekseen erityisesti osaavaa henkilökuntaa ilman että tämä vaikuttaa muihin EU:n valtuuskuntiin, jotta ne voivat menestyksekkäästi ja tehokkaasti edustaa Euroopan unionin etuja; korostaa samalla, että Euroopan ulkosuhdehallinnon päämajaan, varsinkin sen kriisinhallintarakenteisiin sekä maailmanlaajuisista ja monenvälisistä kysymyksistä vastaavaan pääosastoon, tarvitaan täydentäviä resursseja;

Euroopan unionin asema YK-järjestelmässä

| 14. | katsoo, että Yhdistyneet Kansakunnat on ainoa kansainvälinen järjestö, jossa kaikki maailman maat ovat mukana, ja pääfoorumi, jossa toimiva monenvälisyys voidaan saavuttaa ja sen toteutumista valvoa, ja kehottaa siksi Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita vahvistamaan Euroopan unionin roolia ja kapasiteettia tässä maailmanlaajuisessa monenvälisessä järjestelmässä; korostaa, että Euroopan unionin on tarjottava YK:lle strategista tukea erityisesti sen politiikassa ja humanitaarisessa toiminnassa (vastaaminen kriiseihin ja hätätilanteisiin, kehitysapu, köyhyyden torjuminen, yhteisvastuun toteuttaminen luonnonkatastrofien yhteydessä) ja konfliktien ratkaisemisessa; kehottaa Euroopan unionia johdonmukaisesti vaatimaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien siviilitoimiin perustuvia välineitä vahvistetaan ja että kaikki valtiot, valtioiden ryhmät ja monenväliset kumppanit noudattavat ja soveltavat tinkimättömästi kansainvälistä oikeutta; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että Yhdistyneet Kansakunnat on ainoa kansainvälinen järjestö, jossa kaikki maailman maat ovat mukana, ja pääfoorumi, jossa toimiva monenvälisyys voidaan saavuttaa ja sen toteutumista valvoa, ja kehottaa siksi Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita vahvistamaan Euroopan unionin roolia ja kapasiteettia tässä maailmanlaajuisessa monenvälisessä järjestelmässä; korostaa, että Euroopan unionin on tarjottava YK:lle strategista tukea erityisesti sen politiikassa ja humanitaarisessa toiminnassa (vastaaminen kriiseihin ja hätätilanteisiin, kehitysapu, köyhyyden torjuminen, yhteisvastuun toteuttaminen luonnonkatastrofien yhteydessä) ja konfliktien ratkaisemisessa; kehottaa Euroopan unionia johdonmukaisesti vaatimaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien siviilitoimiin perustuvia välineitä vahvistetaan ja että kaikki valtiot, valtioiden ryhmät ja monenväliset kumppanit noudattavat ja soveltavat tinkimättömästi kansainvälistä oikeutta;

| 15. | ottaa huomioon, että EU on monissa YK:n ohjelmissa ja konferensseissa (YK:n kehitysohjelma, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto, YK:n ihmisoikeustoimikunta) pelkkä tarkkailija, vaikka se on merkittävä rahoittaja ja sillä on merkittäviä poliittisia intressejä, ja kehottaa siksi EU:ta ja sen jäsenvaltioita etsimään ratkaisuja tähän epäkohtaan; |
| --- | --- |

15.

ottaa huomioon, että EU on monissa YK:n ohjelmissa ja konferensseissa (YK:n kehitysohjelma, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto, YK:n ihmisoikeustoimikunta) pelkkä tarkkailija, vaikka se on merkittävä rahoittaja ja sillä on merkittäviä poliittisia intressejä, ja kehottaa siksi EU:ta ja sen jäsenvaltioita etsimään ratkaisuja tähän epäkohtaan;

| 16. | korostaa, että tarvitaan uutta institutionaalista tasapainoa G20-ryhmän kehittyvän roolin, YK:n ja sen toimijoiden sekä kansainvälisten rahoituslaitosten (IFI) välillä; kannustaa tässä yhteydessä Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita parantamaan maailmanlaajuista hallintoa ja etsimään ratkaisuja, joilla G-ryhmien ja YK-järjestelmän välistä koordinaatiota voidaan edelleen parantaa, minkä myötä nämä ryhmät voisivat hyödyllisesti kattaa taloudellisen ulottuvuuden sillä edellytyksellä, että YK säilyttää keskeisen asemansa ja jatkaa maailmanlaajuisen toiminnan laillisena elimenä; katsoo, että G8- ja G20-ryhmät ovat tärkeitä foorumeita maailmanlaajuisten toimenpiteiden määrityksessä ja että Euroopan unionin on edelleen aktiivisesti osallistuttava niihin koordinoiduissa tehtävissä; kehottaa kuitenkin Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita selvittämään, miten globaalia hallintaa voitaisiin parantaa ja hyödyntää parhaiten synergioita ja täydentävyyksiä ilman, että YK-järjestelmää heikennetään; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että tarvitaan uutta institutionaalista tasapainoa G20-ryhmän kehittyvän roolin, YK:n ja sen toimijoiden sekä kansainvälisten rahoituslaitosten (IFI) välillä; kannustaa tässä yhteydessä Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita parantamaan maailmanlaajuista hallintoa ja etsimään ratkaisuja, joilla G-ryhmien ja YK-järjestelmän välistä koordinaatiota voidaan edelleen parantaa, minkä myötä nämä ryhmät voisivat hyödyllisesti kattaa taloudellisen ulottuvuuden sillä edellytyksellä, että YK säilyttää keskeisen asemansa ja jatkaa maailmanlaajuisen toiminnan laillisena elimenä; katsoo, että G8- ja G20-ryhmät ovat tärkeitä foorumeita maailmanlaajuisten toimenpiteiden määrityksessä ja että Euroopan unionin on edelleen aktiivisesti osallistuttava niihin koordinoiduissa tehtävissä; kehottaa kuitenkin Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita selvittämään, miten globaalia hallintaa voitaisiin parantaa ja hyödyntää parhaiten synergioita ja täydentävyyksiä ilman, että YK-järjestelmää heikennetään;

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous

| 17. | kehottaa Euroopan unionia säilyttämään tarkkailijan asemansa YK:n yleiskokouksessa YK:n peruskirjan ja hallitustenvälisen luonteen mukaisesti; kehottaa kuitenkin samalla Euroopan unionia takamaan – jotta Euroopan unionin edustajat voivat osallistua tehokkaasti ja oikea-aikaisesti keskusteluun maailmanlaajuisista kysymyksistä – että tehdään tarvittavat järjestelyt Euroopan unionin tehokkaalle osallistumiselle YK:n yleiskokouksen työhön, käyttäen kaikkea toimivaltaa, joka perustuu sen asemaan alueellisen yhdentymisen järjestönä, konsultoimalla täysin ja kattavasti YK:n jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan unionia säilyttämään tarkkailijan asemansa YK:n yleiskokouksessa YK:n peruskirjan ja hallitustenvälisen luonteen mukaisesti; kehottaa kuitenkin samalla Euroopan unionia takamaan – jotta Euroopan unionin edustajat voivat osallistua tehokkaasti ja oikea-aikaisesti keskusteluun maailmanlaajuisista kysymyksistä – että tehdään tarvittavat järjestelyt Euroopan unionin tehokkaalle osallistumiselle YK:n yleiskokouksen työhön, käyttäen kaikkea toimivaltaa, joka perustuu sen asemaan alueellisen yhdentymisen järjestönä, konsultoimalla täysin ja kattavasti YK:n jäsenvaltioita;

| 18. | on erittäin tyytyväinen 3. toukokuuta 2011 EU:n osallistumisesta YK:n työhön annettuun YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan, jossa otetaan huomioon Lissabonin sopimuksesta aiheutuvat toimielimiä koskevat muutokset ja annetaan EU:n edustajille mahdollisuus esittää ja edistää EU:n kantoja YK:ssa nopeasti ja tehokkaasti noudattamalla menettelyjä, joiden mukaisesti EU:n valtuuskunnalla on oikeus käyttää puheenvuoroja sekä oikeus vastineeseen ja mahdollisuus esittää suullisia ehdotuksia ja tarkistuksia; |
| --- | --- |

18.

on erittäin tyytyväinen 3. toukokuuta 2011 EU:n osallistumisesta YK:n työhön annettuun YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan, jossa otetaan huomioon Lissabonin sopimuksesta aiheutuvat toimielimiä koskevat muutokset ja annetaan EU:n edustajille mahdollisuus esittää ja edistää EU:n kantoja YK:ssa nopeasti ja tehokkaasti noudattamalla menettelyjä, joiden mukaisesti EU:n valtuuskunnalla on oikeus käyttää puheenvuoroja sekä oikeus vastineeseen ja mahdollisuus esittää suullisia ehdotuksia ja tarkistuksia;

| 19. | ottaa huomioon, että alueellisten ryhmittymien rooli kansainvälisissä asioissa on kasvanut, kunnioittaa täysin YK:n hallitustenvälistä luonnetta ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita edistämään YK:n yleiskokouksen jäsenyyden muuttamista siten, että yhdentymisessä pitkälle edenneiden alueellisen yhdentymisen järjestöjen, kuten oikeushenkilöksi luettavien järjestöjen, asemaa parannettaisiin kehittämällä niiden asemaa tarkkailijoina; |
| --- | --- |

19.

ottaa huomioon, että alueellisten ryhmittymien rooli kansainvälisissä asioissa on kasvanut, kunnioittaa täysin YK:n hallitustenvälistä luonnetta ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita edistämään YK:n yleiskokouksen jäsenyyden muuttamista siten, että yhdentymisessä pitkälle edenneiden alueellisen yhdentymisen järjestöjen, kuten oikeushenkilöksi luettavien järjestöjen, asemaa parannettaisiin kehittämällä niiden asemaa tarkkailijoina;

Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto

| 20. | korostaa, että YK:n turvallisuusneuvosto on uudistettava täysin kaikkien aikojen ensimmäisen neuvotteluasiakirjan ja YK:n turvallisuusneuvoston uudistuksen laajan kannatuksen pohjalta, jotta turvallisuusneuvoston toimivaltuuksiin suhteessa YK:n muihin elimiin saadaan lisää selvyyttä, tarkistetaan turvallisuusneuvoston työskentelymenetelmiä; korostaa lisäksi, että on vahvistettava YK:n turvallisuusneuvoston laillisuutta, alueellista edustusta ja tehokkuutta ja että EU:n jäsenvaltioiden on sovittava yhtenäisemmästä kannasta näihin asioihin; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että YK:n turvallisuusneuvosto on uudistettava täysin kaikkien aikojen ensimmäisen neuvotteluasiakirjan ja YK:n turvallisuusneuvoston uudistuksen laajan kannatuksen pohjalta, jotta turvallisuusneuvoston toimivaltuuksiin suhteessa YK:n muihin elimiin saadaan lisää selvyyttä, tarkistetaan turvallisuusneuvoston työskentelymenetelmiä; korostaa lisäksi, että on vahvistettava YK:n turvallisuusneuvoston laillisuutta, alueellista edustusta ja tehokkuutta ja että EU:n jäsenvaltioiden on sovittava yhtenäisemmästä kannasta näihin asioihin;

| 21. | toistaa kantansa, että Euroopan unionin tavoitteena on paikka laajennetussa turvallisuusneuvostossa ja pitää siten kiinni Lissabonin sopimuksen tavoitteesta, jonka mukaan EU:n ulkopolitiikkaa ja EU:n roolia maailman rauhassa, turvallisuudessa ja hallinnassa on vahvistettava; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tämän saavuttamiseksi tekemään aloitteen jäsenvaltioiden yhteiseksi kannaksi; ehdottaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa, että Euroopan unionin neuvostossa sovitetaan yhteen kantoja uusien jäsenten ottamisesta YK:n turvallisuusneuvostoon ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöksenteon uudistamisesta mahdollisesti siten, että otetaan käyttöön vahvistettu määräenemmistö; |
| --- | --- |

21.

toistaa kantansa, että Euroopan unionin tavoitteena on paikka laajennetussa turvallisuusneuvostossa ja pitää siten kiinni Lissabonin sopimuksen tavoitteesta, jonka mukaan EU:n ulkopolitiikkaa ja EU:n roolia maailman rauhassa, turvallisuudessa ja hallinnassa on vahvistettava; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tämän saavuttamiseksi tekemään aloitteen jäsenvaltioiden yhteiseksi kannaksi; ehdottaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi tulevaisuudessa, että Euroopan unionin neuvostossa sovitetaan yhteen kantoja uusien jäsenten ottamisesta YK:n turvallisuusneuvostoon ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöksenteon uudistamisesta mahdollisesti siten, että otetaan käyttöön vahvistettu määräenemmistö;

| 22. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa pyrkimään ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana EU:n yhteisiin kantoihin asioissa, joista on määrä päättää YK:n turvallisuusneuvostossa, jotta tällaiset kannat pannaan täytäntöön yhteisillä äänestyskäytännöillä; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n jäsenvaltioita toimimaan aktiivisemmin sellaisten yhteistyömekanismien luomiseksi, joilla pyritään varmistamaan, että YK:n turvallisuusneuvoston jäseninä olevat EU:n jäsenvaltiot puolustavat turvallisuusneuvostossa EU:n yhteisiä kantoja; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa pyrkimään ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana EU:n yhteisiin kantoihin asioissa, joista on määrä päättää YK:n turvallisuusneuvostossa, jotta tällaiset kannat pannaan täytäntöön yhteisillä äänestyskäytännöillä; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n jäsenvaltioita toimimaan aktiivisemmin sellaisten yhteistyömekanismien luomiseksi, joilla pyritään varmistamaan, että YK:n turvallisuusneuvoston jäseninä olevat EU:n jäsenvaltiot puolustavat turvallisuusneuvostossa EU:n yhteisiä kantoja;

| 23. | kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoon kuuluvia Euroopan unionin jäsenvaltioita pitämään muut EU:n jäsenvaltiot asianmukaisesti ajan tasalla asemastaan ja toiminnastaan sekä jakamaan tietoa YK:n turvallisuusneuvoston kehityksestä muiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa; pitää myönteisinä vasta kehitettyjä käytäntöjä, joiden mukaan Euroopan unionin edustaja kutsutaan osallistumaan useimpiin suunniteltuihin YK:n turvallisuusneuvoston käsittelyihin ja saa YK:n turvallisuusneuvostossa rajoitetun puheoikeuden; |
| --- | --- |

23.

kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoon kuuluvia Euroopan unionin jäsenvaltioita pitämään muut EU:n jäsenvaltiot asianmukaisesti ajan tasalla asemastaan ja toiminnastaan sekä jakamaan tietoa YK:n turvallisuusneuvoston kehityksestä muiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa; pitää myönteisinä vasta kehitettyjä käytäntöjä, joiden mukaan Euroopan unionin edustaja kutsutaan osallistumaan useimpiin suunniteltuihin YK:n turvallisuusneuvoston käsittelyihin ja saa YK:n turvallisuusneuvostossa rajoitetun puheoikeuden;

YK:n ihmisoikeusneuvosto (UN HRC)

| 24. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden kantoja on koordinoitava ja lisättävä EU:n toimien yhtenäisyyttä, näkyvyyttä ja uskottavuutta YK:n ihmisoikeusneuvostossa; pitää myönteisenä ihmisoikeuksista ja demokratiasta vastaavan osaston perustamista Euroopan ulkosuhdehallinnon järjestelmään ja kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että uudet järjestelyt parantavat EU:n edellytyksiä alueiden rajat ylittävään vaikuttamiseen ja yhteistyöhön muihin ryhmittymiin kuuluvien maiden kanssa yhteisissä aloitteissa; katsoo, että YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenyydelle on laadittava selvät kriteerit ja että maita, joissa ihmisoikeusloukkauksia tapahtuu usein ja laajalti, ei pidä hyväksyä tämän elimen jäseniksi; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan toimia saattaakseen neuvoston ja komission entisten Geneven-edustustojen yhdistämisen mahdollisimman pian päätökseen; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden kantoja on koordinoitava ja lisättävä EU:n toimien yhtenäisyyttä, näkyvyyttä ja uskottavuutta YK:n ihmisoikeusneuvostossa; pitää myönteisenä ihmisoikeuksista ja demokratiasta vastaavan osaston perustamista Euroopan ulkosuhdehallinnon järjestelmään ja kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa varmistamaan, että uudet järjestelyt parantavat EU:n edellytyksiä alueiden rajat ylittävään vaikuttamiseen ja yhteistyöhön muihin ryhmittymiin kuuluvien maiden kanssa yhteisissä aloitteissa; katsoo, että YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenyydelle on laadittava selvät kriteerit ja että maita, joissa ihmisoikeusloukkauksia tapahtuu usein ja laajalti, ei pidä hyväksyä tämän elimen jäseniksi; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa toteuttamaan toimia saattaakseen neuvoston ja komission entisten Geneven-edustustojen yhdistämisen mahdollisimman pian päätökseen;

Euroopan unionin asema kansainvälisissä rahoituslaitoksissa (IFI)

| 25. | korostaa, että on tarkasteltava järjestelyjä, jotka koskevat euroalueen/EU:n edustusta talouden ja rahapolitiikan vakautta sekä rahoitusvakautta käsittelevissä kansainvälisissä elimissä, ottaen huomioon sen aseman maailmantalouden tärkeimpänä talousmahtina; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on tarkasteltava järjestelyjä, jotka koskevat euroalueen/EU:n edustusta talouden ja rahapolitiikan vakautta sekä rahoitusvakautta käsittelevissä kansainvälisissä elimissä, ottaen huomioon sen aseman maailmantalouden tärkeimpänä talousmahtina;

Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF)

| 26. | ottaa huomioon EU:n toimivallan talous- ja raha-asioissa, euroalueen maailmanlaajuisen vaikutuksen ja kasvavan vastuun maailmanlaajuisen talouden vakaudessa; vaatii siksi yhteistä kantaa, kun osallistutaan kansainväliseen talouden ja rahoitusmarkkinoiden hallintaan; |
| --- | --- |

26.

ottaa huomioon EU:n toimivallan talous- ja raha-asioissa, euroalueen maailmanlaajuisen vaikutuksen ja kasvavan vastuun maailmanlaajuisen talouden vakaudessa; vaatii siksi yhteistä kantaa, kun osallistutaan kansainväliseen talouden ja rahoitusmarkkinoiden hallintaan;

| 27. | ottaa huomioon, että Saksalla, Yhdistyneellä kuningaskunnalla ja Ranskalla on tällä hetkellä omat paikkansa IMF:ssä ja muut Euroopan unionin jäsenvaltiot kuuluvat seitsemään eri maaryhmään; kehottaa siksi Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita puuttumaan tehottomaan ulkoisen talouden ja rahoituksen edustukseen, mikä rajoittaa Euroopan unionin vaikutusta, vaikka sen jäsenvaltioilla on yhteensä yli 30 prosentin ääniosuus IMF:ssä; ottaa huomioon, että rahapolitiikka kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan niissä jäsenvaltioissa, joissa on käytössä yhteisvaluutta; kehottaa Euroopan unionia ja sen niitä jäsenvaltioita, joita asia koskee, sopimaan pikaisesti yhteisestä paikasta ja maaryhmästä IMF:n johtokunnassa siten, että ryhmä voisi mahdollisesti aluksi olla euroalueen maiden muodostama, mutta pitkän aikavälin tavoitteena olisi varmistaa yhtenäinen Euroopan unionin edustus, jossa on mukana komissio ja jota Euroopan parlamentti valvoo; |
| --- | --- |

27.

ottaa huomioon, että Saksalla, Yhdistyneellä kuningaskunnalla ja Ranskalla on tällä hetkellä omat paikkansa IMF:ssä ja muut Euroopan unionin jäsenvaltiot kuuluvat seitsemään eri maaryhmään; kehottaa siksi Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita puuttumaan tehottomaan ulkoisen talouden ja rahoituksen edustukseen, mikä rajoittaa Euroopan unionin vaikutusta, vaikka sen jäsenvaltioilla on yhteensä yli 30 prosentin ääniosuus IMF:ssä; ottaa huomioon, että rahapolitiikka kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan niissä jäsenvaltioissa, joissa on käytössä yhteisvaluutta; kehottaa Euroopan unionia ja sen niitä jäsenvaltioita, joita asia koskee, sopimaan pikaisesti yhteisestä paikasta ja maaryhmästä IMF:n johtokunnassa siten, että ryhmä voisi mahdollisesti aluksi olla euroalueen maiden muodostama, mutta pitkän aikavälin tavoitteena olisi varmistaa yhtenäinen Euroopan unionin edustus, jossa on mukana komissio ja jota Euroopan parlamentti valvoo;

| 28. | muistuttaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita mahdollisuudesta tarttua vuonna 2012 järjestettävien IMF:n johtokunnan sääntömääräisten vaalien tarjoamaan tilaisuuteen järkeistää ja jatkaa yhteisiä toimia, jotta euroalueen jäsenvaltiot saisivat rahaunionille yhteisen paikan ja muut jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, muodostaisivat maaryhmän; |
| --- | --- |

28.

muistuttaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita mahdollisuudesta tarttua vuonna 2012 järjestettävien IMF:n johtokunnan sääntömääräisten vaalien tarjoamaan tilaisuuteen järkeistää ja jatkaa yhteisiä toimia, jotta euroalueen jäsenvaltiot saisivat rahaunionille yhteisen paikan ja muut jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, muodostaisivat maaryhmän;

| 29. | ottaa huomioon, että komissiolla, neuvoston kiertävällä puheenjohtajuudella tai euroalueen valtiovarainministerien ryhmällä ei yhdelläkään ole virallista edustusta IMF:n johtokunnassa ja että EKP toimii tarkkailijana ainoastaan niissä esityslistan asioissa, jotka koskevat sitä; panee merkille, että komission ja EKP:n on unionin raha- ja talouspolitiikasta vastaavina toimivaltaisina eliminä saavutettava täysivaltainen tarkkailijan asema IMF:n johtokunnassa, jotta ne voivat puuttua siellä vallitsevaan poikkeavaan ja riittämättömään edustukseen; |
| --- | --- |

29.

ottaa huomioon, että komissiolla, neuvoston kiertävällä puheenjohtajuudella tai euroalueen valtiovarainministerien ryhmällä ei yhdelläkään ole virallista edustusta IMF:n johtokunnassa ja että EKP toimii tarkkailijana ainoastaan niissä esityslistan asioissa, jotka koskevat sitä; panee merkille, että komission ja EKP:n on unionin raha- ja talouspolitiikasta vastaavina toimivaltaisina eliminä saavutettava täysivaltainen tarkkailijan asema IMF:n johtokunnassa, jotta ne voivat puuttua siellä vallitsevaan poikkeavaan ja riittämättömään edustukseen;

Maailmanpankki ja tärkeimmät monenväliset kehityspankit

| 30. | kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita puuttumaan yhteisymmärryksessä kumppaniensa kanssa institutionaaliseen poikkeavuuteen, minkä seurauksena Euroopan unioni osallistuu merkittävästi Maailmanpankin tukirahastoihin ja on itse asiassa suurempi avunantaja kuin yksikään sen jäsenvaltioista ja minkä mukaan sen operatiiviset kumppanuudet Maailmanpankin kanssa Euroopan ja Afrikan alueilla ovat tärkeitä, mutta sillä ei ole edes tarkkailijan asemaa Maailmanpankin johtokunnassa (ainoastaan sen ministeritason poliittisessa komiteassa); korostaa EU:n merkitystä yleisesti ottaen suurimpana maailmanlaajuisena avunantajana sekä toimia, joita unioni on toteuttanut koordinoidakseen ja yhtenäistääkseen tukiohjelmiaan ja vähentääkseen niiden hajanaisuutta, erityisesti avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen pohjalta; tämän valossa tunnustaa, että on tärkeää jatkaa pyrkimyksiä tarkkailijan paikan saavuttamiseksi johtokunnassa ja pyrkiä uudistamaan poliittisesti vanhentuneita maaryhmiä ryhmittämällä Euroopan unionin jäsenvaltiot yhteen samaan maaryhmään; muistuttaa, että samaa periaatetta, joka koskee jäsenvaltioiden ryhmittämistä samaan EU:n maaryhmään, pitäisi soveltaa tärkeimmissä monenvälisissä kehityspankeissa, erityisesti Aasian kehityspankissa, Väli-Amerikan kehityspankissa ja Afrikan kehityspankissa; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita puuttumaan yhteisymmärryksessä kumppaniensa kanssa institutionaaliseen poikkeavuuteen, minkä seurauksena Euroopan unioni osallistuu merkittävästi Maailmanpankin tukirahastoihin ja on itse asiassa suurempi avunantaja kuin yksikään sen jäsenvaltioista ja minkä mukaan sen operatiiviset kumppanuudet Maailmanpankin kanssa Euroopan ja Afrikan alueilla ovat tärkeitä, mutta sillä ei ole edes tarkkailijan asemaa Maailmanpankin johtokunnassa (ainoastaan sen ministeritason poliittisessa komiteassa); korostaa EU:n merkitystä yleisesti ottaen suurimpana maailmanlaajuisena avunantajana sekä toimia, joita unioni on toteuttanut koordinoidakseen ja yhtenäistääkseen tukiohjelmiaan ja vähentääkseen niiden hajanaisuutta, erityisesti avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen pohjalta; tämän valossa tunnustaa, että on tärkeää jatkaa pyrkimyksiä tarkkailijan paikan saavuttamiseksi johtokunnassa ja pyrkiä uudistamaan poliittisesti vanhentuneita maaryhmiä ryhmittämällä Euroopan unionin jäsenvaltiot yhteen samaan maaryhmään; muistuttaa, että samaa periaatetta, joka koskee jäsenvaltioiden ryhmittämistä samaan EU:n maaryhmään, pitäisi soveltaa tärkeimmissä monenvälisissä kehityspankeissa, erityisesti Aasian kehityspankissa, Väli-Amerikan kehityspankissa ja Afrikan kehityspankissa;

Kansainvälinen järjestelypankki

| 31. | ottaa huomioon, että kansainvälinen järjestelypankki on kansainvälinen rahoituslaitos, joka kokoaa yhteen kehittyneimpien maiden, joihin nyttemmin kuuluvat myös Kiina, Brasilia ja Intia, keskuspankit; ottaa huomioon, että EKP:llä on yksinomainen toimivalta rahapolitiikan alalla, ja ehdottaa siksi, että EKP olisi euroalueen ainoa edustaja kansainvälisen järjestelypankin johtokunnassa ja että Euroopan komissio olisi ainoa edustaja Baselin rahoitussääntelykomiteassa; |
| --- | --- |

31.

ottaa huomioon, että kansainvälinen järjestelypankki on kansainvälinen rahoituslaitos, joka kokoaa yhteen kehittyneimpien maiden, joihin nyttemmin kuuluvat myös Kiina, Brasilia ja Intia, keskuspankit; ottaa huomioon, että EKP:llä on yksinomainen toimivalta rahapolitiikan alalla, ja ehdottaa siksi, että EKP olisi euroalueen ainoa edustaja kansainvälisen järjestelypankin johtokunnassa ja että Euroopan komissio olisi ainoa edustaja Baselin rahoitussääntelykomiteassa;

Euroopan unionin asema monenvälisissä turvaorganisaatioissa

Pohjois-Atlantin liitto (Nato)

| 32. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) ja Naton Pohjois-Atlantin neuvoston välillä on jo kaikilla tasoilla säännöllisiä kokouksia, pysyviä sotilaallisen yhteistyön järjestelyjä on käytössä ja yhteiskokouksia järjestetään niiden välillä ajoittain; kehottaa sen vuoksi Euroopan unionia ja Natoa tehostamaan selvästi pyrkimyksiään yhtenäisen yhteistyön puitteiden ja pysyvien yhteistyörakenteiden perustamiseksi; pyytää järjestelmällistä yhteydenpitoa Naton pääsihteerin ja komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan välille; ehdottaa, että tutkittaisiin, mitä seurauksia aiheutuisi siitä, että Pohjois-Atlantin neuvoston ja poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tasolla perustettaisiin vastavuoroinen tarkkailijan asema yhteistyöjärjestelyjen parantamiseksi Lissabonin sopimuksen hengessä ja Naton uuden strategiakonseptin hyväksymisen myötä sekä EU:n ja Naton strategisen kumppanuuden kehittämistavoitteen mukaisesti; pitää tältä osin myönteisenä Euroopan parlamentin ja Naton parlamentaarisen yleiskokouksen nykyistä yhteistyötä ja Euroopan parlamentin osallistumista Naton parlamentaarisen yleiskokouksen työskentelyyn; |
| --- | --- |

32.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) ja Naton Pohjois-Atlantin neuvoston välillä on jo kaikilla tasoilla säännöllisiä kokouksia, pysyviä sotilaallisen yhteistyön järjestelyjä on käytössä ja yhteiskokouksia järjestetään niiden välillä ajoittain; kehottaa sen vuoksi Euroopan unionia ja Natoa tehostamaan selvästi pyrkimyksiään yhtenäisen yhteistyön puitteiden ja pysyvien yhteistyörakenteiden perustamiseksi; pyytää järjestelmällistä yhteydenpitoa Naton pääsihteerin ja komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan välille; ehdottaa, että tutkittaisiin, mitä seurauksia aiheutuisi siitä, että Pohjois-Atlantin neuvoston ja poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean tasolla perustettaisiin vastavuoroinen tarkkailijan asema yhteistyöjärjestelyjen parantamiseksi Lissabonin sopimuksen hengessä ja Naton uuden strategiakonseptin hyväksymisen myötä sekä EU:n ja Naton strategisen kumppanuuden kehittämistavoitteen mukaisesti; pitää tältä osin myönteisenä Euroopan parlamentin ja Naton parlamentaarisen yleiskokouksen nykyistä yhteistyötä ja Euroopan parlamentin osallistumista Naton parlamentaarisen yleiskokouksen työskentelyyn;

| 33. | katsoo, että järjestelyjä, joiden turvin EU voi käyttää Naton välineitä ja valmiuksia, on parannettava; korostaa, että näiden kahden järjestön on kehitettävä kokonaisvaltainen lähestymistapa kriisinhallintaan, joka edellyttää usein monitahoisia siviili- ja sotilasalan toimia; toistaa katsovansa, että tämä sopii yhteen sen kanssa, että pysyvässä jäsennellyssä yhteistyössä ja Euroopan puolustusvirastossa rakennetaan itsenäistä "puolustuksen Eurooppaa"; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että järjestelyjä, joiden turvin EU voi käyttää Naton välineitä ja valmiuksia, on parannettava; korostaa, että näiden kahden järjestön on kehitettävä kokonaisvaltainen lähestymistapa kriisinhallintaan, joka edellyttää usein monitahoisia siviili- ja sotilasalan toimia; toistaa katsovansa, että tämä sopii yhteen sen kanssa, että pysyvässä jäsennellyssä yhteistyössä ja Euroopan puolustusvirastossa rakennetaan itsenäistä "puolustuksen Eurooppaa";

Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj)

| 34. | ottaa huomioon muodollisen sopimuksen Euroopan unionin ja Etyjin välillä; pyytää harkitsemaan vakavasti, miten Euroopan unioni voisi ottaa enemmän vastuuta ja osallistua tehokkaammin yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että jatkuva keskustelumekanismi, yhteisistä aloitteista sopiminen sekä paikalla toteutettavien toimien yhteensovittaminen voivat olla tähän sopivia välineitä; kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita sekä Etyjin pysyvää neuvostoa kehittämään yhdessä mekanismeja, joilla pyritään tehostamaan yhteistyötä, koordinointia ja neuvotteluja Euroopan unionin ja Etyjin välillä; ottaa huomioon myös, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 220 artiklan 1 kohdassa Etyj sisällytetään kansainvälisiin järjestöihin, joiden kanssa harjoitetaan "aiheellista yhteistyötä"; korostaa, että komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan on koordinoitava Euroopan unionin jäsenvaltioiden kantaa Etyjin kysymyksissä; korostaa, että Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan parlamentin välillä on otettava käyttöön tehokkaita vaalitarkkailuvaltuuskuntiin liittyviä yhteistyömekanismeja, jotka kykenevät ylittämään tietyissä yhteyksissä syntyneitä esteitä; |
| --- | --- |

34.

ottaa huomioon muodollisen sopimuksen Euroopan unionin ja Etyjin välillä; pyytää harkitsemaan vakavasti, miten Euroopan unioni voisi ottaa enemmän vastuuta ja osallistua tehokkaammin yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että jatkuva keskustelumekanismi, yhteisistä aloitteista sopiminen sekä paikalla toteutettavien toimien yhteensovittaminen voivat olla tähän sopivia välineitä; kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita sekä Etyjin pysyvää neuvostoa kehittämään yhdessä mekanismeja, joilla pyritään tehostamaan yhteistyötä, koordinointia ja neuvotteluja Euroopan unionin ja Etyjin välillä; ottaa huomioon myös, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 220 artiklan 1 kohdassa Etyj sisällytetään kansainvälisiin järjestöihin, joiden kanssa harjoitetaan "aiheellista yhteistyötä"; korostaa, että komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan on koordinoitava Euroopan unionin jäsenvaltioiden kantaa Etyjin kysymyksissä; korostaa, että Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan parlamentin välillä on otettava käyttöön tehokkaita vaalitarkkailuvaltuuskuntiin liittyviä yhteistyömekanismeja, jotka kykenevät ylittämään tietyissä yhteyksissä syntyneitä esteitä;

| 35. | toistaa haluavansa eurooppalaista puolustuspolitiikkaa, josta tulee yhä tärkeämpi asia maailmassa, jossa epävakauden ja uhkakuvien määrä kasvaa merkittävällä tavalla; |
| --- | --- |

35.

toistaa haluavansa eurooppalaista puolustuspolitiikkaa, josta tulee yhä tärkeämpi asia maailmassa, jossa epävakauden ja uhkakuvien määrä kasvaa merkittävällä tavalla;

Euroopan unionin asema muissa monenvälisissä organisaatioissa

Euroopan neuvosto

| 36. | katsoo, että Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston monenvälistä yhteistyötä on lisättävä Euroopan unionille ja myös Euroopan neuvostolle tärkeillä aloilla, joita ovat esimerkiksi oikeusvaltio, demokratia, koulutus, ihmisoikeuksien, sananvapauden ja lehdistönvapauden suojelu ja hyvä hallintotapa, kun otetaan huomioon, että Euroopan unioni on suurin lahjoittaja Euroopan neuvoston yhteisissä toimintaohjelmissa; korostaa, että Euroopan unionin läsnäoloa ja tarkkailijan asemaa Euroopan neuvostossa on uudistettava; suosittaa, että EU:n olisi koordinoitava työtään paremmin Euroopan neuvoston kanssa oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeuksien alalla, jotta voidaan parantaa molempien elinten tehokkuutta; ottaa erityisesti huomioon EU:n tulevan liittymisen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen ja korostaa osallistumisoikeutta ja Euroopan unionin puolesta äänestysoikeutta Euroopan neuvoston ministerikomitean kokouksissa, muun muassa silloin, kun se suorittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamien tuomioiden valvontaa; korostaa lisäksi EU:n oikeutta tulla edustetuksi ilmisoikeusasioiden johtokomiteassa, erityisesti unionin liityttyä eurooppalaiseen yleissopimukseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi – minkä pitäisi antaa EU:lle yleinen oikeus osallistua täysimääräisesti Euroopan neuvoston ministerikomitean työskentelyyn ja äänestää – oikeutta nimittää tuomari Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen sekä Euroopan parlamentin oikeutta osallistua Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen työskentelyyn sen valitessa tuomareita; korostaa, että lisätäkseen vaikutusvaltaansa ihmisoikeuksien alalla yleiseurooppalaisella tasolla EU:n pitäisi päästä myös Euroopan neuvoston muihin elimiin, kuten kidutuksen vastaiseen komiteaan (CPT), Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaiseen komiteaan (ECRI) ja oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevaan komiteaan (CEPEJ); |
| --- | --- |

36.

katsoo, että Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston monenvälistä yhteistyötä on lisättävä Euroopan unionille ja myös Euroopan neuvostolle tärkeillä aloilla, joita ovat esimerkiksi oikeusvaltio, demokratia, koulutus, ihmisoikeuksien, sananvapauden ja lehdistönvapauden suojelu ja hyvä hallintotapa, kun otetaan huomioon, että Euroopan unioni on suurin lahjoittaja Euroopan neuvoston yhteisissä toimintaohjelmissa; korostaa, että Euroopan unionin läsnäoloa ja tarkkailijan asemaa Euroopan neuvostossa on uudistettava; suosittaa, että EU:n olisi koordinoitava työtään paremmin Euroopan neuvoston kanssa oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeuksien alalla, jotta voidaan parantaa molempien elinten tehokkuutta; ottaa erityisesti huomioon EU:n tulevan liittymisen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen ja korostaa osallistumisoikeutta ja Euroopan unionin puolesta äänestysoikeutta Euroopan neuvoston ministerikomitean kokouksissa, muun muassa silloin, kun se suorittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamien tuomioiden valvontaa; korostaa lisäksi EU:n oikeutta tulla edustetuksi ilmisoikeusasioiden johtokomiteassa, erityisesti unionin liityttyä eurooppalaiseen yleissopimukseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi – minkä pitäisi antaa EU:lle yleinen oikeus osallistua täysimääräisesti Euroopan neuvoston ministerikomitean työskentelyyn ja äänestää – oikeutta nimittää tuomari Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen sekä Euroopan parlamentin oikeutta osallistua Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen työskentelyyn sen valitessa tuomareita; korostaa, että lisätäkseen vaikutusvaltaansa ihmisoikeuksien alalla yleiseurooppalaisella tasolla EU:n pitäisi päästä myös Euroopan neuvoston muihin elimiin, kuten kidutuksen vastaiseen komiteaan (CPT), Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaiseen komiteaan (ECRI) ja oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevaan komiteaan (CEPEJ);

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD)

| 37. | tunnustaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 220 artiklan 1 kohdassa määritellyn OECD:n kanssa tehtävän "aiheellisen yhteistyön" perusteella on pyrittävä parantamaan Euroopan unionin tämänhetkistä tarkkailijan asemaa OECD:ssa ja tehtävä siitä täysivaltainen jäsen, mikä antaisi Euroopan unionille huomattavan yksinomaisen ja jaetun toimivallan lähes kaikissa OECD:n komiteoissa; |
| --- | --- |

37.

tunnustaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 220 artiklan 1 kohdassa määritellyn OECD:n kanssa tehtävän "aiheellisen yhteistyön" perusteella on pyrittävä parantamaan Euroopan unionin tämänhetkistä tarkkailijan asemaa OECD:ssa ja tehtävä siitä täysivaltainen jäsen, mikä antaisi Euroopan unionille huomattavan yksinomaisen ja jaetun toimivallan lähes kaikissa OECD:n komiteoissa;

Maailman kauppajärjestö (WTO)

| 38. | katsoo, että EU:n rooli WTO:ssa palvelee myös yhtenä mallina EU:n toimille muissa kansainvälisissä järjestöissä (UNCTAD ja OECD mukaan luettuina), kun otetaan huomioon, että yksinomaisen toimivaltansa kautta EU on WTO:n täysjäsen ja neuvottelee kaikkien EU:n jäsenvaltioiden puolesta samalla kun kaikki jäsenvaltiot ovat omasta puolestaan WTO:n jäseniä ja työskentelevät yhdessä toimiakseen yhtenä ryhmänä; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että EU:n rooli WTO:ssa palvelee myös yhtenä mallina EU:n toimille muissa kansainvälisissä järjestöissä (UNCTAD ja OECD mukaan luettuina), kun otetaan huomioon, että yksinomaisen toimivaltansa kautta EU on WTO:n täysjäsen ja neuvottelee kaikkien EU:n jäsenvaltioiden puolesta samalla kun kaikki jäsenvaltiot ovat omasta puolestaan WTO:n jäseniä ja työskentelevät yhdessä toimiakseen yhtenä ryhmänä;

| 39. | katsoo, että kun Lissabonin sopimuksen seurauksena Geneveen perustettiin kaksi erillistä EU:n edustustoa, joista toinen toimii WTO:ssa ja toinen YK:ssa, EU:n koordinointikapasiteetin, läsnäolon ja näkyvyyden pitäisi lisääntyä, mutta korostaa, että on tärkeää varmistaa kahden edustuston toimien johdonmukaisuus siten, että työskentelyn päällekkäisyys voidaan välttää; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että kun Lissabonin sopimuksen seurauksena Geneveen perustettiin kaksi erillistä EU:n edustustoa, joista toinen toimii WTO:ssa ja toinen YK:ssa, EU:n koordinointikapasiteetin, läsnäolon ja näkyvyyden pitäisi lisääntyä, mutta korostaa, että on tärkeää varmistaa kahden edustuston toimien johdonmukaisuus siten, että työskentelyn päällekkäisyys voidaan välttää;

| 40. | kehottaa EU:ta ottamaan huomioon WTO:ssa Euroopan erityisedut ja puolustamaan niitä; katsoo, että sen on erityisesti vaadittava maatalousasioiden erityiskohtelua ja toimittava tiettyjen herkkien eurooppalaisten alueiden ja alojen puolesta sekä edistettävä oikeudenmukaista kauppaa, joka mahdollistaa kestävän kehityksen; |
| --- | --- |

40.

kehottaa EU:ta ottamaan huomioon WTO:ssa Euroopan erityisedut ja puolustamaan niitä; katsoo, että sen on erityisesti vaadittava maatalousasioiden erityiskohtelua ja toimittava tiettyjen herkkien eurooppalaisten alueiden ja alojen puolesta sekä edistettävä oikeudenmukaista kauppaa, joka mahdollistaa kestävän kehityksen;

| 41. | kehottaa pohtimaan syvällisesti kysymystä kauppaan liittymättömien näkökohtien huomioon ottamisesta WTO:n säännöissä, jotta jäsenet voivat tavoitella hyväksyttäviä poliittisia tavoitteita ja samalla turvataan pääsy markkinoille; korostaa tässä yhteydessä tarvetta varmistaa kauppapolitiikan johdonmukaisuus EU:n muiden politiikkojen ja kansainvälisen lainsäädännön kanssa ja että WTO:n toimet ovat johdonmukaisia ja toisiaan tukevia muiden kansainvälisten järjestöjen toimien kanssa. |
| --- | --- |

41.

kehottaa pohtimaan syvällisesti kysymystä kauppaan liittymättömien näkökohtien huomioon ottamisesta WTO:n säännöissä, jotta jäsenet voivat tavoitella hyväksyttäviä poliittisia tavoitteita ja samalla turvataan pääsy markkinoille; korostaa tässä yhteydessä tarvetta varmistaa kauppapolitiikan johdonmukaisuus EU:n muiden politiikkojen ja kansainvälisen lainsäädännön kanssa ja että WTO:n toimet ovat johdonmukaisia ja toisiaan tukevia muiden kansainvälisten järjestöjen toimien kanssa.

| 42. | pitää WTO:n riitojenratkaisuelimen avulla luotuja täytäntöönpanovaltuuksia järjestön menestyksen kannalta keskeisenä tekijänä; |
| --- | --- |

42.

pitää WTO:n riitojenratkaisuelimen avulla luotuja täytäntöönpanovaltuuksia järjestön menestyksen kannalta keskeisenä tekijänä;

Euroopan unionin asema ”huippukokousdiplomatiassa” – G8- ja G20-ryhmiä koskevat tavoitteet

| 43. | panee merkille Euroopan unionin maailmanlaajuisen taloutta ja rahoitusta koskevan painoarvon sekä tarpeen turvata Euroopan unionin strategisia etuja kansainvälisesti ja toteaa, että G8-ryhmän huippukokousten esityslistat ovat laajentuneet huomattavasti ja käsittelevät poliittisia ja turvallisuutta koskevia kysymyksiä, kuten ihmisoikeuksia, alueellista turvallisuutta ja asevalvontaa; katsoo, että Euroopan unionin tulisi osallistua täysimääräisesti G7- ja G8-menettelyihin ja että sillä pitäisi olla täysi edustus G7-ryhmän valtiovarainministerien kokouksissa; panee merkille, että Euroopan unionin koordinointia on parannettava ennen G7- ja G8-ryhmien kokouksia erityisesti ottaen siihen Euroopan parlamentin tiiviisti mukaan; |
| --- | --- |

43.

panee merkille Euroopan unionin maailmanlaajuisen taloutta ja rahoitusta koskevan painoarvon sekä tarpeen turvata Euroopan unionin strategisia etuja kansainvälisesti ja toteaa, että G8-ryhmän huippukokousten esityslistat ovat laajentuneet huomattavasti ja käsittelevät poliittisia ja turvallisuutta koskevia kysymyksiä, kuten ihmisoikeuksia, alueellista turvallisuutta ja asevalvontaa; katsoo, että Euroopan unionin tulisi osallistua täysimääräisesti G7- ja G8-menettelyihin ja että sillä pitäisi olla täysi edustus G7-ryhmän valtiovarainministerien kokouksissa; panee merkille, että Euroopan unionin koordinointia on parannettava ennen G7- ja G8-ryhmien kokouksia erityisesti ottaen siihen Euroopan parlamentin tiiviisti mukaan;

| 44. | katsoo, että Euroopan unionilla on yksinomainen tai jaettu toimivalta aloilla, joilla G20-ryhmällä on huomattava ja kasvava vaikutus (esimerkiksi rahoitusmarkkinoiden sääntely, talouspolitiikan koordinointi, vaihtokursseja koskevat kysymykset mukaan luettuina, kansainvälinen valuuttajärjestelmä, kehitysapu, monenväliset kauppakysymykset, terrorismin ja rahanpesun rahoituksen torjuminen, ympäristö tai energiaturva); kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita toimimaan kumppaniensa kanssa siten, että G20-kokoukseen osallistuvien viiden Euroopan maan ja EU:n edustajan viestit onnistutaan sovittamaan täysin yhteen, jotta varmistetaan Euroopan unionin tehokas osallistuminen G20-tason ministerikokouksiin; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että Euroopan unionilla on yksinomainen tai jaettu toimivalta aloilla, joilla G20-ryhmällä on huomattava ja kasvava vaikutus (esimerkiksi rahoitusmarkkinoiden sääntely, talouspolitiikan koordinointi, vaihtokursseja koskevat kysymykset mukaan luettuina, kansainvälinen valuuttajärjestelmä, kehitysapu, monenväliset kauppakysymykset, terrorismin ja rahanpesun rahoituksen torjuminen, ympäristö tai energiaturva); kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita toimimaan kumppaniensa kanssa siten, että G20-kokoukseen osallistuvien viiden Euroopan maan ja EU:n edustajan viestit onnistutaan sovittamaan täysin yhteen, jotta varmistetaan Euroopan unionin tehokas osallistuminen G20-tason ministerikokouksiin;

| 45. | panee merkille, että yhä enemmän yhteistyötä tehdään "muutaman osapuolen välisillä" foorumeilla (mini-lateral forums), jotka liittyvät tiettyihin kriisitilanteisiin ja vaihtelevat G8:sta Balkanin yhteysryhmään ja Lähi-idän kvartetista Irania käsittelevään 5+1-ryhmään; muistuttaa, että Euroopan unioni perustuu sen jäsenten väliseen yhteisvastuuseen ja että siksi jäsenvaltioiden pitäisi kuulla kumppaneita tehdessään yhteistä etua koskevia päätöksiä, joiden pitäisi viime kädessä johtaa tehokkaisiin ja johdonmukaisiin monenvälisiin ratkaisuihin, jotka hyödyttävät kaikkia asianosaisia; kehottaa siksi komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa puuttumaan toimivan monenvälisyyden nykyisiin haasteisiin ja katsoo, että asiaa koskevalla tarkistetulla strategialla pitäisi pyrkiä saamaan EU:lle lisää näkyvyyttä ja vaikutusvaltaa sekä "pienryhmille" velvollisuus kuulla eurooppalaisia kumppaneita ja hakea valtuuksia EU:lta; |
| --- | --- |

45.

panee merkille, että yhä enemmän yhteistyötä tehdään "muutaman osapuolen välisillä" foorumeilla (mini-lateral forums), jotka liittyvät tiettyihin kriisitilanteisiin ja vaihtelevat G8:sta Balkanin yhteysryhmään ja Lähi-idän kvartetista Irania käsittelevään 5+1-ryhmään; muistuttaa, että Euroopan unioni perustuu sen jäsenten väliseen yhteisvastuuseen ja että siksi jäsenvaltioiden pitäisi kuulla kumppaneita tehdessään yhteistä etua koskevia päätöksiä, joiden pitäisi viime kädessä johtaa tehokkaisiin ja johdonmukaisiin monenvälisiin ratkaisuihin, jotka hyödyttävät kaikkia asianosaisia; kehottaa siksi komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa puuttumaan toimivan monenvälisyyden nykyisiin haasteisiin ja katsoo, että asiaa koskevalla tarkistetulla strategialla pitäisi pyrkiä saamaan EU:lle lisää näkyvyyttä ja vaikutusvaltaa sekä "pienryhmille" velvollisuus kuulla eurooppalaisia kumppaneita ja hakea valtuuksia EU:lta;

*

* *

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioille ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

46.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioille ja kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 354, 28.12.2010, s. 43.

(2)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/65/276: Euroopan unionin osallistuminen Yhdistyneiden Kansakuntien työhön.

(3)  Euroopan unionin neuvosto, 10170/10.

(4)  EUCO 21/01/10 REV 1 liite I.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0399.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0377.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0184.

(8)  EUVL C 4 E, 7.1.2011, s. 49.

(9)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 69.

(10)  EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 118.

---

Torstai 12. toukokuuta 2011

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/77

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Nuoret liikkeellä -aloite – puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksi

P7_TA(2011)0230

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Nuoret liikkeellä -aloitteesta – puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksi (2010/2307(INI))

2012/C 377 E/09

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Uutta pontta ammatillista koulutusta koskevalle eurooppalaiselle yhteistyölle Eurooppa 2020 -strategian tueksi" (KOM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Uutta pontta ammatillista koulutusta koskevalle eurooppalaiselle yhteistyölle Eurooppa 2020 -strategian tueksi" (KOM(2010)0296),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Nuoret liikkeellä Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa" (KOM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Nuoret liikkeellä Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa" (KOM(2010)0477),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020 Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020 Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman aiheesta "EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin" (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman aiheesta "EU:n nuorisostrategia – Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin" (1),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön Euroopan teemavuodesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön Euroopan teemavuodesta (2),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (3),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta sekä elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja aloitteesta "Uudet taidot uusia työpaikkoja varten" (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta sekä elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja aloitteesta "Uudet taidot uusia työpaikkoja varten" (4),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät uudesta työllisyys- ja kasvustrategiasta ja erityisesti sen osan, jossa vahvistetaan yleistavoitteet koulutustason parantamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät uudesta työllisyys- ja kasvustrategiasta ja erityisesti sen osan, jossa vahvistetaan yleistavoitteet koulutustason parantamiseksi,

| — | ottaa huomioon Nuoret liikkeellä -aloitteesta 19. marraskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät ja tunnustaa yhtenäisemmän alojen välisen lähestymistavan tärkeyden, kun vastataan nuorten kohtaamiin haasteisiin (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nuoret liikkeellä -aloitteesta 19. marraskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät ja tunnustaa yhtenäisemmän alojen välisen lähestymistavan tärkeyden, kun vastataan nuorten kohtaamiin haasteisiin (5),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 28. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (6) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon "Nuoret liikkeellä -aloitteesta" (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 28. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (6) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon "Nuoret liikkeellä -aloitteesta" (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0169/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä nuorten tiedot ja taidot ovat olennaisen tärkeitä älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisen kannalta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä nuorten tiedot ja taidot ovat olennaisen tärkeitä älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisen kannalta,

| B. | ottaa huomioon, että Nuoret liikkeellä -aloitteen, joka on yksi Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista, tarkoituksena on tehostaa korkeakouluopetuksen houkuttelevuutta Euroopassa, kaikentasoisen koulutuksen kokonaislaatua sekä opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta hyödyntämällä tehokkaammin EU:n nykyisiä ohjelmia, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Nuoret liikkeellä -aloitteen, joka on yksi Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista, tarkoituksena on tehostaa korkeakouluopetuksen houkuttelevuutta Euroopassa, kaikentasoisen koulutuksen kokonaislaatua sekä opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta hyödyntämällä tehokkaammin EU:n nykyisiä ohjelmia,

| C. | ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa todetaan, että vuoteen 2020 mennessä kaikilla eurooppalaisilla nuorilla on oltava mahdollisuus viettää osa opiskeluajastaan toisessa jäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Eurooppa 2020 -strategiassa todetaan, että vuoteen 2020 mennessä kaikilla eurooppalaisilla nuorilla on oltava mahdollisuus viettää osa opiskeluajastaan toisessa jäsenvaltiossa,

| D. | ottaa huomioon, että nuorilla on avainrooli EU:n viiden, vuotta 2020 koskevan yleistavoitteen saavuttamisessa, jotka ovat työllisyys, tutkimus ja innovointi, ilmastonmuutos ja energia, koulutus sekä köyhyyden vähentäminen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että nuorilla on avainrooli EU:n viiden, vuotta 2020 koskevan yleistavoitteen saavuttamisessa, jotka ovat työllisyys, tutkimus ja innovointi, ilmastonmuutos ja energia, koulutus sekä köyhyyden vähentäminen,

| E. | ottaa huomioon, että Nuoret liikkeellä -aloite vahvistaa EU:n nykyistä nuorisostrategiaa (KOM(2009)0200) tarjoamalla nuorille tietoja, taitoja ja pätevyyttä, joita he tarvitsevat työssä ja elämässä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Nuoret liikkeellä -aloite vahvistaa EU:n nykyistä nuorisostrategiaa (KOM(2009)0200) tarjoamalla nuorille tietoja, taitoja ja pätevyyttä, joita he tarvitsevat työssä ja elämässä,

| F. | ottaa huomioon, että nuoret ovat kärsineet kriisistä erityisen pahasti ja että nuorison työttömyysaste EU:ssa on yli 20 prosenttia, mikä on kaksi kertaa aikuisten keskiarvo, ja että joissakin jäsenvaltioissa se on yli 40 prosenttia, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että nuoret ovat kärsineet kriisistä erityisen pahasti ja että nuorison työttömyysaste EU:ssa on yli 20 prosenttia, mikä on kaksi kertaa aikuisten keskiarvo, ja että joissakin jäsenvaltioissa se on yli 40 prosenttia,

| G. | toteaa, että lähes 21 prosentin suuruinen nuorisotyöttömyys on yksi Euroopan kiireellisimmistä haasteista, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että lähes 21 prosentin suuruinen nuorisotyöttömyys on yksi Euroopan kiireellisimmistä haasteista,

| H. | ottaa huomioon, että talouskriisin vuoksi jäsenvaltiot vähentävät investointeja koulutukseen, mikä vaikuttaa suoraan nuorten tulevaisuudennäkymiin, ja toisaalta Euroopan on tarvitsemansa talouskasvun saavuttaakseen vastattava kasvavaan demografiseen haasteeseen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että talouskriisin vuoksi jäsenvaltiot vähentävät investointeja koulutukseen, mikä vaikuttaa suoraan nuorten tulevaisuudennäkymiin, ja toisaalta Euroopan on tarvitsemansa talouskasvun saavuttaakseen vastattava kasvavaan demografiseen haasteeseen,

| I. | ottaa huomioon, että riittämättömästä koulutuksesta aiheutuvat taloudelliset kustannukset ovat huomattavasti korkeammat kuin talouskriisin kustannukset, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että riittämättömästä koulutuksesta aiheutuvat taloudelliset kustannukset ovat huomattavasti korkeammat kuin talouskriisin kustannukset,

| J. | ottaa huomioon, että kriisi korosti tarvetta uudistaa Euroopan taloutta ja yhteiskuntaa sekä laadukkaiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien kehittämisen ensisijaista tärkeyttä kyseisten uudistuksen tukemisen kannalta, jotta Eurooppa olisi paremmin varustautunut nykyisten ja tulevien haasteiden kohtaamiseen, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kriisi korosti tarvetta uudistaa Euroopan taloutta ja yhteiskuntaa sekä laadukkaiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien kehittämisen ensisijaista tärkeyttä kyseisten uudistuksen tukemisen kannalta, jotta Eurooppa olisi paremmin varustautunut nykyisten ja tulevien haasteiden kohtaamiseen,

| K. | ottaa huomioon, että yliopistoihin tehtävien julkisten investointien asteittaisesta vähenemisestä ja siitä seuraavista maksujen korotuksista ja/tai sosiaalisen tuen ja opintoapurahojen vähentymisestä johtuen yhä useammat opiskelijat lähtevät yliopistojärjestelmästä, mikä aiheuttaa sosiaalisen kuilun levenemisen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yliopistoihin tehtävien julkisten investointien asteittaisesta vähenemisestä ja siitä seuraavista maksujen korotuksista ja/tai sosiaalisen tuen ja opintoapurahojen vähentymisestä johtuen yhä useammat opiskelijat lähtevät yliopistojärjestelmästä, mikä aiheuttaa sosiaalisen kuilun levenemisen,

| L. | katsoo, että inhimillinen pääoma on strateginen väline, jolla voidaan varmistaa yhteiskuntiemme menestyksellinen taloudellinen ja sosiaalinen kehitys, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että inhimillinen pääoma on strateginen väline, jolla voidaan varmistaa yhteiskuntiemme menestyksellinen taloudellinen ja sosiaalinen kehitys,

| M. | ottaa huomioon, että Europass-todistusta koskevien tietojen mukaan yhä useammat nuoret ovat halukkaita matkustamaan Euroopan unionissa joko koulutukseen liittyvistä tai ammatillisista syistä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Europass-todistusta koskevien tietojen mukaan yhä useammat nuoret ovat halukkaita matkustamaan Euroopan unionissa joko koulutukseen liittyvistä tai ammatillisista syistä,

| N. | ottaa huomioon, että koulutus on olennaisen tärkeää nuorten luovuuden ja innovatiivisuuden kehittämiseksi ja että koulutus antaa ihmisille välineet, joita he tarvitsevat kehittyäkseen älyllisesti, päästäkseen työmarkkinoille, kehittyäkseen henkilöinä ja ryhtyäkseen huolehtimaan sosiaalisen roolinsa ja kansalaisroolinsa hoitamisesta, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että koulutus on olennaisen tärkeää nuorten luovuuden ja innovatiivisuuden kehittämiseksi ja että koulutus antaa ihmisille välineet, joita he tarvitsevat kehittyäkseen älyllisesti, päästäkseen työmarkkinoille, kehittyäkseen henkilöinä ja ryhtyäkseen huolehtimaan sosiaalisen roolinsa ja kansalaisroolinsa hoitamisesta,

| O. | ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että liikkuvuus myötävaikuttaa käsitykseen Euroopan kansalaisuudesta ja demokraattisiin prosesseihin osallistumiseen, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että liikkuvuus myötävaikuttaa käsitykseen Euroopan kansalaisuudesta ja demokraattisiin prosesseihin osallistumiseen,

| P. | katsoo, että liikkuvuusohjelmien piiriin pääsyn pitäisi olla mahdollista yliopisto-opiskelijoiden lisäksi myös alemman tason koulutuksen hankkineille nuorille, koska liikkuvuusohjelmien piiriin pääsy voi lisätä nuorten mahdollisuuksia työmarkkinoilla, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että liikkuvuusohjelmien piiriin pääsyn pitäisi olla mahdollista yliopisto-opiskelijoiden lisäksi myös alemman tason koulutuksen hankkineille nuorille, koska liikkuvuusohjelmien piiriin pääsy voi lisätä nuorten mahdollisuuksia työmarkkinoilla,

| Q. | katsoo, että liikkuvuusohjelmien olisi oltava kaikkien nuorten käytettävissä riippumatta siitä, minkä tyyppisen koulutuksen he ovat valinneet, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että liikkuvuusohjelmien olisi oltava kaikkien nuorten käytettävissä riippumatta siitä, minkä tyyppisen koulutuksen he ovat valinneet,

| R. | katsoo, että niiden nuorten määrä, jotka pystyvät lähtemään ulkomaille opiskelemaan ja työskentelemään erityisesti EU:n ohjelmien puitteissa, ei kasva riittävän nopeasti, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että niiden nuorten määrä, jotka pystyvät lähtemään ulkomaille opiskelemaan ja työskentelemään erityisesti EU:n ohjelmien puitteissa, ei kasva riittävän nopeasti,

| S. | ottaa huomioon, että Bolognan prosessi kohtasi ensimmäisen vuosikymmenensä aikana monia vaikeuksia niiden tavoitteidensa saavuttamisessa, jotka koskevat Euroopan korkeakouluopetusalan kehittämistä, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Bolognan prosessi kohtasi ensimmäisen vuosikymmenensä aikana monia vaikeuksia niiden tavoitteidensa saavuttamisessa, jotka koskevat Euroopan korkeakouluopetusalan kehittämistä,

| T. | ottaa huomioon, että koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen on olennaisen tärkeää sekä nuorten varjelemiseksi sosiaalisen syrjäytymisen riskiltä ja köyhyydeltä että heidän työmarkkinoille pääsynsä helpottamiseksi, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen on olennaisen tärkeää sekä nuorten varjelemiseksi sosiaalisen syrjäytymisen riskiltä ja köyhyydeltä että heidän työmarkkinoille pääsynsä helpottamiseksi,

| U. | ottaa huomioon, että siirtyminen koulutuksesta työelämään merkitsee nuorille suurta haastetta, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että siirtyminen koulutuksesta työelämään merkitsee nuorille suurta haastetta,

| V. | ottaa huomioon, että vapaaehtoistyö on tärkeä tilaisuus hankkia uusia taitoja epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen avulla, ottaa sosiaalista vastuuta, ymmärtää Euroopan yhdentymisen tärkeys ja toimia aktiivisessa roolissa Euroopan kansalaisina monilla eri aloilla ja että tätä mahdollisuutta olisi edistettävä erityisesti vapaaehtoistyön Euroopan teemavuoden 2011 puitteissa, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vapaaehtoistyö on tärkeä tilaisuus hankkia uusia taitoja epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen avulla, ottaa sosiaalista vastuuta, ymmärtää Euroopan yhdentymisen tärkeys ja toimia aktiivisessa roolissa Euroopan kansalaisina monilla eri aloilla ja että tätä mahdollisuutta olisi edistettävä erityisesti vapaaehtoistyön Euroopan teemavuoden 2011 puitteissa,

| W. | katsoo, että nuorisojärjestöt ovat tärkeitä virallista koulutusta täydentävän epävirallisen koulutuksen tarjoajia ja että tällainen koulutus on olennainen osa nuorten varustamista taidoilla ja pätevyydellä, jotta heistä voi tulla aktiivisia kansalaisia ja jotta helpotetaan heidän pääsyään työmarkkinoille; katsoo, että tällä tavalla nuorisojärjestöt edistävät Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

W.

katsoo, että nuorisojärjestöt ovat tärkeitä virallista koulutusta täydentävän epävirallisen koulutuksen tarjoajia ja että tällainen koulutus on olennainen osa nuorten varustamista taidoilla ja pätevyydellä, jotta heistä voi tulla aktiivisia kansalaisia ja jotta helpotetaan heidän pääsyään työmarkkinoille; katsoo, että tällä tavalla nuorisojärjestöt edistävät Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista,

| X. | ottaa huomioon, että on ensiarvoisen tärkeää ottaa nuoret ja heitä edustavat nuorisojärjestöt mukaan päätöksentekoon, jotta heille voidaan tarjota kokemuksia asioihin vaikuttamisesta ja jotta voidaan varmistaa, että he tuovat aktiivisesti omia ajatuksiaan mukaan nuorisostrategiaan, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että on ensiarvoisen tärkeää ottaa nuoret ja heitä edustavat nuorisojärjestöt mukaan päätöksentekoon, jotta heille voidaan tarjota kokemuksia asioihin vaikuttamisesta ja jotta voidaan varmistaa, että he tuovat aktiivisesti omia ajatuksiaan mukaan nuorisostrategiaan,

| Y. | katsoo, että yksi Nuoret liikkeellä -aloitteen keskeisistä tavoitteista on vahvistaa Euroopan yhteenkuuluvuutta ja tuottaa kansalaisia, jotka ovat tietoisia eurooppalaisesta identiteetistään, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että yksi Nuoret liikkeellä -aloitteen keskeisistä tavoitteista on vahvistaa Euroopan yhteenkuuluvuutta ja tuottaa kansalaisia, jotka ovat tietoisia eurooppalaisesta identiteetistään,

Yleiset huomiot ja taloudellinen tuki

| 1. | pitää Nuoret liikkeellä -aloitetta myönteisenä poliittisena aloitteena, joka voi antaa piristysruiskeen nykyisille nuorten koulutus-, liikkuvuus- ja työllisyysohjelmille sekä kannustaa jäsenvaltioita saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet; |
| --- | --- |

1.

pitää Nuoret liikkeellä -aloitetta myönteisenä poliittisena aloitteena, joka voi antaa piristysruiskeen nykyisille nuorten koulutus-, liikkuvuus- ja työllisyysohjelmille sekä kannustaa jäsenvaltioita saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet;

| 2. | korostaa, että Nuoret liikkeellä -aloite kannustaa korkeakouluja nostamaan tasoaan edistämällä yhteistyön lisäämistä oppilaitosten kanssa ympäri maailmaa, ja huomauttaa, että Yhdysvaltain oppilaitosten kanssa tehtävä yhteistyö voi olla tässä suhteessa erityisen suotuisaa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että Nuoret liikkeellä -aloite kannustaa korkeakouluja nostamaan tasoaan edistämällä yhteistyön lisäämistä oppilaitosten kanssa ympäri maailmaa, ja huomauttaa, että Yhdysvaltain oppilaitosten kanssa tehtävä yhteistyö voi olla tässä suhteessa erityisen suotuisaa;

| 3. | toteaa, että koulutukseen investoiminen on kiistatta olennaisen tärkeää kestävän kasvun ja kehityksen kannalta ja että edes talouskriisin aikoina nuoriso-ohjelmien ja koulutuksen rahoittamista ei pitäisi laskea nykyhetken kustannuseräksi vaan pikemminkin investoinniksi Euroopan tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että koulutukseen investoiminen on kiistatta olennaisen tärkeää kestävän kasvun ja kehityksen kannalta ja että edes talouskriisin aikoina nuoriso-ohjelmien ja koulutuksen rahoittamista ei pitäisi laskea nykyhetken kustannuseräksi vaan pikemminkin investoinniksi Euroopan tulevaisuuteen;

| 4. | korostaa, että kaikilla nuorisoaloitteilla on pyrittävä opastamaan nuoria siten, että he sopeutuvat hyvin yhteiskuntaan, ja valmistamaan heitä jatkuvasti tulevaisuuden Eurooppaa varten, mikä tarkoittaa myös sitä, että heille on tarjottava mahdollisuuksia osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan ja yhteiskunnan muokkaamiseen ja että kaikille nuorille on annettava mahdollisuus hyötyä nykyaikaisen, kilpailukykyisen, osallistavan ja kestävän yhteiskunnan vaatimuksiin vastaamista korostavan perus- ja korkeakoulutuksen, arkioppimisen sekä ammatti- ja jatkokoulutuksen eduista, jotta heidän on helpompi päästä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kaikilla nuorisoaloitteilla on pyrittävä opastamaan nuoria siten, että he sopeutuvat hyvin yhteiskuntaan, ja valmistamaan heitä jatkuvasti tulevaisuuden Eurooppaa varten, mikä tarkoittaa myös sitä, että heille on tarjottava mahdollisuuksia osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan ja yhteiskunnan muokkaamiseen ja että kaikille nuorille on annettava mahdollisuus hyötyä nykyaikaisen, kilpailukykyisen, osallistavan ja kestävän yhteiskunnan vaatimuksiin vastaamista korostavan perus- ja korkeakoulutuksen, arkioppimisen sekä ammatti- ja jatkokoulutuksen eduista, jotta heidän on helpompi päästä työmarkkinoille;

| 5. | korostaa, että kriisiä ei pidä käyttää perusteena koulutuskustannusten vähentämiselle, koska kriisistä selviämiseksi on välttämätöntä tarjota nuorille korkeatasoista koulutusta; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kriisiä ei pidä käyttää perusteena koulutuskustannusten vähentämiselle, koska kriisistä selviämiseksi on välttämätöntä tarjota nuorille korkeatasoista koulutusta;

| 6. | pitää valitettavana, että komission mukaan jäsenvaltioiden Eurooppa 2020 -strategian koulutustavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi laatimat kansalliset aikataulut ovat riittämättömiä; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että komission mukaan jäsenvaltioiden Eurooppa 2020 -strategian koulutustavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi laatimat kansalliset aikataulut ovat riittämättömiä;

| 7. | tunnustaa sen tosiasian, että korkeakoulutuksen tavoitteiden joukossa on oltava työllistettävyyden varmistaminen, mutta huomauttaa, että sen on myös kannustettava nuoria luovuuteen ja innovointiin ja autettava heitä kehittymään älyllisesti ja sosiaalisesti; |
| --- | --- |

7.

tunnustaa sen tosiasian, että korkeakoulutuksen tavoitteiden joukossa on oltava työllistettävyyden varmistaminen, mutta huomauttaa, että sen on myös kannustettava nuoria luovuuteen ja innovointiin ja autettava heitä kehittymään älyllisesti ja sosiaalisesti;

| 8. | toteaa, että Nuoret liikkeellä -aloitteen onnistuminen riippuu paljolti siitä, miten jäsenvaltiot toteuttavat sen avaintoimet; kehottaa tämän vuoksi komissiota seuraamaan tarkasti ja analysoimaan aloitteen toteuttamisprosessin keskeisiä osa-alueita, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa ja jotta voidaan varmistaa niiden välinen parempi koordinointi; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että Nuoret liikkeellä -aloitteen onnistuminen riippuu paljolti siitä, miten jäsenvaltiot toteuttavat sen avaintoimet; kehottaa tämän vuoksi komissiota seuraamaan tarkasti ja analysoimaan aloitteen toteuttamisprosessin keskeisiä osa-alueita, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa ja jotta voidaan varmistaa niiden välinen parempi koordinointi;

| 9. | kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille säännöllisesti Nuoret liikkeellä -aloitteen avaintoimien tehokkuudesta ja jäsenvaltioiden aikaansaamasta edistymisestä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille säännöllisesti Nuoret liikkeellä -aloitteen avaintoimien tehokkuudesta ja jäsenvaltioiden aikaansaamasta edistymisestä;

| 10. | kehottaa EU:n toimielimiä käynnistämään koulutuksen alalla vahvan jäsennellyn vuoropuhelun Koulutus 2020 -työohjelman puitteissa, jotta nuorisojärjestöt ja muut alan sidosryhmät otetaan täysin mukaan koulutustoimien täytäntöönpanoon yhdessä nuorten kanssa toteutettavana jatkotoimena Nuoret liikkeellä -aloitteelle, ja käsittelemään nuoriin liittyviä prioriteetteja ja toimia sekä antamaan nuorille painokkaamman roolin heihin vaikuttavia asioita koskevassa päätöksentekoprosessissa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:n toimielimiä käynnistämään koulutuksen alalla vahvan jäsennellyn vuoropuhelun Koulutus 2020 -työohjelman puitteissa, jotta nuorisojärjestöt ja muut alan sidosryhmät otetaan täysin mukaan koulutustoimien täytäntöönpanoon yhdessä nuorten kanssa toteutettavana jatkotoimena Nuoret liikkeellä -aloitteelle, ja käsittelemään nuoriin liittyviä prioriteetteja ja toimia sekä antamaan nuorille painokkaamman roolin heihin vaikuttavia asioita koskevassa päätöksentekoprosessissa;

| 11. | kehottaa komissiota lisäämään ehdotuksessaan uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asteittain panostuista liikkuvuus- ja nuoriso-ohjelmiin, kuten elinikäisen oppimisen ohjelmiin (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie -ohjelmaan, Erasmus Mundus -ohjelmaan ja nuorisotoimintaohjelmaan (Youth in Action) niiden nykyisessä muodossa sekä eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön; kehottaa edistämään näitä ohjelmia tehokkaammin ja tiedottamaan mahdollisille edunsaajille paremmin niiden tarjoamista mahdollisuuksista; kehottaa komissiota jatkamaan panostamista yhteistyöhön ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kanssa ja esittämään ehdotuksen seuraavan sukupolven liikkuvuus- ja nuoriso-ohjelmista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota lisäämään ehdotuksessaan uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asteittain panostuista liikkuvuus- ja nuoriso-ohjelmiin, kuten elinikäisen oppimisen ohjelmiin (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie -ohjelmaan, Erasmus Mundus -ohjelmaan ja nuorisotoimintaohjelmaan (Youth in Action) niiden nykyisessä muodossa sekä eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön; kehottaa edistämään näitä ohjelmia tehokkaammin ja tiedottamaan mahdollisille edunsaajille paremmin niiden tarjoamista mahdollisuuksista; kehottaa komissiota jatkamaan panostamista yhteistyöhön ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kanssa ja esittämään ehdotuksen seuraavan sukupolven liikkuvuus- ja nuoriso-ohjelmista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti;

| 12. | korostaa, ettei kukaan nuori, jolla on jostakin syystä ollut ongelmia koulunkäynnissään, saa hävitä työelämästä, vaan näiden nuorten on sen sijaan saatava kohdennettua tukea; katsoo, ettei koulutukseen pääsy saa riippua vanhempien sosiaalisesta ja taloudellisesta asemasta; toteaa, että erityisen tärkeää on horisontaalinen liikkuvuus kaikkien koulutustasojen välillä sekä yleissivistävässä että ammatillisessa koulutuksessa; |
| --- | --- |

12.

korostaa, ettei kukaan nuori, jolla on jostakin syystä ollut ongelmia koulunkäynnissään, saa hävitä työelämästä, vaan näiden nuorten on sen sijaan saatava kohdennettua tukea; katsoo, ettei koulutukseen pääsy saa riippua vanhempien sosiaalisesta ja taloudellisesta asemasta; toteaa, että erityisen tärkeää on horisontaalinen liikkuvuus kaikkien koulutustasojen välillä sekä yleissivistävässä että ammatillisessa koulutuksessa;

| 13. | korostaa, että liikkuvuudesta olisi tehtävä houkuttavampaa ja että taloudellisen tuen olisi oltava laajaa ja riittävää ja sen olisi keskityttävä erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin; toistaa, että tämän tavoitteen olisi näyttävä seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa lisäämään Leonardo-ohjelmalle talousarviosta osoitettua rahoitusosuutta, jotta koulutukseen liittyvää liikkuvuutta voidaan lisätä; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että liikkuvuudesta olisi tehtävä houkuttavampaa ja että taloudellisen tuen olisi oltava laajaa ja riittävää ja sen olisi keskityttävä erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin; toistaa, että tämän tavoitteen olisi näyttävä seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa lisäämään Leonardo-ohjelmalle talousarviosta osoitettua rahoitusosuutta, jotta koulutukseen liittyvää liikkuvuutta voidaan lisätä;

| 14. | korostaa, että tarvitaan kunnianhimoista rahoitusta, jotta voidaan täyttää tavoite mahdollisuuden tarjoamisesta kaikille suorittaa osa koulutuksestaan ulkomailla; katsoo, että koulutuksen on oltava Euroopan unionille painopisteala ja että tämän tavoitteen täytyy ilmentyä seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että tarvitaan kunnianhimoista rahoitusta, jotta voidaan täyttää tavoite mahdollisuuden tarjoamisesta kaikille suorittaa osa koulutuksestaan ulkomailla; katsoo, että koulutuksen on oltava Euroopan unionille painopisteala ja että tämän tavoitteen täytyy ilmentyä seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä;

| 15. | pyytää, että liikkuvuuden edistämiseen tähtääviä koulutusohjelmia jatketaan vielä vuoden 2013 jälkeen, ja kehottaa komissiota lisäämään niihin tarkoitettuja varoja tulevien puiteohjelmien laadinnan yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

pyytää, että liikkuvuuden edistämiseen tähtääviä koulutusohjelmia jatketaan vielä vuoden 2013 jälkeen, ja kehottaa komissiota lisäämään niihin tarkoitettuja varoja tulevien puiteohjelmien laadinnan yhteydessä;

| 16. | kehottaa Euroopan unionia käyttämään omia rahoitusvälineitään nuorten auttamisessa ja hyödyntämään paremmin Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan unionia käyttämään omia rahoitusvälineitään nuorten auttamisessa ja hyödyntämään paremmin Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään investointeja koulutusjärjestelmiin kaikilla tasoilla, tukemaan taloudellisesti EU:n liikkuvuusohjelmien täytäntöönpanoa kansallisella tasolla sekä yleensä turvaamaan koulutuksen tason tai nostamaan sitä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään investointeja koulutusjärjestelmiin kaikilla tasoilla, tukemaan taloudellisesti EU:n liikkuvuusohjelmien täytäntöönpanoa kansallisella tasolla sekä yleensä turvaamaan koulutuksen tason tai nostamaan sitä;

| 18. | on vakuuttunut siitä, että nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action) on ratkaisevan tärkeä nuorten osallistumiselle Euroopassa ja että tätä ohjelmaa olisi vahvistettava ja jatkettava; kehottaa komissiota säilyttämään nuorisotoimintaohjelman erillisenä tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

18.

on vakuuttunut siitä, että nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action) on ratkaisevan tärkeä nuorten osallistumiselle Euroopassa ja että tätä ohjelmaa olisi vahvistettava ja jatkettava; kehottaa komissiota säilyttämään nuorisotoimintaohjelman erillisenä tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä;

| 19. | korostaa Nuoret liikkeellä -aloitteen tärkeyttä, sillä se auttaa osallistamaan nuoret yhteiskuntaan, ja kehottaa komissiota hyödyntämään nuorisotoimintaohjelmassa (Youth in Action) hankittua taitotietoa; |
| --- | --- |

19.

korostaa Nuoret liikkeellä -aloitteen tärkeyttä, sillä se auttaa osallistamaan nuoret yhteiskuntaan, ja kehottaa komissiota hyödyntämään nuorisotoimintaohjelmassa (Youth in Action) hankittua taitotietoa;

| 20. | kannustaa jäsenvaltioita kohdentamaan korkeakoulutukseen vähintään 2 prosentin BKT-osuuden suuruisen kokonaisinvestoinnin, joka on komission vuotuisessa kasvu- ja työllisyysselvityksessä osaamiskeskeisille talouksille suosittelema vähimmäismäärä; |
| --- | --- |

20.

kannustaa jäsenvaltioita kohdentamaan korkeakoulutukseen vähintään 2 prosentin BKT-osuuden suuruisen kokonaisinvestoinnin, joka on komission vuotuisessa kasvu- ja työllisyysselvityksessä osaamiskeskeisille talouksille suosittelema vähimmäismäärä;

| 21. | kiinnittää huomiota joustavien ja samanaikaisen työssäkäynnin mahdollistavien koulutusohjelmien tärkeyteen; |
| --- | --- |

21.

kiinnittää huomiota joustavien ja samanaikaisen työssäkäynnin mahdollistavien koulutusohjelmien tärkeyteen;

Nuoret ja liikkuvuus

| 22. | kehottaa nuoria osallistumaan aktiivisesti kaikkiin EU:n ohjelmiin niiden laatimisesta aina täytäntöönpanoon asti; |
| --- | --- |

22.

kehottaa nuoria osallistumaan aktiivisesti kaikkiin EU:n ohjelmiin niiden laatimisesta aina täytäntöönpanoon asti;

| 23. | korostaa sen merkitystä, että nuoret osallistuvat niin työmarkkinoille ja talouteen kuin Euroopan tulevaisuuden muovaamiseenkin; pyytää komissiota laatimaan vihreän kirjan nuorten osallistumisesta; |
| --- | --- |

23.

korostaa sen merkitystä, että nuoret osallistuvat niin työmarkkinoille ja talouteen kuin Euroopan tulevaisuuden muovaamiseenkin; pyytää komissiota laatimaan vihreän kirjan nuorten osallistumisesta;

| 24. | katsoo, että koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi alle 10 prosenttiin – kuten Eurooppa 2020 -strategiassa on sovittu – on ryhdyttävä toimenpiteisiin varhaisessa vaiheessa ja kiinnittäen erityistä huomiota epäsuotuisiin alueisiin; pitää myönteisenä komission ehdotusta neuvoston suositukseksi koulunkäynnin keskeyttävien määrän vähentämiseen tähtäävien jäsenvaltioiden toimien vahvistamisesta; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi alle 10 prosenttiin – kuten Eurooppa 2020 -strategiassa on sovittu – on ryhdyttävä toimenpiteisiin varhaisessa vaiheessa ja kiinnittäen erityistä huomiota epäsuotuisiin alueisiin; pitää myönteisenä komission ehdotusta neuvoston suositukseksi koulunkäynnin keskeyttävien määrän vähentämiseen tähtäävien jäsenvaltioiden toimien vahvistamisesta;

| 25. | korostaa, että koulunkäynnin keskeyttämistä, jonka tiedetään olevan tulevan työelämästä ja yhteiskunnasta syrjäytymisen riskiä lisäävä tekijä, on vähennettävä huomattavasti; korostaa, että ilmiötä on tarkasteltava monipuolisesti ja se on yhdistettävä sosiaalisiin toimenpiteisiin koulutuksen edistämiseksi epäsuotuisilla alueilla; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että koulunkäynnin keskeyttämistä, jonka tiedetään olevan tulevan työelämästä ja yhteiskunnasta syrjäytymisen riskiä lisäävä tekijä, on vähennettävä huomattavasti; korostaa, että ilmiötä on tarkasteltava monipuolisesti ja se on yhdistettävä sosiaalisiin toimenpiteisiin koulutuksen edistämiseksi epäsuotuisilla alueilla;

| 26. | ottaa huomioon, että nuorten liikkuvuus voi edistää demokraattisten prosessien tukemista, ja kehottaa siksi EU:n toimielimiä perustamaan kehyksen, joka mahdollistaa Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden nuorten osallistumisen Nuoret liikkeellä -aloitteeseen, ja tarjoamaan siten sekä EU:n jäsenvaltioiden että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden nuorille parempia oppimismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

26.

ottaa huomioon, että nuorten liikkuvuus voi edistää demokraattisten prosessien tukemista, ja kehottaa siksi EU:n toimielimiä perustamaan kehyksen, joka mahdollistaa Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden nuorten osallistumisen Nuoret liikkeellä -aloitteeseen, ja tarjoamaan siten sekä EU:n jäsenvaltioiden että Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden nuorille parempia oppimismahdollisuuksia;

| 27. | korostaa, että on tärkeää myös helpottaa opettajien ja nuoriso- ja kasvatusalan työntekijöiden liikkuvuutta, koska he voivat toimia katalysaattoreina valvontaansa tulevien nuorten suhteen; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että on tärkeää myös helpottaa opettajien ja nuoriso- ja kasvatusalan työntekijöiden liikkuvuutta, koska he voivat toimia katalysaattoreina valvontaansa tulevien nuorten suhteen;

| 28. | tunnustaa, että alue- ja paikallisviranomaisten panos on tärkeä liikkuvuuteen kannustamisessa; |
| --- | --- |

28.

tunnustaa, että alue- ja paikallisviranomaisten panos on tärkeä liikkuvuuteen kannustamisessa;

| 29. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös suomaan erityistä huomiota ja tukea niille, joiden tilanne on huonoin, nuorisoryhmille, joilla on vähemmän mahdollisuuksia, sekä henkilöille, jotka hakevat "toista mahdollisuutta" koulutukseen; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös suomaan erityistä huomiota ja tukea niille, joiden tilanne on huonoin, nuorisoryhmille, joilla on vähemmän mahdollisuuksia, sekä henkilöille, jotka hakevat "toista mahdollisuutta" koulutukseen;

| 30. | kehottaa komissiota keräämään kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tietoja liikkuvuuden käytännön esteistä sekä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden poistamiseksi, jotta voidaan varmistaa korkealaatuinen liikkuvuus, jonka piiriin kaikki voivat päästä, koko koulunkäynnin ajan, ammatillinen koulutus mukaan lukien; katsoo, että komission ehdottama liikkuvuuden tulostaulu olisi tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta varsin hyödyllinen; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota keräämään kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tietoja liikkuvuuden käytännön esteistä sekä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden poistamiseksi, jotta voidaan varmistaa korkealaatuinen liikkuvuus, jonka piiriin kaikki voivat päästä, koko koulunkäynnin ajan, ammatillinen koulutus mukaan lukien; katsoo, että komission ehdottama liikkuvuuden tulostaulu olisi tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta varsin hyödyllinen;

| 31. | kannustaa komissiota toteuttamaan lisää nuorison liikkuvuutta edistäviä aloitteita myös EU:n naapureina olevilla alueilla; |
| --- | --- |

31.

kannustaa komissiota toteuttamaan lisää nuorison liikkuvuutta edistäviä aloitteita myös EU:n naapureina olevilla alueilla;

| 32. | kehottaa komissiota toteuttamaan kiireellisiä toimia kannustaakseen liikkuvuuteen, jotta edistetään koulutusta, työllisyyttä ja ammattipätevyyden tunnustamista; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota toteuttamaan kiireellisiä toimia kannustaakseen liikkuvuuteen, jotta edistetään koulutusta, työllisyyttä ja ammattipätevyyden tunnustamista;

| 33. | painottaa, että on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että nuoret – epäsuotuisilta alueilta kotoisin olevat nuoret mukaan lukien – ovat liikkuvia opiskelunsa kaikissa vaiheissa, että heidän apurahansa voidaan siirtää täysimääräisesti ulkomaanoleskelun aikana ja että heidän välituloksensa ja -tutkintonsa tunnustetaan kaikissa jäsenvaltioissa, kuten Eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä ehdotetaan; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että nuoret – epäsuotuisilta alueilta kotoisin olevat nuoret mukaan lukien – ovat liikkuvia opiskelunsa kaikissa vaiheissa, että heidän apurahansa voidaan siirtää täysimääräisesti ulkomaanoleskelun aikana ja että heidän välituloksensa ja -tutkintonsa tunnustetaan kaikissa jäsenvaltioissa, kuten Eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä ehdotetaan;

| 34. | katsoo, että vammaisille nuorille sekä nuorille, joilla on lapsia, on annettava lisätukea, jotta he voivat osallistua nykyisiin liikkuvuusohjelmiin ja saamaan täyden hyödyn niistä sekä tasapainottamaan opiskelun sekä työ- ja yksityiselämän; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että vammaisille nuorille sekä nuorille, joilla on lapsia, on annettava lisätukea, jotta he voivat osallistua nykyisiin liikkuvuusohjelmiin ja saamaan täyden hyödyn niistä sekä tasapainottamaan opiskelun sekä työ- ja yksityiselämän;

| 35. | muistuttaa, että kansainvälisen liikkuvuuden lisäksi on kannustettava kotikansainvälistymiseen ja tuettava kansainvälisen yhteistyöverkoston luomista kotiyliopistosta ja -maasta käsin; korostaa nuorten virtuaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksia maantieteellisen liikkuvuuden täydennyksenä; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että kansainvälisen liikkuvuuden lisäksi on kannustettava kotikansainvälistymiseen ja tuettava kansainvälisen yhteistyöverkoston luomista kotiyliopistosta ja -maasta käsin; korostaa nuorten virtuaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksia maantieteellisen liikkuvuuden täydennyksenä;

| 36. | korostaa, että kaikkien oppimismuotojen kautta hankittujen taitojen tunnustaminen on tärkeää arkioppiminen sekä epävirallinen oppiminen mukaan lukien, ja korostaa niiden merkitystä sellaisten tärkeiden taitojen kehittämisessä, jotka takaavat ihmisen pääsyn työmarkkinoille sekä heidän mukautumisensa niiden tarpeisiin, ja kehottaa sisällyttämään tällä tavalla hankitut taidot liikkuvuuden tulostauluun; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kaikkien oppimismuotojen kautta hankittujen taitojen tunnustaminen on tärkeää arkioppiminen sekä epävirallinen oppiminen mukaan lukien, ja korostaa niiden merkitystä sellaisten tärkeiden taitojen kehittämisessä, jotka takaavat ihmisen pääsyn työmarkkinoille sekä heidän mukautumisensa niiden tarpeisiin, ja kehottaa sisällyttämään tällä tavalla hankitut taidot liikkuvuuden tulostauluun;

| 37. | suosittelee sellaisten hankkeiden edistämistä, joilla tuetaan tietämyksen ja taitojen siirtämistä sukupolvelta toiselle; kiinnittää huomiota liikkuvien kansainvälisten opiskelijoiden osaamisen ja kulttuuripääoman hyödyntämiseen; |
| --- | --- |

37.

suosittelee sellaisten hankkeiden edistämistä, joilla tuetaan tietämyksen ja taitojen siirtämistä sukupolvelta toiselle; kiinnittää huomiota liikkuvien kansainvälisten opiskelijoiden osaamisen ja kulttuuripääoman hyödyntämiseen;

| 38. | kehottaa komissiota esittämään kattavan strategian, jolla edistetään arkioppimista ja tuetaan sen tarjoajia; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota esittämään kattavan strategian, jolla edistetään arkioppimista ja tuetaan sen tarjoajia;

| 39. | korostaa liikkuvuuden merkitystä Euroopan kansalaisuustunteen vahvistamisessa, eurooppalaisen kulttuurin ja keskinäistä kunnioitusta koskevien eurooppalaisten arvojen voimistamisessa, nuorten demokraattiseen prosessiin osallistumisen laajentamisessa ja nuorten vahvemman eurooppalaisen ajattelutavan rakentamisessa; |
| --- | --- |

39.

korostaa liikkuvuuden merkitystä Euroopan kansalaisuustunteen vahvistamisessa, eurooppalaisen kulttuurin ja keskinäistä kunnioitusta koskevien eurooppalaisten arvojen voimistamisessa, nuorten demokraattiseen prosessiin osallistumisen laajentamisessa ja nuorten vahvemman eurooppalaisen ajattelutavan rakentamisessa;

| 40. | muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on huolehdittava äidinkielen lisäksi kahden kielen oppimisesta elämän varhaisvaiheessa ja varhaisopetuksessa; korostaa, että vieraita kieliä osaamattomien ihmisten liikkuvuus ei ole mahdollista; kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää oppia naapurimaiden kieliä; |
| --- | --- |

40.

muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on huolehdittava äidinkielen lisäksi kahden kielen oppimisesta elämän varhaisvaiheessa ja varhaisopetuksessa; korostaa, että vieraita kieliä osaamattomien ihmisten liikkuvuus ei ole mahdollista; kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää oppia naapurimaiden kieliä;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään opiskelijoiden ja työvoiman liikkuvuutta: a) lisäämällä tiedotusta ja asettamalla tietoa helposti kaikkien asiasta kiinnostuneiden nuorten saataville, b) korostamalla liikkuvuuden lisäarvoa koulutuksen varhaisessa vaiheessa, c) varmistamalla, että jäsenvaltioiden välisistä liikkuvuuskokemuksista saatavat oppimistulokset validoidaan, ja d) keventämällä hallinnollista rasitetta ja edistämällä asiasta vastaavien viranomaisten yhteistyötä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään opiskelijoiden ja työvoiman liikkuvuutta: a) lisäämällä tiedotusta ja asettamalla tietoa helposti kaikkien asiasta kiinnostuneiden nuorten saataville, b) korostamalla liikkuvuuden lisäarvoa koulutuksen varhaisessa vaiheessa, c) varmistamalla, että jäsenvaltioiden välisistä liikkuvuuskokemuksista saatavat oppimistulokset validoidaan, ja d) keventämällä hallinnollista rasitetta ja edistämällä asiasta vastaavien viranomaisten yhteistyötä jäsenvaltioissa;

| 42. | kehottaa komissiota edistämään opiskelijoiden ja työvoiman liikkuvuutta: a) vahvistamalla EU:n koulutus- ja nuoriso-ohjelmia, kuten Erasmusta, Leonardoa, ja Nuoret liikkeellä -aloitetta, b) vahvistamalla EU:n nykyisten liikkuvuutta helpottavien välineiden, kuten eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS) ja europassin täytäntöönpanoa ja c) kehittämällä uusia välineitä, joita se on jo tutkinut, kuten Nuoret liikkeellä -verkkosivustoa, Nuoret liikkeellä -korttia, eurooppalaista osaamispassia ja pilottihanketta "Eka Eures-työpaikka"; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota edistämään opiskelijoiden ja työvoiman liikkuvuutta: a) vahvistamalla EU:n koulutus- ja nuoriso-ohjelmia, kuten Erasmusta, Leonardoa, ja Nuoret liikkeellä -aloitetta, b) vahvistamalla EU:n nykyisten liikkuvuutta helpottavien välineiden, kuten eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS) ja europassin täytäntöönpanoa ja c) kehittämällä uusia välineitä, joita se on jo tutkinut, kuten Nuoret liikkeellä -verkkosivustoa, Nuoret liikkeellä -korttia, eurooppalaista osaamispassia ja pilottihanketta "Eka Eures-työpaikka";

| 43. | pitää myönteisinä Nuoret liikkeellä -aloitteen uusia avaintoimia, kuten yhtä keskitettyä liikkuvuusaiheista internetsivustoa, liikkuvuuskorttia, joka täydentää asemansa vakiinnuttaneita nuoriso- ja opiskelijakortteja ja tukee niiden menestystä, sekä eurooppalaista osaamispassia, josta olisi tultava internetissä oleva elinikäisen oppimisen ansioluettelo, sillä ne kaikki parantavat jo ennestään olemassa olevia hyödyllisiä liikkuvuusvälineitä; kehottaa lisäksi parantamaan kaikkien nykyisten ja tulevien ohjelmien näkyvyyttä; |
| --- | --- |

43.

pitää myönteisinä Nuoret liikkeellä -aloitteen uusia avaintoimia, kuten yhtä keskitettyä liikkuvuusaiheista internetsivustoa, liikkuvuuskorttia, joka täydentää asemansa vakiinnuttaneita nuoriso- ja opiskelijakortteja ja tukee niiden menestystä, sekä eurooppalaista osaamispassia, josta olisi tultava internetissä oleva elinikäisen oppimisen ansioluettelo, sillä ne kaikki parantavat jo ennestään olemassa olevia hyödyllisiä liikkuvuusvälineitä; kehottaa lisäksi parantamaan kaikkien nykyisten ja tulevien ohjelmien näkyvyyttä;

Euroopan korkeakouluopetus ja Bolognan prosessi

| 44. | korostaa, että on tärkeää aloittaa uusi rakentavampi vuoropuhelu kaikkien Bolognan prosessin sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehdä tilannekatsaus prosessin hyviin puoliin sekä ongelmakohtiin ja parantaa sitä edelleen; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että on tärkeää aloittaa uusi rakentavampi vuoropuhelu kaikkien Bolognan prosessin sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehdä tilannekatsaus prosessin hyviin puoliin sekä ongelmakohtiin ja parantaa sitä edelleen;

| 45. | kehottaa komissiota laajentamaan aluetta, johon korkeakoulujen nykyaikaistamissuunnitelmassa keskitytään, ja uusimaan painopisteet, jotta voidaan vastata uusiin haasteisiin kuten korkeakoulutuksen sosiaalinen ulottuvuus, opiskelijakeskeisen oppimisen edistäminen ja jäsenvaltioiden tukeminen niiden ponnisteluissa vertailuarvon eli korkeakoulututkinnon suorittaneiden 40 prosentin osuuden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota laajentamaan aluetta, johon korkeakoulujen nykyaikaistamissuunnitelmassa keskitytään, ja uusimaan painopisteet, jotta voidaan vastata uusiin haasteisiin kuten korkeakoulutuksen sosiaalinen ulottuvuus, opiskelijakeskeisen oppimisen edistäminen ja jäsenvaltioiden tukeminen niiden ponnisteluissa vertailuarvon eli korkeakoulututkinnon suorittaneiden 40 prosentin osuuden saavuttamiseksi;

| 46. | uskoo vahvasti, että yliopistojen itsenäinen asema on välttämättömyys, mutta painottaa samalla yliopistojen vastuuta yhteiskuntaa kohtaan; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan korkeakoulutuksen uudistamiseen ja nykyaikaistamiseen; |
| --- | --- |

46.

uskoo vahvasti, että yliopistojen itsenäinen asema on välttämättömyys, mutta painottaa samalla yliopistojen vastuuta yhteiskuntaa kohtaan; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan korkeakoulutuksen uudistamiseen ja nykyaikaistamiseen;

| 47. | kiinnittää huomiota siihen, että on tarpeen löytää tasapaino korkeakouluopetusjärjestelmien sekä talouden ja yleisesti ottaen yhteiskunnan tarpeiden välille ja kytkeä ne yhteen sellaisten asianmukaisten opinto-ohjelmien avulla, jotka antavat ihmisille sellaisen pätevyyden ja taidot, joita tarvitaan tulevaisuuden yhteiskunnassa ja taloudessa; |
| --- | --- |

47.

kiinnittää huomiota siihen, että on tarpeen löytää tasapaino korkeakouluopetusjärjestelmien sekä talouden ja yleisesti ottaen yhteiskunnan tarpeiden välille ja kytkeä ne yhteen sellaisten asianmukaisten opinto-ohjelmien avulla, jotka antavat ihmisille sellaisen pätevyyden ja taidot, joita tarvitaan tulevaisuuden yhteiskunnassa ja taloudessa;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia edistämään ja tehostamaan yliopistojen, ammattioppilaitosten ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä tehostaakseen korkeakoulujen ja yritysten välistä vuoropuhelua ja varmistaakseen osaamiskolmion kolmen osatekijän, nimittäin tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin, välisen paremman yhteensovittamisen; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia edistämään ja tehostamaan yliopistojen, ammattioppilaitosten ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä tehostaakseen korkeakoulujen ja yritysten välistä vuoropuhelua ja varmistaakseen osaamiskolmion kolmen osatekijän, nimittäin tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin, välisen paremman yhteensovittamisen;

| 49. | korostaa tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelman ja koheesiopolitiikan puitteissa toteutettavan tutkimuksen ja innovoinnin nykyisten rahoitusohjelmien tärkeyttä sekä sen merkitystä, että varmistetaan parempi yhteensovittaminen koulutustoimenpiteiden kanssa; katsoo lisäksi, että rajat ylittävä yhteistyö on olennaista Nuoret liikkeellä -aloitteen menestymiselle; kehottaa näin ollen sidosryhmiä hyödyntämään täysimittaisesti mahdollisuuksia, joita on tarjolla koheesiopolitiikan alueellinen yhteistyö -tavoitteen yhteydessä; |
| --- | --- |

49.

korostaa tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelman ja koheesiopolitiikan puitteissa toteutettavan tutkimuksen ja innovoinnin nykyisten rahoitusohjelmien tärkeyttä sekä sen merkitystä, että varmistetaan parempi yhteensovittaminen koulutustoimenpiteiden kanssa; katsoo lisäksi, että rajat ylittävä yhteistyö on olennaista Nuoret liikkeellä -aloitteen menestymiselle; kehottaa näin ollen sidosryhmiä hyödyntämään täysimittaisesti mahdollisuuksia, joita on tarjolla koheesiopolitiikan alueellinen yhteistyö -tavoitteen yhteydessä;

| 50. | korostaa joustavampien koulutusrakenteiden, kuten "avointen korkeakoulujen", luomisen sekä internetin käytön lisäämisen merkitystä korkeakoulutuksessa, jotta kaikilla nuorilla on mahdollisuus osallistua laadukkaaseen koulutukseen eikä kukaan jäisi sen ulkopuolelle etäisyyden tai epäsuotuisan aikataulutuksen vuoksi; katsoo, että nuorten työmarkkinoille siirtymisen viivästymisen ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen liittyvien ongelmien vuoksi on myös erittäin tärkeää luoda tarvittavat edellytykset työn ja opiskelun yhdistämiselle; |
| --- | --- |

50.

korostaa joustavampien koulutusrakenteiden, kuten "avointen korkeakoulujen", luomisen sekä internetin käytön lisäämisen merkitystä korkeakoulutuksessa, jotta kaikilla nuorilla on mahdollisuus osallistua laadukkaaseen koulutukseen eikä kukaan jäisi sen ulkopuolelle etäisyyden tai epäsuotuisan aikataulutuksen vuoksi; katsoo, että nuorten työmarkkinoille siirtymisen viivästymisen ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen liittyvien ongelmien vuoksi on myös erittäin tärkeää luoda tarvittavat edellytykset työn ja opiskelun yhdistämiselle;

| 51. | kehottaa yliopistoja tekemään ohjelmistaan ja järjestelmistään paremmin työmarkkinoiden erityistarpeita vastaavia, ottamaan huomioon yritysten tarpeet opinto-ohjelmia kehittäessään, etsimään uusia yhteistyömenetelmiä yksityisten ja julkisten yhtiöiden kanssa edistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien luomista sekä sponsorointia ja kannustamaan nuoria yrittäjyyteen ja tukemaan heitä siinä; |
| --- | --- |

51.

kehottaa yliopistoja tekemään ohjelmistaan ja järjestelmistään paremmin työmarkkinoiden erityistarpeita vastaavia, ottamaan huomioon yritysten tarpeet opinto-ohjelmia kehittäessään, etsimään uusia yhteistyömenetelmiä yksityisten ja julkisten yhtiöiden kanssa edistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien luomista sekä sponsorointia ja kannustamaan nuoria yrittäjyyteen ja tukemaan heitä siinä;

| 52. | huomauttaa, että yliopistojen on tarpeen kehittää ohjelmia, joilla edistetään yrittäjyyttä opiskelijoiden keskuudessa koulutusohjelmien avulla ja perustamalla yhteyspisteitä sellaisten rahoitusalan toimijoiden kanssa, jotka ovat kiinnostuneita innovatiivisten hankkeiden tukemisesta; |
| --- | --- |

52.

huomauttaa, että yliopistojen on tarpeen kehittää ohjelmia, joilla edistetään yrittäjyyttä opiskelijoiden keskuudessa koulutusohjelmien avulla ja perustamalla yhteyspisteitä sellaisten rahoitusalan toimijoiden kanssa, jotka ovat kiinnostuneita innovatiivisten hankkeiden tukemisesta;

| 53. | pitää tärkeänä, että yrittäjyyttä edistetään ja nuoria autetaan oman yrityksen perustamisessa ja että Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa tuetaan ja laajennetaan; suosittelee siksi oppilaitoksia varten EU:n tiedotuskampanjaa yrittäjyydestä, alkupääomasta, perustamisvaiheessa olevien yritysten verotuksesta ja jatkuvasta koulutustuesta; |
| --- | --- |

53.

pitää tärkeänä, että yrittäjyyttä edistetään ja nuoria autetaan oman yrityksen perustamisessa ja että Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa tuetaan ja laajennetaan; suosittelee siksi oppilaitoksia varten EU:n tiedotuskampanjaa yrittäjyydestä, alkupääomasta, perustamisvaiheessa olevien yritysten verotuksesta ja jatkuvasta koulutustuesta;

| 54. | kehottaa komissiota perustamaan innovatiivisten hankkeiden tietokannan, joka helpottaisi hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden tai yliopistojen jo kokeilemien ja testaamien hankkeiden välillä, jotta edistetään tutkinnon suorittaneiden henkilöiden ja yritysten välisten yhteyksien solmimista sekä varmistetaan tutkinnon suorittaneiden välitön pääsy työelämään; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota perustamaan innovatiivisten hankkeiden tietokannan, joka helpottaisi hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden tai yliopistojen jo kokeilemien ja testaamien hankkeiden välillä, jotta edistetään tutkinnon suorittaneiden henkilöiden ja yritysten välisten yhteyksien solmimista sekä varmistetaan tutkinnon suorittaneiden välitön pääsy työelämään;

| 55. | tunnustaa sen seikan tärkeyden, että yksityiset yritykset tarjoavat opiskelijoille opintoapurahoja; |
| --- | --- |

55.

tunnustaa sen seikan tärkeyden, että yksityiset yritykset tarjoavat opiskelijoille opintoapurahoja;

| 56. | ehdottaa, että komissio laatisi maailmanlaajuisen korkeakoululuokitusjärjestelmän sijasta eurooppalaisten yliopistojen opinto-ohjelmia koskevan, tietoon perustuvan järjestelmän, joka muun muassa antaisi yleisölle säännöllisesti tietoa kunkin ohjelman opiskelijoiden työllistyvyydestä ja liikkuvuusmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

56.

ehdottaa, että komissio laatisi maailmanlaajuisen korkeakoululuokitusjärjestelmän sijasta eurooppalaisten yliopistojen opinto-ohjelmia koskevan, tietoon perustuvan järjestelmän, joka muun muassa antaisi yleisölle säännöllisesti tietoa kunkin ohjelman opiskelijoiden työllistyvyydestä ja liikkuvuusmahdollisuuksista;

| 57. | kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin saattaakseen Euroopan tutkimusalueen valmiiksi, tarjoamaan enemmän tukea nuorten tutkijoiden liikkuvuudelle eurooppalaisen huippuosaamisen edistämiseksi tutkimuksen alalla; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin saattaakseen Euroopan tutkimusalueen valmiiksi, tarjoamaan enemmän tukea nuorten tutkijoiden liikkuvuudelle eurooppalaisen huippuosaamisen edistämiseksi tutkimuksen alalla;

| 58. | katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että korkeakoulutukseen pääsyn varmistava apurahajärjestelmä on nuorten miesten ja naisten käytettävissä yhtäläisin ehdoin, jotta vältytään epätasa-arvon toistumiselta, ja siten, että painotetaan erityisesti kolmannen asteen koulutusta; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että korkeakoulutukseen pääsyn varmistava apurahajärjestelmä on nuorten miesten ja naisten käytettävissä yhtäläisin ehdoin, jotta vältytään epätasa-arvon toistumiselta, ja siten, että painotetaan erityisesti kolmannen asteen koulutusta;

Ammatillinen koulutus

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita uudenaikaistamaan ammatillista koulutusta ja parantamaan sen houkuttelevuutta ja laatua, jotta se voidaan paremmin mukauttaa muuttuvien työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin, sillä työmarkkinat edellyttävät vuoteen 2020 mennessä uusia tietoja ja taitoja sellaisten tutkintotodistusten pohjalta, jotka olisi tunnustettava vastavuoroisesti kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa tässä yhteydessä kaksiosaisten koulutusjärjestelmien menestymistä kyseisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

59.

kehottaa jäsenvaltioita uudenaikaistamaan ammatillista koulutusta ja parantamaan sen houkuttelevuutta ja laatua, jotta se voidaan paremmin mukauttaa muuttuvien työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin, sillä työmarkkinat edellyttävät vuoteen 2020 mennessä uusia tietoja ja taitoja sellaisten tutkintotodistusten pohjalta, jotka olisi tunnustettava vastavuoroisesti kaikissa jäsenvaltioissa; korostaa tässä yhteydessä kaksiosaisten koulutusjärjestelmien menestymistä kyseisissä jäsenvaltioissa;

| 60. | korostaa, että yleissivistävän ja ammattikoulutuksen järjestelmien mukauttaminen työmarkkinoiden tuleviin ammattitaitovaatimuksiin on avaintekijöitä nuorisotyöttömyyden torjumisessa ja siksi siirtymistä peruskoulusta, ammatillisesta koulutuksesta ja korkeakoulusta ansiotyöhön on valmisteltava paremmin ja sen on tapahduttava viipymättä; katsoo, että oppilaitoksia, nuorisojärjestöjä ja työmarkkinoiden eri aloja ja työnantajia on kannustettava parantamaan yhteistyötä esimerkiksi siten, että eri alojen asiantuntijat luennoisivat tai pitäisivät seminaareja ja esittelisivät siten opiskelijoille näiden tulevaa työtä; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että yleissivistävän ja ammattikoulutuksen järjestelmien mukauttaminen työmarkkinoiden tuleviin ammattitaitovaatimuksiin on avaintekijöitä nuorisotyöttömyyden torjumisessa ja siksi siirtymistä peruskoulusta, ammatillisesta koulutuksesta ja korkeakoulusta ansiotyöhön on valmisteltava paremmin ja sen on tapahduttava viipymättä; katsoo, että oppilaitoksia, nuorisojärjestöjä ja työmarkkinoiden eri aloja ja työnantajia on kannustettava parantamaan yhteistyötä esimerkiksi siten, että eri alojen asiantuntijat luennoisivat tai pitäisivät seminaareja ja esittelisivät siten opiskelijoille näiden tulevaa työtä;

| 61. | korostaa tämän vuoksi Eurooppalainen nuorisotakuu -aloitteen tehokkaan täytäntöönpanon suurta merkitystä ja sitä, että siitä tehdään aktiivisen työmarkkinoille integroitumisen väline; korostaa, että jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä antaneet vakuuttavia sitoumuksia Eurooppalainen nuorisotakuu -aloitteen täytäntöön panemiseksi ja kehottaa niitä tekemään näin nopeasti; |
| --- | --- |

61.

korostaa tämän vuoksi Eurooppalainen nuorisotakuu -aloitteen tehokkaan täytäntöönpanon suurta merkitystä ja sitä, että siitä tehdään aktiivisen työmarkkinoille integroitumisen väline; korostaa, että jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä antaneet vakuuttavia sitoumuksia Eurooppalainen nuorisotakuu -aloitteen täytäntöön panemiseksi ja kehottaa niitä tekemään näin nopeasti;

| 62. | katsoo, että liikkuvuus uusien taitojen hankkimiseksi on tehokas väline nuorten taitojen ja pätevyyden, henkilökohtaisen kehityksen ja aktiivisen kansalaisuuden parantamiseksi; katsoo, että siksi kaikkien nuorten vapaaehtoista liikkuvuutta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä jatkokoulutuksen ja ylemmän koulutuksen aikana olisi tuettava riippumatta nuorten taloudellisesta tilanteesta, sosiaalisesta tai etnisestä taustasta, koulutusalasta, vammasta tai terveysongelmista taikka maantieteellisestä sijainnista ja että heitä olisi tuettava koko prosessin ajan ammatillisen ohjauksen ja neuvonnan avulla; |
| --- | --- |

62.

katsoo, että liikkuvuus uusien taitojen hankkimiseksi on tehokas väline nuorten taitojen ja pätevyyden, henkilökohtaisen kehityksen ja aktiivisen kansalaisuuden parantamiseksi; katsoo, että siksi kaikkien nuorten vapaaehtoista liikkuvuutta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä jatkokoulutuksen ja ylemmän koulutuksen aikana olisi tuettava riippumatta nuorten taloudellisesta tilanteesta, sosiaalisesta tai etnisestä taustasta, koulutusalasta, vammasta tai terveysongelmista taikka maantieteellisestä sijainnista ja että heitä olisi tuettava koko prosessin ajan ammatillisen ohjauksen ja neuvonnan avulla;

| 63. | korostaa, että liikkuvuus ei saa johtaa sosiaalisten normien alentamiseen isäntävaltiossa; korostaa vastavuoroisen tunnustamisen merkitystä, kun on kyse Euroopan unionissa hankituista peruskoulu-, ammatti- ja korkeakoulututkinnoista sekä jatkokoulutuksessa saavutetusta pätevyydestä, jotta voitaisiin lisätä liikkuvuutta; |
| --- | --- |

63.

korostaa, että liikkuvuus ei saa johtaa sosiaalisten normien alentamiseen isäntävaltiossa; korostaa vastavuoroisen tunnustamisen merkitystä, kun on kyse Euroopan unionissa hankituista peruskoulu-, ammatti- ja korkeakoulututkinnoista sekä jatkokoulutuksessa saavutetusta pätevyydestä, jotta voitaisiin lisätä liikkuvuutta;

| 64. | vaatii ECVET-järjestelmän, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja ECTS-järjestelmän asianmukaista täytäntöönpanoa; vaatii, että keskinäisen tunnustamisen ja sen osoittavan todistuksen antamisen on tapahduttava 12 kuukauden kuluessa pätevyyden saavuttamisesta; toteaa, että Euroopan parlamentille tiedotetaan asiasta säännöllisesti niin kutsuttujen liikkuvuusindikaattoreiden avulla; |
| --- | --- |

64.

vaatii ECVET-järjestelmän, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja ECTS-järjestelmän asianmukaista täytäntöönpanoa; vaatii, että keskinäisen tunnustamisen ja sen osoittavan todistuksen antamisen on tapahduttava 12 kuukauden kuluessa pätevyyden saavuttamisesta; toteaa, että Euroopan parlamentille tiedotetaan asiasta säännöllisesti niin kutsuttujen liikkuvuusindikaattoreiden avulla;

| 65. | korostaa, että on tärkeää tukea liikkuvuutta ja parantaa sitä entisestään ammatillisen koulutuksen alalla, oppisopimuskoulutus mukaan lukien, tarjoamalla ammatillisten oppilaitosten opiskelijoille ja oppisopimusoppilaille tietoa, neuvontaa, opinto-ohjausta ja vastaanottojärjestelyjä heidän ollessaan ulkomailla; korostaa erityisesti tarvetta perustaa kumppanuuksia koulutuskeskusten ja liike-elämän järjestöjen välille, jotta varmistetaan, että käytettävissä on korkealaatuisia liikkuvuusmahdollisuuksia ja jotta niistä tehtäisiin erottamaton osa oppimispolkuja; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että on tärkeää tukea liikkuvuutta ja parantaa sitä entisestään ammatillisen koulutuksen alalla, oppisopimuskoulutus mukaan lukien, tarjoamalla ammatillisten oppilaitosten opiskelijoille ja oppisopimusoppilaille tietoa, neuvontaa, opinto-ohjausta ja vastaanottojärjestelyjä heidän ollessaan ulkomailla; korostaa erityisesti tarvetta perustaa kumppanuuksia koulutuskeskusten ja liike-elämän järjestöjen välille, jotta varmistetaan, että käytettävissä on korkealaatuisia liikkuvuusmahdollisuuksia ja jotta niistä tehtäisiin erottamaton osa oppimispolkuja;

| 66. | korostaa vaikeuksia, joita ilmenee siirryttäessä ammatillisesta koulutuksesta korkeakouluopetukseen, ja korostaa, että oppilaitosten on pyrittävä tekemään siirtyminen helpommaksi; |
| --- | --- |

66.

korostaa vaikeuksia, joita ilmenee siirryttäessä ammatillisesta koulutuksesta korkeakouluopetukseen, ja korostaa, että oppilaitosten on pyrittävä tekemään siirtyminen helpommaksi;

| 67. | korostaa, että tarjoamalla heille tietoja ja taitoja ammatillinen koulutus ja korkeakoulutus voivat parantaa nuorten motivaatiota ja lisätä heidän optimismiaan sekä auttaa heitä kehittämään omanarvontuntoaan; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että tarjoamalla heille tietoja ja taitoja ammatillinen koulutus ja korkeakoulutus voivat parantaa nuorten motivaatiota ja lisätä heidän optimismiaan sekä auttaa heitä kehittämään omanarvontuntoaan;

Siirtyminen koulutuksesta työhön

| 68. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vapaaehtoistyötä esimerkiksi antamalla sille vahvan oikeusperustan sekä hyväksymällä sen työajaksi ja tekemällä siitä siten järkevän vaihtoehdon erityisesti työttöminä oleville nuorille; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vapaaehtoistyötä esimerkiksi antamalla sille vahvan oikeusperustan sekä hyväksymällä sen työajaksi ja tekemällä siitä siten järkevän vaihtoehdon erityisesti työttöminä oleville nuorille;

| 69. | korostaa voimakkaasti, että nuorten sujuva pääsy työmarkkinoille riippuu etupäässä ammatillisten oppilaitosten ja yliopistojen uudenaikaistamisesta myös niiden opinto-ohjelmien osalta siten, että varmistetaan opetuksen laatu ja sovitetaan opinto-ohjelmat työmarkkinoiden tarpeita vastaaviksi; |
| --- | --- |

69.

korostaa voimakkaasti, että nuorten sujuva pääsy työmarkkinoille riippuu etupäässä ammatillisten oppilaitosten ja yliopistojen uudenaikaistamisesta myös niiden opinto-ohjelmien osalta siten, että varmistetaan opetuksen laatu ja sovitetaan opinto-ohjelmat työmarkkinoiden tarpeita vastaaviksi;

| 70. | korostaa, että on tärkeää tehdä yliopistojen aikatauluista joustavampia niiden opiskelijoiden kohdalla, jotka ovat jo työelämässä ja haluavat opiskella samanaikaisesti; |
| --- | --- |

70.

korostaa, että on tärkeää tehdä yliopistojen aikatauluista joustavampia niiden opiskelijoiden kohdalla, jotka ovat jo työelämässä ja haluavat opiskella samanaikaisesti;

| 71. | tähdentää, että ammatissa toimivilla nuorilla on oltava mahdollisuus jatkokoulutukseen, jotta he voivat hankkia lisäkoulutusta ollessaan työssä, ja että jatkuvaa ja elinikäistä oppimista sekä ammatillista kehitystä on tuettava ensimmäisestä työpaikasta alkaen ja että jäsenvaltioita on kehotettava perustamaan riippumattomia järjestelmiä jatkokoulutusneuvontaa varten, jotta taattaisiin jatkokoulutuksen vakiintuminen; |
| --- | --- |

71.

tähdentää, että ammatissa toimivilla nuorilla on oltava mahdollisuus jatkokoulutukseen, jotta he voivat hankkia lisäkoulutusta ollessaan työssä, ja että jatkuvaa ja elinikäistä oppimista sekä ammatillista kehitystä on tuettava ensimmäisestä työpaikasta alkaen ja että jäsenvaltioita on kehotettava perustamaan riippumattomia järjestelmiä jatkokoulutusneuvontaa varten, jotta taattaisiin jatkokoulutuksen vakiintuminen;

| 72. | korostaa, että laadukas yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, joka kattaa kaikki alat ja ammatit lisää nuorten työllistymismahdollisuuksia ja takaa yrityksille pätevän työvoiman; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan asianmukaiset valvontaelimet varmistaakseen, että tällaista opetusta ja koulutusta tarjotaan; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että laadukas yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, joka kattaa kaikki alat ja ammatit lisää nuorten työllistymismahdollisuuksia ja takaa yrityksille pätevän työvoiman; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan asianmukaiset valvontaelimet varmistaakseen, että tällaista opetusta ja koulutusta tarjotaan;

| 73. | tukee voimakkaasti EU:n tavoitetta siitä, että 40 prosenttia nuorista hankkisi korkea-asteen tai vastaavan koulutuksen (eli korkeakoulu- tai ammatillisen tutkinnon); |
| --- | --- |

73.

tukee voimakkaasti EU:n tavoitetta siitä, että 40 prosenttia nuorista hankkisi korkea-asteen tai vastaavan koulutuksen (eli korkeakoulu- tai ammatillisen tutkinnon);

| 74. | korostaa sellaisten nuorille suunnattujen neuvontatapojen tärkeyttä, joilla heitä autetaan koulutus- ja ammattivalinnoissa aina alakoulusta lähtien korkea-asteen koulutukseen asti, jotta he olisivat paremmin valmistautuneita sujuvaan työelämään siirtymiseen; katsoo, että nuorten perheiden ja lähipiirin ja koulujen roolia nuorten ammatinvalinnan ja sopivan ammatin löytämisessä on vahvistettava; huomauttaa, että tähän tarvitaan monissa tapauksissa myös yksilöllisesti kohdennettua tukea siten, että tarjotaan apua ammatinvalinnassa ja työelämään siirtymisessä; |
| --- | --- |

74.

korostaa sellaisten nuorille suunnattujen neuvontatapojen tärkeyttä, joilla heitä autetaan koulutus- ja ammattivalinnoissa aina alakoulusta lähtien korkea-asteen koulutukseen asti, jotta he olisivat paremmin valmistautuneita sujuvaan työelämään siirtymiseen; katsoo, että nuorten perheiden ja lähipiirin ja koulujen roolia nuorten ammatinvalinnan ja sopivan ammatin löytämisessä on vahvistettava; huomauttaa, että tähän tarvitaan monissa tapauksissa myös yksilöllisesti kohdennettua tukea siten, että tarjotaan apua ammatinvalinnassa ja työelämään siirtymisessä;

| 75. | kehottaa korkea-asteen oppilaitoksia sisällyttämään soveltuvissa tapauksissa opinto-ohjelmiin asianmukaisesti palkatun, korkealaatuisen harjoittelujakson, jotta nuoret voisivat valmistautua työelämään ja erityisesti jotta he voisivat päästä työpaikkoihin, joihin vaaditaan korkean tason pätevyyttä; huomauttaa, että tällaiset harjoittelujaksot eivät saa korvata todellisia työpaikkoja ja että niihin on sisällyttävä asiaankuuluva palkka ja sosiaaliturva, ja korostaa tarvetta saada tällaisille harjoittelujaksoille tunnustus työmarkkinoilla; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään toimintalinjoja, joilla edistetään nuorten rekrytointia; |
| --- | --- |

75.

kehottaa korkea-asteen oppilaitoksia sisällyttämään soveltuvissa tapauksissa opinto-ohjelmiin asianmukaisesti palkatun, korkealaatuisen harjoittelujakson, jotta nuoret voisivat valmistautua työelämään ja erityisesti jotta he voisivat päästä työpaikkoihin, joihin vaaditaan korkean tason pätevyyttä; huomauttaa, että tällaiset harjoittelujaksot eivät saa korvata todellisia työpaikkoja ja että niihin on sisällyttävä asiaankuuluva palkka ja sosiaaliturva, ja korostaa tarvetta saada tällaisille harjoittelujaksoille tunnustus työmarkkinoilla; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään toimintalinjoja, joilla edistetään nuorten rekrytointia;

| 76. | kehottaa komissiota edistämään Euroopan tason aloitteita harjoittelujaksojen tunnustamiseksi työssäoloajaksi, mitä tulee sosiaaliturvanäkökohtiin, kuten joissakin jäsenvaltioissa jo tehdään; |
| --- | --- |

76.

kehottaa komissiota edistämään Euroopan tason aloitteita harjoittelujaksojen tunnustamiseksi työssäoloajaksi, mitä tulee sosiaaliturvanäkökohtiin, kuten joissakin jäsenvaltioissa jo tehdään;

| 77. | katsoo, että on elintärkeää tukea nuorille suunnattuja yksityisen sektorin aloitteita, joiden tavoitteena on edistää työpaikkojen luomista ja sosiaalista osallistamista; |
| --- | --- |

77.

katsoo, että on elintärkeää tukea nuorille suunnattuja yksityisen sektorin aloitteita, joiden tavoitteena on edistää työpaikkojen luomista ja sosiaalista osallistamista;

| 78. | korostaa tarvetta käyttää Euroopan historiaa ja Euroopan kulttuuria ensisijaisina välineinä Euroopan yhdentymisen syventämisessä; |
| --- | --- |

78.

korostaa tarvetta käyttää Euroopan historiaa ja Euroopan kulttuuria ensisijaisina välineinä Euroopan yhdentymisen syventämisessä;

| 79. | katsoo, että korkeatasoiset yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät voivat auttaa lisäämään nuorten mahdollisuuksia löytää tyydytystä tuottava työpaikka, joka näin ollen lisää nuorten uskoa tulevaisuuteen, vahvistaa heidän luovuuttaan ja myötävaikuttaa siten yhteiskunnan vaurauteen; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että korkeatasoiset yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät voivat auttaa lisäämään nuorten mahdollisuuksia löytää tyydytystä tuottava työpaikka, joka näin ollen lisää nuorten uskoa tulevaisuuteen, vahvistaa heidän luovuuttaan ja myötävaikuttaa siten yhteiskunnan vaurauteen;

| 80. | tunnustaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten aseman koulutuksen ja liikkuvuuden alalla; katsoo, että niiden toimivalta ja kokemus on katsottava EU:n toimia täydentäväksi; korostaa, että tavoitteidensa saavuttamiseksi EU:n on kehitettävä kumppanuuteen perustuva lähestymistapa erityisesti paikallisten ja alueellisten viranomaisten suhteen; |
| --- | --- |

80.

tunnustaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten aseman koulutuksen ja liikkuvuuden alalla; katsoo, että niiden toimivalta ja kokemus on katsottava EU:n toimia täydentäväksi; korostaa, että tavoitteidensa saavuttamiseksi EU:n on kehitettävä kumppanuuteen perustuva lähestymistapa erityisesti paikallisten ja alueellisten viranomaisten suhteen;

Nuorten työllisyystilanne

| 81. | korostaa, että nuorten työllisyystilanne on riippuvainen yleisestä talouspolitiikasta; kehottaa jäsenvaltioita siirtymään investointeihin ja työpaikkojen luomiseen; korostaa, että säästötoimet, joihin liittyy esimerkiksi koulutusjärjestelmiin ja työpaikkojen luomiseen kohdistuvia leikkauksia, eivät auta nuoria ja saattavat vahingoittaa yhteiskuntaa ja taloutta pidemmän ajan kuluessa; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että nuorten työllisyystilanne on riippuvainen yleisestä talouspolitiikasta; kehottaa jäsenvaltioita siirtymään investointeihin ja työpaikkojen luomiseen; korostaa, että säästötoimet, joihin liittyy esimerkiksi koulutusjärjestelmiin ja työpaikkojen luomiseen kohdistuvia leikkauksia, eivät auta nuoria ja saattavat vahingoittaa yhteiskuntaa ja taloutta pidemmän ajan kuluessa;

| 82. | katsoo, että nuorisotyöttömyyden torjumiseen tähtäävien lippulaivahankkeiden, kuten "Nuoret liikkeellä" -aloitteen ja "Uudet taidot uusia työpaikkoja varten" -aloitteen, välille on luotava tiiviitä yhteyksiä; katsoo, että työmarkkinaosapuolet, yritysmaailman edustajat, paikallis- ja alueviranomaiset ja nuorisojärjestöt olisi otettava mukaan nuorisotyöttömyyden alentamista koskevan kestävän strategian laatimiseen ja että sen yhteydessä virallista ja epävirallista pätevöitymistä ilmentävät ja virallisten ja epävirallisten oppimisväylien sekä arkioppimisen kautta hankitut taidot on virallisesti tunnustettava vastavuoroisesti koko EU:ssa ja tunnustamisesta on annettava todistus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

82.

katsoo, että nuorisotyöttömyyden torjumiseen tähtäävien lippulaivahankkeiden, kuten "Nuoret liikkeellä" -aloitteen ja "Uudet taidot uusia työpaikkoja varten" -aloitteen, välille on luotava tiiviitä yhteyksiä; katsoo, että työmarkkinaosapuolet, yritysmaailman edustajat, paikallis- ja alueviranomaiset ja nuorisojärjestöt olisi otettava mukaan nuorisotyöttömyyden alentamista koskevan kestävän strategian laatimiseen ja että sen yhteydessä virallista ja epävirallista pätevöitymistä ilmentävät ja virallisten ja epävirallisten oppimisväylien sekä arkioppimisen kautta hankitut taidot on virallisesti tunnustettava vastavuoroisesti koko EU:ssa ja tunnustamisesta on annettava todistus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukaisesti;

| 83. | korostaa, että ILO:n mukaan nuorisotyöttömyyden syynä ei ole palkkojen ja niiden sivukustannusten taso, henkilöstön osallistumisoikeudet tai sosiaaliturvan taso, ja tähdentää, että talous- ja rahoituskriisin vuoksi nuorisotyöttömyydestä on tullut merkittävä haaste kaikkialla EU:ssa eivätkä EU ja jäsenvaltiot ole tähän mennessä puuttuneet siihen riittävästi; painottaa, että nuorisotyöttömyys aiheuttaa pitkällä aikavälillä hyvin suuren köyhyysriskin; korostaa laadukkaiden työpaikkojen tarvetta, jotta nuoria voidaan estää ajautumasta työtätekevien köyhien luokkaan; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että ILO:n mukaan nuorisotyöttömyyden syynä ei ole palkkojen ja niiden sivukustannusten taso, henkilöstön osallistumisoikeudet tai sosiaaliturvan taso, ja tähdentää, että talous- ja rahoituskriisin vuoksi nuorisotyöttömyydestä on tullut merkittävä haaste kaikkialla EU:ssa eivätkä EU ja jäsenvaltiot ole tähän mennessä puuttuneet siihen riittävästi; painottaa, että nuorisotyöttömyys aiheuttaa pitkällä aikavälillä hyvin suuren köyhyysriskin; korostaa laadukkaiden työpaikkojen tarvetta, jotta nuoria voidaan estää ajautumasta työtätekevien köyhien luokkaan;

| 84. | katsoo ehdottomasti, että kaikkiin työ- ja harjoittelusopimuksiin olisi sisällytettävä ensimmäisestä päivästä alkaen sosiaaliset oikeudet; ei hyväksy yhtään ehdotusta tästä periaatteesta poikkeamisesta; edellyttää, että irtisanomisaikoja ei saa lyhentää, että työehtosopimusten määräyksiä ja henkilöstön asemaa koskevia säännöksiä on sovellettava samoin kuin vakituisiin työntekijöihin ja että henkilöstön osallistumisoikeuksien ja yhdistymisvapauden on oltava voimassa rajoituksetta ensimmäisestä työpäivästä alkaen; |
| --- | --- |

84.

katsoo ehdottomasti, että kaikkiin työ- ja harjoittelusopimuksiin olisi sisällytettävä ensimmäisestä päivästä alkaen sosiaaliset oikeudet; ei hyväksy yhtään ehdotusta tästä periaatteesta poikkeamisesta; edellyttää, että irtisanomisaikoja ei saa lyhentää, että työehtosopimusten määräyksiä ja henkilöstön asemaa koskevia säännöksiä on sovellettava samoin kuin vakituisiin työntekijöihin ja että henkilöstön osallistumisoikeuksien ja yhdistymisvapauden on oltava voimassa rajoituksetta ensimmäisestä työpäivästä alkaen;

| 85. | kehottaa laatimaan toissijaisuusperiaatetta noudattaen EU:n puitteet epätyypillisiä ja epäsäännöllisiä työsuhteita koskevien oikeuksien ja suojatoimien määrittelemiseksi; |
| --- | --- |

85.

kehottaa laatimaan toissijaisuusperiaatetta noudattaen EU:n puitteet epätyypillisiä ja epäsäännöllisiä työsuhteita koskevien oikeuksien ja suojatoimien määrittelemiseksi;

| 86. | korostaa, että nuoria on suojeltava työpaikalla erityisesti ikään ja ammattikokemukseen perustuvalta syrjinnältä panemalla tehokkaasti täytäntöön direktiivi 2000/78/EY; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita laatimaan kansallisia strategioita nuorisotyöttömyyden torjumiseksi; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että nuoria on suojeltava työpaikalla erityisesti ikään ja ammattikokemukseen perustuvalta syrjinnältä panemalla tehokkaasti täytäntöön direktiivi 2000/78/EY; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita laatimaan kansallisia strategioita nuorisotyöttömyyden torjumiseksi;

| 87. | korostaa, että nuorten ensisijaiset toiveet ovat itsenäisyys, terveydenhoidon ja kunnollisen asunnon saatavuus kohtuulliseen hintaan sekä mahdollisuus opiskella, työskennellä ja kehittää itseään; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita poistamaan sosiaaliturvajärjestelmien saatavuuteen liittyvän ikään perustuvan syrjinnän; |
| --- | --- |

87.

korostaa, että nuorten ensisijaiset toiveet ovat itsenäisyys, terveydenhoidon ja kunnollisen asunnon saatavuus kohtuulliseen hintaan sekä mahdollisuus opiskella, työskennellä ja kehittää itseään; kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita poistamaan sosiaaliturvajärjestelmien saatavuuteen liittyvän ikään perustuvan syrjinnän;

| 88. | toistaa, että Eurooppa 2020 -strategian ja yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanossa tarvitaan konkreettisia ja varmennettavissa olevia tavoitteita sekä riittäviä rahoituskeinoja nuorisotyöttömyyden alentamiseksi; vaatii siksi, että jäsenvaltioiden olisi sitouduttava kansallisissa uudistusohjelmissaan nostamaan 15–25-vuotiaiden nuorten työllisyysastetta 10 prosentilla vuoteen 2014 mennessä ja nostamaan (koulutuksen ulkopuolella olevien) nuorten työllisyysaste 75 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

88.

toistaa, että Eurooppa 2020 -strategian ja yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanossa tarvitaan konkreettisia ja varmennettavissa olevia tavoitteita sekä riittäviä rahoituskeinoja nuorisotyöttömyyden alentamiseksi; vaatii siksi, että jäsenvaltioiden olisi sitouduttava kansallisissa uudistusohjelmissaan nostamaan 15–25-vuotiaiden nuorten työllisyysastetta 10 prosentilla vuoteen 2014 mennessä ja nostamaan (koulutuksen ulkopuolella olevien) nuorten työllisyysaste 75 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä;

| 89. | toteaa, että vuoteen 2020 mennessä noin 35 prosenttia kaikista avoimiksi tulevista työpaikoista edellyttää paitsi pätevyyttä, myös sopeutumis- ja innovaatiokykyä, joten niiden 30–34-vuotiaiden osuus, joilla on korkeakoulututkinto tai tähän rinnastettava tutkinto, on pyrittävä intensiivisesti nostamaan vähintään 40 prosenttiin; |
| --- | --- |

89.

toteaa, että vuoteen 2020 mennessä noin 35 prosenttia kaikista avoimiksi tulevista työpaikoista edellyttää paitsi pätevyyttä, myös sopeutumis- ja innovaatiokykyä, joten niiden 30–34-vuotiaiden osuus, joilla on korkeakoulututkinto tai tähän rinnastettava tutkinto, on pyrittävä intensiivisesti nostamaan vähintään 40 prosenttiin;

| 90. | toteaa, että yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla ja että komission olisi tuettava ja seurattava kansallisen tason toimia avoimella koordinointimenetelmällä; katsoo, että komission olisi valvottava aloitteessa ehdotettuja kohderyhmiä ja indikaattoreita ja mitattava selkeiden indikaattoreiden avulla toteutuksen aikana saavutettavaa edistystä; |
| --- | --- |

90.

toteaa, että yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla ja että komission olisi tuettava ja seurattava kansallisen tason toimia avoimella koordinointimenetelmällä; katsoo, että komission olisi valvottava aloitteessa ehdotettuja kohderyhmiä ja indikaattoreita ja mitattava selkeiden indikaattoreiden avulla toteutuksen aikana saavutettavaa edistystä;

| 91. | katsoo, että jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä tarjotakseen mahdollisimman paljon tietoa, valinnanvaraa ja koulutusta nuorten auttamiseksi hyödyntämään kaikkia mahdollisuuksiaan, mutta uskoo vahvasti, että tästä tehtävästä suoriutuvat parhaiten jokaisessa jäsenvaltiossa paikallisella tasolla työskentelevät henkilöt; |
| --- | --- |

91.

katsoo, että jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä tarjotakseen mahdollisimman paljon tietoa, valinnanvaraa ja koulutusta nuorten auttamiseksi hyödyntämään kaikkia mahdollisuuksiaan, mutta uskoo vahvasti, että tästä tehtävästä suoriutuvat parhaiten jokaisessa jäsenvaltiossa paikallisella tasolla työskentelevät henkilöt;

| 92. | katsoo, että on kehitettävä edelleen laadukkaita ammatinvalintapalveluja; korostaa, että on tärkeää saada työmarkkinaosapuolet osallistumaan niiden suunnitteluun, organisointiin, toteutukseen ja rahoitukseen, jotta voidaan varmistaa niiden soveltuvuus työmarkkinoille ja tehokkuus; |
| --- | --- |

92.

katsoo, että on kehitettävä edelleen laadukkaita ammatinvalintapalveluja; korostaa, että on tärkeää saada työmarkkinaosapuolet osallistumaan niiden suunnitteluun, organisointiin, toteutukseen ja rahoitukseen, jotta voidaan varmistaa niiden soveltuvuus työmarkkinoille ja tehokkuus;

| 93. | painottaa, että on tärkeää, että yritykset ryhtyvät yhteiskuntavastuunsa mukaisesti toimiin tukeakseen nuoria järkevässä ammatinvalinnassa ottaen huomioon sekä kansalliset että Euroopan unionin työmarkkinat, ja toteaa, että näiden toimien lisäksi voitaisiin järjestää työharjoittelumahdollisuuksia; |
| --- | --- |

93.

painottaa, että on tärkeää, että yritykset ryhtyvät yhteiskuntavastuunsa mukaisesti toimiin tukeakseen nuoria järkevässä ammatinvalinnassa ottaen huomioon sekä kansalliset että Euroopan unionin työmarkkinat, ja toteaa, että näiden toimien lisäksi voitaisiin järjestää työharjoittelumahdollisuuksia;

| 94. | katsoo, että ammatinvalinnan sukupuolisidonnaisuus on edelleen voimakasta ja että tämä tekijä lisää sukupuolten välistä eriarvoisuutta; korostaa, että tällä on vaikutusta sekä naisten työttömyyteen että köyhyyteen; korostaa, että tällainen sukupuoleen perustuva syrjintä on lopetettava; |
| --- | --- |

94.

katsoo, että ammatinvalinnan sukupuolisidonnaisuus on edelleen voimakasta ja että tämä tekijä lisää sukupuolten välistä eriarvoisuutta; korostaa, että tällä on vaikutusta sekä naisten työttömyyteen että köyhyyteen; korostaa, että tällainen sukupuoleen perustuva syrjintä on lopetettava;

| 95. | tähdentää, että on ryhdyttävä toimiin, joilla voidaan antaa kattava kuva mahdollisista koulutusväylistä ja myöhemmistä uramahdollisuuksista esimerkiksi käyttämällä hyväksi tasa-arvoneuvojia, ja että erityisesti tyttöjä on jo varhain kannustettava ja tuettava kiinnostumaan oppiaineista, joissa keskitytään matematiikkaan, tietotekniikkaan, luonnontieteisiin ja tekniikkaan, sekä aloista, joilla on strateginen merkitys ammatillisen kehityksen kannalta, ja poikia kasvatus-, hoito- ja sosiaalialan ammateista; |
| --- | --- |

95.

tähdentää, että on ryhdyttävä toimiin, joilla voidaan antaa kattava kuva mahdollisista koulutusväylistä ja myöhemmistä uramahdollisuuksista esimerkiksi käyttämällä hyväksi tasa-arvoneuvojia, ja että erityisesti tyttöjä on jo varhain kannustettava ja tuettava kiinnostumaan oppiaineista, joissa keskitytään matematiikkaan, tietotekniikkaan, luonnontieteisiin ja tekniikkaan, sekä aloista, joilla on strateginen merkitys ammatillisen kehityksen kannalta, ja poikia kasvatus-, hoito- ja sosiaalialan ammateista;

| 96. | toteaa, että kun otetaan huomioon tuleva pätevän työvoiman pula, varsinkin tyttöjen ja naisten potentiaalia on tuettava erityistoimin ja käynnistettävä erityisiä tukiohjelmia, joilla kannustetaan tyttöjen valmistautumista luonnontieteellisiin ja teknisiin ammatteihin; |
| --- | --- |

96.

toteaa, että kun otetaan huomioon tuleva pätevän työvoiman pula, varsinkin tyttöjen ja naisten potentiaalia on tuettava erityistoimin ja käynnistettävä erityisiä tukiohjelmia, joilla kannustetaan tyttöjen valmistautumista luonnontieteellisiin ja teknisiin ammatteihin;

| 97. | ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan investointipankin roolin kasvattamiseen laadittaessa rahoitusohjelmia opiskelijoille ja tuettaessa nuorten itsenäistä yrittäjyyttä; katsoo, että EIP:n roolia olisi kasvatettava vielä enemmän siten, että se investoisi valikoivasti jäsenvaltioiden runsaasti lisäarvoa tuottaville aloille ja etenkin sellaisiin yrityksiin, jotka ponnistelevat eniten palkatakseen nuoria ja antaakseen heille korkealaatuista koulutusta; |
| --- | --- |

97.

ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan investointipankin roolin kasvattamiseen laadittaessa rahoitusohjelmia opiskelijoille ja tuettaessa nuorten itsenäistä yrittäjyyttä; katsoo, että EIP:n roolia olisi kasvatettava vielä enemmän siten, että se investoisi valikoivasti jäsenvaltioiden runsaasti lisäarvoa tuottaville aloille ja etenkin sellaisiin yrityksiin, jotka ponnistelevat eniten palkatakseen nuoria ja antaakseen heille korkealaatuista koulutusta;

| 98. | korostaa, että nuoria, joilla on muita heikommat lähtökohdat, ja varsinkin nuoria, joilla ei ole työ- tai koulutuspaikkaa, on autettava ja jopa ohjattava heidän yksilöllisten tarpeidensa tunnistamiseksi, jotta voidaan edistää heidän integroitumistaan työmarkkinoille ja pääsyään laadukkaisiin työpaikkoihin; |
| --- | --- |

98.

korostaa, että nuoria, joilla on muita heikommat lähtökohdat, ja varsinkin nuoria, joilla ei ole työ- tai koulutuspaikkaa, on autettava ja jopa ohjattava heidän yksilöllisten tarpeidensa tunnistamiseksi, jotta voidaan edistää heidän integroitumistaan työmarkkinoille ja pääsyään laadukkaisiin työpaikkoihin;

| 99. | katsoo, että ilmaiset julkisesti tuetut koulutuspaikat ja koulutusta tukevien avustusten standardoitu järjestelmä voivat olla tehokas väline erityisen heikossa asemassa olevien nuorten integroimiseksi työmarkkinoille; |
| --- | --- |

99.

katsoo, että ilmaiset julkisesti tuetut koulutuspaikat ja koulutusta tukevien avustusten standardoitu järjestelmä voivat olla tehokas väline erityisen heikossa asemassa olevien nuorten integroimiseksi työmarkkinoille;

| 100. | korostaa kuitenkin, että ensimmäinen integroituminen työmarkkinoille on merkityksellinen ja että integrointitoimenpiteillä on tähdättävä tavallisille työmarkkinoille pääsyn edistämiseen varhaisesta vaiheesta lähtien ja niitä on tuettava yksilön tarpeisiin keskittyvillä tukitoimilla; |
| --- | --- |

100.

korostaa kuitenkin, että ensimmäinen integroituminen työmarkkinoille on merkityksellinen ja että integrointitoimenpiteillä on tähdättävä tavallisille työmarkkinoille pääsyn edistämiseen varhaisesta vaiheesta lähtien ja niitä on tuettava yksilön tarpeisiin keskittyvillä tukitoimilla;

| 101. | korostaa, että köyhien nuorten on erityisen vaikea viettää aikaa ulkomailla taloudellisten ja kieleen liittyvien rajoitusten sekä joissakin tapauksissa syrjinnän vuoksi; on vakuuttunut siitä, että taloudellista tukea on myönnettävä erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeisiin; |
| --- | --- |

101.

korostaa, että köyhien nuorten on erityisen vaikea viettää aikaa ulkomailla taloudellisten ja kieleen liittyvien rajoitusten sekä joissakin tapauksissa syrjinnän vuoksi; on vakuuttunut siitä, että taloudellista tukea on myönnettävä erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tarpeisiin;

| 102. | korostaa, että on tärkeää luoda työtilaisuuksia vammaisille nuorille perustamalla asianmukaisesti mukautettuja koulutusohjelmia ja edistää nykyistä enemmän tämän merkittävän nuorten ryhmän työllistämistukien myöntämistä, jotta heitä voidaan auttaa integroitumaan paremmin ja toteuttamaan omaa potentiaaliaan yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

102.

korostaa, että on tärkeää luoda työtilaisuuksia vammaisille nuorille perustamalla asianmukaisesti mukautettuja koulutusohjelmia ja edistää nykyistä enemmän tämän merkittävän nuorten ryhmän työllistämistukien myöntämistä, jotta heitä voidaan auttaa integroitumaan paremmin ja toteuttamaan omaa potentiaaliaan yhteiskunnassa;

| 103. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään tiedottamista yleissivistävistä ja ammatillisista koulutusmahdollisuuksista vammaisille nuorille esimerkiksi Euroopan vammaisfoorumin ja Erasmus-verkoston yhteisen Exchange Ability -hankkeen yhteydessä; |
| --- | --- |

103.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään tiedottamista yleissivistävistä ja ammatillisista koulutusmahdollisuuksista vammaisille nuorille esimerkiksi Euroopan vammaisfoorumin ja Erasmus-verkoston yhteisen Exchange Ability -hankkeen yhteydessä;

| 104. | korostaa, että Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön työohjelmaan 2009–2012 sisältyy erityinen hanke "vammaisten tai terveysongelmista kärsivien nuorten aktiivinen osallistaminen", ja korostaa niiden koulutuskeskusten ratkaisevaa asemaa, jotka tarjoavat vammaisille ja laitoshoidossa kasvaneille nuorille koulutusta sosiaalisten ja ammatillisten taitojen hankkimiseksi; kehottaa tukemaan näiden koulutuskeskusten kehittämistä ja hyödyntämistä tarvittaessa; |
| --- | --- |

104.

korostaa, että Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön työohjelmaan 2009–2012 sisältyy erityinen hanke "vammaisten tai terveysongelmista kärsivien nuorten aktiivinen osallistaminen", ja korostaa niiden koulutuskeskusten ratkaisevaa asemaa, jotka tarjoavat vammaisille ja laitoshoidossa kasvaneille nuorille koulutusta sosiaalisten ja ammatillisten taitojen hankkimiseksi; kehottaa tukemaan näiden koulutuskeskusten kehittämistä ja hyödyntämistä tarvittaessa;

| 105. | katsoo tarpeelliseksi toteuttaa toimia, joilla selvitetään kansallisella ja Euroopan unionin tasolla kattavasti sitä ilmiötä, että tietyt nuoret ovat ilman työtä ja yleissivistävää tai ammatillista koulutusta; kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa selvittämään nuorten syrjäytymisen syitä ja suosittelemaan keinoja nuorten integroimiseksi uudelleen ja tämän ongelman ratkaisemiseksi pyrkimällä saavuttamaan seuraavien kymmenen vuoden aikana eurooppalaisen työvoiman työllistymis- ja kilpailukykytavoitteet ja vähentämään koulunsa keskeyttävien määrää; |
| --- | --- |

105.

katsoo tarpeelliseksi toteuttaa toimia, joilla selvitetään kansallisella ja Euroopan unionin tasolla kattavasti sitä ilmiötä, että tietyt nuoret ovat ilman työtä ja yleissivistävää tai ammatillista koulutusta; kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa selvittämään nuorten syrjäytymisen syitä ja suosittelemaan keinoja nuorten integroimiseksi uudelleen ja tämän ongelman ratkaisemiseksi pyrkimällä saavuttamaan seuraavien kymmenen vuoden aikana eurooppalaisen työvoiman työllistymis- ja kilpailukykytavoitteet ja vähentämään koulunsa keskeyttävien määrää;

| 106. | korostaa, että työharjoittelu on kaikissa ammatinvalinnan vaiheissa sopiva keino ammatin löytämiseksi, ja kiinnittää jälleen kerran huomiota tarpeeseen asettaa työharjoittelulle vähimmäisvaatimukset, kuten esimerkiksi toimeentulo ja sosiaaliset oikeudet, sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturvajärjestelyt, jotta voidaan parantaa harjoittelujaksojen laatua ja varmistaa niiden koulutuksellinen arvo; |
| --- | --- |

106.

korostaa, että työharjoittelu on kaikissa ammatinvalinnan vaiheissa sopiva keino ammatin löytämiseksi, ja kiinnittää jälleen kerran huomiota tarpeeseen asettaa työharjoittelulle vähimmäisvaatimukset, kuten esimerkiksi toimeentulo ja sosiaaliset oikeudet, sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturvajärjestelyt, jotta voidaan parantaa harjoittelujaksojen laatua ja varmistaa niiden koulutuksellinen arvo;

| 107. | toistaa näkemyksensä siitä, että työharjoittelulla ei saa korvata varsinaisia työpaikkoja ja että niiden kesto on rajoitettava tiukasti; korostaa, että työharjoittelua varten tarvitaan kiireesti oikeudellisesti sitovat eurooppalaiset laatupuitteet, jotka kattavat kaikki yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen muodot, jotta harjoittelijoita ei voida käyttää hyväksi, ja että komission on esitettävä toimintasuunnitelma, jossa kuvataan, kuinka laatupuitteet pannaan täytäntöön, sekä suunnitelman aikataulu; |
| --- | --- |

107.

toistaa näkemyksensä siitä, että työharjoittelulla ei saa korvata varsinaisia työpaikkoja ja että niiden kesto on rajoitettava tiukasti; korostaa, että työharjoittelua varten tarvitaan kiireesti oikeudellisesti sitovat eurooppalaiset laatupuitteet, jotka kattavat kaikki yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen muodot, jotta harjoittelijoita ei voida käyttää hyväksi, ja että komission on esitettävä toimintasuunnitelma, jossa kuvataan, kuinka laatupuitteet pannaan täytäntöön, sekä suunnitelman aikataulu;

| 108. | suhtautuu myönteisesti "Eka Eures-työpaikka" -aloitteeseen, jolla tuetaan työntekijöiden liikkuvuutta, ja katsoo, että se olisi liitettävä tiiviisti eurooppalaiseen avointen työpaikkojen seurantavälineeseen, jotta työntekijät ja työnantajat saavat kattavan ja avoimen yleiskuvan EU:n työmarkkinoista ja jotta avoimiin työpaikkoihin voidaan löytää mahdollisimman nopeasti sopivia henkilöitä; huomauttaa kuitenkin, että tämä ei saa johtaa aivovuotoon joistakin EU:n osista; |
| --- | --- |

108.

suhtautuu myönteisesti "Eka Eures-työpaikka" -aloitteeseen, jolla tuetaan työntekijöiden liikkuvuutta, ja katsoo, että se olisi liitettävä tiiviisti eurooppalaiseen avointen työpaikkojen seurantavälineeseen, jotta työntekijät ja työnantajat saavat kattavan ja avoimen yleiskuvan EU:n työmarkkinoista ja jotta avoimiin työpaikkoihin voidaan löytää mahdollisimman nopeasti sopivia henkilöitä; huomauttaa kuitenkin, että tämä ei saa johtaa aivovuotoon joistakin EU:n osista;

| 109. | painottaa, että EU:n koordinoimat aktiiviset työmarkkinatoimet, kuten julkisesti tuettavat työllistämisohjelmat nuorille, sekä uusien, kestävien, hyvien ja asianmukaisesti palkattujen työpaikkojen luominen ja uusien yritysten perustaminen, yrityskulttuurin edistäminen kouluissa, kannustimet uusien aloitteiden käynnistämiseen, tekninen tuki yritysten perustamiseen, hallinnon yksinkertaistaminen menettelyjen nopeuttamiseksi, paikalliset palveluverkostot hallinnon helpottamiseksi, yhteydet korkeakouluihin ja tutkimuslaitoksiin tuote- ja prosessi-innovaatioiden edistämiseksi, vapaaehtoistyön tunnustaminen työkokemukseksi sekä yrittäjyyden edistäminen ovat kaikki nuorisotyöttömyyden torjumisen ja osallistavan kasvun välttämättömiä edellytyksiä; |
| --- | --- |

109.

painottaa, että EU:n koordinoimat aktiiviset työmarkkinatoimet, kuten julkisesti tuettavat työllistämisohjelmat nuorille, sekä uusien, kestävien, hyvien ja asianmukaisesti palkattujen työpaikkojen luominen ja uusien yritysten perustaminen, yrityskulttuurin edistäminen kouluissa, kannustimet uusien aloitteiden käynnistämiseen, tekninen tuki yritysten perustamiseen, hallinnon yksinkertaistaminen menettelyjen nopeuttamiseksi, paikalliset palveluverkostot hallinnon helpottamiseksi, yhteydet korkeakouluihin ja tutkimuslaitoksiin tuote- ja prosessi-innovaatioiden edistämiseksi, vapaaehtoistyön tunnustaminen työkokemukseksi sekä yrittäjyyden edistäminen ovat kaikki nuorisotyöttömyyden torjumisen ja osallistavan kasvun välttämättömiä edellytyksiä;

| 110. | korostaa epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen sekä vapaaehtoistyön merkitystä nuorten kehitykselle; korostaa, että näin hankitut taidot sekä tarjoavat mahdollisuuksia työelämään pääsyyn että antavat nuorille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti yhteiskuntaelämään ja ottaa vastuuta elämästään; |
| --- | --- |

110.

korostaa epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen sekä vapaaehtoistyön merkitystä nuorten kehitykselle; korostaa, että näin hankitut taidot sekä tarjoavat mahdollisuuksia työelämään pääsyyn että antavat nuorille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti yhteiskuntaelämään ja ottaa vastuuta elämästään;

| 111. | korostaa, että Nuoret liikkeellä -aloitteen lopullisena tavoitteena ei ole ainoastaan Euroopan koulutusjärjestelmien parantaminen sekä nuorten työllistettävyyden edistäminen, vaan myös sellaisen sosiaalisen ympäristön luominen, jossa jokainen nuori voi hyödyntää omaa potentiaaliaan ja toteuttaa pyrkimyksiään; |
| --- | --- |

111.

korostaa, että Nuoret liikkeellä -aloitteen lopullisena tavoitteena ei ole ainoastaan Euroopan koulutusjärjestelmien parantaminen sekä nuorten työllistettävyyden edistäminen, vaan myös sellaisen sosiaalisen ympäristön luominen, jossa jokainen nuori voi hyödyntää omaa potentiaaliaan ja toteuttaa pyrkimyksiään;

*

* *

| 112. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

112.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0166.

(2)  EUVL L 17, 22.1.2010, s. 43.

(3)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  EUVL C 135, 26.5.2010, s. 2 ja s. 8.

(5)  EUVL C 326, 3.12.2010, s. 9.

(6)  CdR 292/2010.

(7)  SOC/395.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/89

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Varhaisoppiminen

P7_TA(2011)0231

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 varhaisoppimisesta Euroopan unionissa (2010/2159(INI))

2012/C 377 E/10

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen ja erityisesti sen 3, 18 ja 29 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen ja erityisesti sen 3, 18 ja 29 artiklan,

| — | ottaa huomioon vammaisten oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 1720/2006/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 1720/2006/EY (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Varhaiskasvatuksella parhaat mahdolliset lähtökohdat lasten tulevaisuudelle" (KOM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Varhaiskasvatuksella parhaat mahdolliset lähtökohdat lasten tulevaisuudelle" (KOM(2011)0066),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille eurooppalaisten koulutusjärjestelmien tehokkuudesta ja tasapuolisuudesta (KOM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille eurooppalaisten koulutusjärjestelmien tehokkuudesta ja tasapuolisuudesta (KOM(2006)0481),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon pienten lasten hoidosta ja koulutuksesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2010 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon pienten lasten hoidosta ja koulutuksesta (2),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta (3),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät maahanmuuttajataustaisten lasten koulutuksesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät maahanmuuttajataustaisten lasten koulutuksesta (4),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (5),

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 21. marraskuuta 2008 antamat päätelmät "Nuorten valmistaminen 2000-lukuun: koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma" (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 21. marraskuuta 2008 antamat päätelmät "Nuorten valmistaminen 2000-lukuun: koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma" (6),

| — | ottaa huomioon Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman opettajankoulutuksen laadun parantamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman opettajankoulutuksen laadun parantamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman monikielisyydestä: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus" (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman monikielisyydestä: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus" (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A7-0099/2011),

| A. | ottaa huomioon, että lasten varhaisoppiminen luo perustan menestyksekkäälle elinikäiselle oppimiselle, joka on keskeistä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lasten varhaisoppiminen luo perustan menestyksekkäälle elinikäiselle oppimiselle, joka on keskeistä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi,

| B. | ottaa huomioon, että aivan pienet lapset ovat erityisen tiedonhaluisia, oppimiskykyisiä ja vastaanottavaisia ja että tuolloin kehittyvät tärkeät taidot, kuten kielelliset ja ilmaisutaidot, sekä sosiaaliset taidot; katsoo, että tässä iässä luodaan perusta tulevalle koulumenestykselle ja ammatilliselle uralle, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että aivan pienet lapset ovat erityisen tiedonhaluisia, oppimiskykyisiä ja vastaanottavaisia ja että tuolloin kehittyvät tärkeät taidot, kuten kielelliset ja ilmaisutaidot, sekä sosiaaliset taidot; katsoo, että tässä iässä luodaan perusta tulevalle koulumenestykselle ja ammatilliselle uralle,

| C. | toteaa, että varhaiskasvatus on järjestetty eri puolilla EU:ta eri tavoin ja että "laadulla" on useita määritelmiä, joihin heijastuvat voimakkaasti jäsenvaltioiden ja alueiden kulttuuriset arvot ja niiden tulkinta "lapsuudesta", |
| --- | --- |

C.

toteaa, että varhaiskasvatus on järjestetty eri puolilla EU:ta eri tavoin ja että "laadulla" on useita määritelmiä, joihin heijastuvat voimakkaasti jäsenvaltioiden ja alueiden kulttuuriset arvot ja niiden tulkinta "lapsuudesta",

| D. | ottaa huomioon, että köyhyyden ja vähäosaisuuden ja heikon koulumenestyksen välillä on selvä yhteys, ja että tällaisen taustan omaavien perheiden on osoitettu hyötyvän eniten varhaiskasvatuspalveluista, toteaa, että vähäosaiset ryhmät käyttävät varhaiskasvatuspalveluja todennäköisesti muita vähemmän saatavuuteen ja kustannuksiin liittyvistä syistä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että köyhyyden ja vähäosaisuuden ja heikon koulumenestyksen välillä on selvä yhteys, ja että tällaisen taustan omaavien perheiden on osoitettu hyötyvän eniten varhaiskasvatuspalveluista, toteaa, että vähäosaiset ryhmät käyttävät varhaiskasvatuspalveluja todennäköisesti muita vähemmän saatavuuteen ja kustannuksiin liittyvistä syistä,

| E. | ottaa huomioon, että varhaiskasvatukseen kiinnitetään yleensä vähemmän huomiota ja siihen panostetaan vähemmän kuin muuhun koulutukseen, vaikka on selvää näyttöä siitä, että siihen panostaminen kannattaa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että varhaiskasvatukseen kiinnitetään yleensä vähemmän huomiota ja siihen panostetaan vähemmän kuin muuhun koulutukseen, vaikka on selvää näyttöä siitä, että siihen panostaminen kannattaa,

| F. | huomauttaa, että varhaiskasvatuksen tavoitteet ovat usein liian työmarkkinakeskeisiä, sillä niissä painotetaan liikaa tarvetta lisätä työssäkäyvien naisten määrää ja liian vähän lapsen tarpeita ja etua, |
| --- | --- |

F.

huomauttaa, että varhaiskasvatuksen tavoitteet ovat usein liian työmarkkinakeskeisiä, sillä niissä painotetaan liikaa tarvetta lisätä työssäkäyvien naisten määrää ja liian vähän lapsen tarpeita ja etua,

| G. | toteaa, että monissa kotitalouksissa on hyvin vaikea yhdistää perhevelvollisuudet ja työssäkäynti erityisesti nykyisillä muuttuvilla työmarkkinoilla, joilla työntekijät joutuvat esimerkiksi noudattamaan epätyypillisiä ja joustavia työaikamalleja ja joilla epävarmojen työsuhteiden osuus on kasvanut, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että monissa kotitalouksissa on hyvin vaikea yhdistää perhevelvollisuudet ja työssäkäynti erityisesti nykyisillä muuttuvilla työmarkkinoilla, joilla työntekijät joutuvat esimerkiksi noudattamaan epätyypillisiä ja joustavia työaikamalleja ja joilla epävarmojen työsuhteiden osuus on kasvanut,

| H. | ottaa huomioon, että vanhempien ja lasten hyvinvoinnin ja pikkulapsille tarkoitettujen palvelujen määrällisen ja laadullisen tarjonnan välillä on selkeä yhteys, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vanhempien ja lasten hyvinvoinnin ja pikkulapsille tarkoitettujen palvelujen määrällisen ja laadullisen tarjonnan välillä on selkeä yhteys,

| I. | toteaa, että lastenhoito on perinteisesti nähty naiselle luonnostaan kuuluvana tehtävänä, minkä vuoksi naiset ovat yliedustettuina varhaiskasvatustyössä, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että lastenhoito on perinteisesti nähty naiselle luonnostaan kuuluvana tehtävänä, minkä vuoksi naiset ovat yliedustettuina varhaiskasvatustyössä,

| J. | huomauttaa, että varhaiskasvattajien pätevyys vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden ja erityyppisten palveluntarjoajien välillä ja että useimmissa jäsenvaltioissa esiopetuksen järjestäjien ei ole pakko palkata työntekijöitä, joilla on tietty pätevyys, |
| --- | --- |

J.

huomauttaa, että varhaiskasvattajien pätevyys vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden ja erityyppisten palveluntarjoajien välillä ja että useimmissa jäsenvaltioissa esiopetuksen järjestäjien ei ole pakko palkata työntekijöitä, joilla on tietty pätevyys,

| K. | ottaa huomioon, että EU:n tasolla pienten lasten kasvatuksesta on tehty vain vähän tutkimuksia, joita voitaisiin käyttää tukena EU:n laajuisen varhaiskasvatuspolitiikan kehittämisessä ja harjoittamisessa, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n tasolla pienten lasten kasvatuksesta on tehty vain vähän tutkimuksia, joita voitaisiin käyttää tukena EU:n laajuisen varhaiskasvatuspolitiikan kehittämisessä ja harjoittamisessa,

Lapsikeskeinen näkökulma

| 1. | pitää myönteisinä Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettuja tavoitteita, joiden mukaan jäsenvaltioiden olisi tarjottava lastenhoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista; katsoo kuitenkin, että neuvoston ja komission on tarkistettava ja päivitettävä näitä tavoitteita asettamalla lapsen tarpeet ja etu varhaiskasvatuspolitiikan keskiöön; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisinä Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmissä asetettuja tavoitteita, joiden mukaan jäsenvaltioiden olisi tarjottava lastenhoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista; katsoo kuitenkin, että neuvoston ja komission on tarkistettava ja päivitettävä näitä tavoitteita asettamalla lapsen tarpeet ja etu varhaiskasvatuspolitiikan keskiöön;

| 2. | myöntää, että Eurooppa 2020 -strategia, jolla pyritään luomaan osallistava yhteiskunta nostamalla työllisyysastetta, pienentämällä koulunkäynnin keskeyttäneiden osuutta ja vähentämällä köyhyyttä, ei voi onnistua tavoitteissaan, jolleivät kaikki lapset saa hyviä lähtökohtia elämässään; |
| --- | --- |

2.

myöntää, että Eurooppa 2020 -strategia, jolla pyritään luomaan osallistava yhteiskunta nostamalla työllisyysastetta, pienentämällä koulunkäynnin keskeyttäneiden osuutta ja vähentämällä köyhyyttä, ei voi onnistua tavoitteissaan, jolleivät kaikki lapset saa hyviä lähtökohtia elämässään;

| 3. | panee merkille, että varhaislapsuus on ratkaisevan tärkeää aikaa kognitiiviselle, sensoriselle ja motoriselle kehitykselle sekä tunne-elämän ja persoonallisuuden kehitykselle ja kielen omaksumiselle ja että se luo perustan myös elinikäiselle oppimiselle; toteaa, että varhaiskasvatuksella tuetaan lasten mielen ja ruumiin terveyden kehitystä ja annetaan heille mahdollisuus tulla tasapainoisemmiksi ihmisiksi; suosittaa sen vuoksi, että jäsenvaltiot harkitsisivat koulun aloittamista edeltävän esikouluvuoden säätämistä pakolliseksi; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että varhaislapsuus on ratkaisevan tärkeää aikaa kognitiiviselle, sensoriselle ja motoriselle kehitykselle sekä tunne-elämän ja persoonallisuuden kehitykselle ja kielen omaksumiselle ja että se luo perustan myös elinikäiselle oppimiselle; toteaa, että varhaiskasvatuksella tuetaan lasten mielen ja ruumiin terveyden kehitystä ja annetaan heille mahdollisuus tulla tasapainoisemmiksi ihmisiksi; suosittaa sen vuoksi, että jäsenvaltiot harkitsisivat koulun aloittamista edeltävän esikouluvuoden säätämistä pakolliseksi;

| 4. | korostaa, että varhain omaksutuilla terveellisillä elintavoilla, kuten terveellisillä ruokailutottumuksilla ja tarkoituksenmukaisella ja tasapainoisella liikunnalla, voi olla suuri vaikutus ruumiilliseen ja henkiseen kehitykseen ja ne voivat olla elinikäisen terveyden kannalta ratkaiseva tekijä; pitää huolestuttavana, että lapset omistautuvat liian varhain liian intensiivisesti tietyille urheilulajeille, joissa tärkeintä ovat hyvät tulokset; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että varhain omaksutuilla terveellisillä elintavoilla, kuten terveellisillä ruokailutottumuksilla ja tarkoituksenmukaisella ja tasapainoisella liikunnalla, voi olla suuri vaikutus ruumiilliseen ja henkiseen kehitykseen ja ne voivat olla elinikäisen terveyden kannalta ratkaiseva tekijä; pitää huolestuttavana, että lapset omistautuvat liian varhain liian intensiivisesti tietyille urheilulajeille, joissa tärkeintä ovat hyvät tulokset;

| 5. | korostaa jälleen esikouluiässä tapahtuvan oppimisen yleistä merkitystä ja erityisesti sen merkitystä kielitaidolle, monikielisyydelle ja kielten moninaisuudelle; |
| --- | --- |

5.

korostaa jälleen esikouluiässä tapahtuvan oppimisen yleistä merkitystä ja erityisesti sen merkitystä kielitaidolle, monikielisyydelle ja kielten moninaisuudelle;

| 6. | kannattaa innovatiivisten pedagogisten mallien soveltamista ja tukemista kieltenopetuksessa ja varsinkin monikielisissä päiväkodeissa ja esikouluissa, joilla on tarkoitus toteuttaa vuoden 2002 Barcelonan tavoitteet, joihin kuuluvat alueellisten ja vähemmistökielten sekä naapurialueiden kielten oppiminen; |
| --- | --- |

6.

kannattaa innovatiivisten pedagogisten mallien soveltamista ja tukemista kieltenopetuksessa ja varsinkin monikielisissä päiväkodeissa ja esikouluissa, joilla on tarkoitus toteuttaa vuoden 2002 Barcelonan tavoitteet, joihin kuuluvat alueellisten ja vähemmistökielten sekä naapurialueiden kielten oppiminen;

| 7. | kiinnittää huomiota tarpeeseen lisätä kasvatuspalveluja (iltapäivähoitopaikkoja), joissa lapsista huolehditaan esikouluopetuksen jälkeen, sekä optimoida tällaiset palvelut; |
| --- | --- |

7.

kiinnittää huomiota tarpeeseen lisätä kasvatuspalveluja (iltapäivähoitopaikkoja), joissa lapsista huolehditaan esikouluopetuksen jälkeen, sekä optimoida tällaiset palvelut;

| 8. | korostaa, että koulutuksen ja kasvatuksen lisäksi kaikilla lapsilla on oikeus lepoon, vapaa-aikaan ja leikkiin; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että koulutuksen ja kasvatuksen lisäksi kaikilla lapsilla on oikeus lepoon, vapaa-aikaan ja leikkiin;

Varhaiskasvatuksen järjestäminen kaikille

| 9. | panee merkille, että 12. toukokuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien mukaan koulutukseen liittyvää eriarvoisuutta olisi purettava tarjoamalla laadukasta varhaiskasvatusta ja kohdennettua tukea ja tukemalla osallistavaa koulutusta; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että 12. toukokuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien mukaan koulutukseen liittyvää eriarvoisuutta olisi purettava tarjoamalla laadukasta varhaiskasvatusta ja kohdennettua tukea ja tukemalla osallistavaa koulutusta;

| 10. | myöntää, että vaikka vähäosaiset yhteiskuntaryhmät voivat hyötyä lisäavusta, varhaiskasvatusta olisi mieluiten järjestettävä kaikille vanhemmille ja lapsille taustasta tai varallisuudesta riippumatta; |
| --- | --- |

10.

myöntää, että vaikka vähäosaiset yhteiskuntaryhmät voivat hyötyä lisäavusta, varhaiskasvatusta olisi mieluiten järjestettävä kaikille vanhemmille ja lapsille taustasta tai varallisuudesta riippumatta;

| 11. | korostaa, että vammaisten lasten olisi mahdollisuuksien mukaan saatava valtavirran varhaiskasvatuspalveluja ja että heille olisi tarvittaessa tarjottava asiantuntijoiden lisäapua; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että vammaisten lasten olisi mahdollisuuksien mukaan saatava valtavirran varhaiskasvatuspalveluja ja että heille olisi tarvittaessa tarjottava asiantuntijoiden lisäapua;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan YK:n vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen pikaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan YK:n vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen pikaisesti täytäntöön;

| 13. | painottaa, että jäsenvaltioiden olisi huolehdittava esikouluikäisille tarkoitetuista monipuolisista pedagogisista malleista esikoulujen opetusohjelmassa ja niihin liittyvästä käytännön toteutuksesta; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että jäsenvaltioiden olisi huolehdittava esikouluikäisille tarkoitetuista monipuolisista pedagogisista malleista esikoulujen opetusohjelmassa ja niihin liittyvästä käytännön toteutuksesta;

Vanhempien panos

| 14. | korostaa, että äideillä ja isillä on samanarvoisten kumppanien rooli varhaiskasvatuksessa; katsoo, että varhaiskasvatuspalvelujen olisi oltava täysin osallistavia ja niihin olisi otettava mukaan kaikki työntekijät, vanhemmat ja mahdollisuuksien mukaan myös itse lapset; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että äideillä ja isillä on samanarvoisten kumppanien rooli varhaiskasvatuksessa; katsoo, että varhaiskasvatuspalvelujen olisi oltava täysin osallistavia ja niihin olisi otettava mukaan kaikki työntekijät, vanhemmat ja mahdollisuuksien mukaan myös itse lapset;

| 15. | korostaa, että riittävän pitkät äitiys- ja isyysvapaat sekä toimiva ja joustava työmarkkinapolitiikka ovat olennainen osa tehokasta varhaiskasvatuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että riittävän pitkät äitiys- ja isyysvapaat sekä toimiva ja joustava työmarkkinapolitiikka ovat olennainen osa tehokasta varhaiskasvatuspolitiikkaa;

| 16. | kannustaa jäsenvaltioita panostamaan vanhempien erityiskoulutusohjelmiin ja tarvittaessa tarjoamaan muunlaista tukea, kuten kotikäytinpalveluja, vanhemmille, jotka tarvitsevat lisäapua; katsoo, että lisäksi vanhemmille olisi tarjottava päiväkodeissa helposti käytettävissä olevia ilmaisia neuvontapalveluja; |
| --- | --- |

16.

kannustaa jäsenvaltioita panostamaan vanhempien erityiskoulutusohjelmiin ja tarvittaessa tarjoamaan muunlaista tukea, kuten kotikäytinpalveluja, vanhemmille, jotka tarvitsevat lisäapua; katsoo, että lisäksi vanhemmille olisi tarjottava päiväkodeissa helposti käytettävissä olevia ilmaisia neuvontapalveluja;

| 17. | korostaa, että kulttuurinen toiminta rikastuttaa lapsia ja edistää näin eri kulttuurien välistä vuoropuhelua sekä kehittää kykyä avoimuuteen ja suvaitsevaisuuteen; toistaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että lastenhoitoalan ammattihenkilöstö järjestää lapsille ja heidän vanhemmilleen monikulttuurista toimintaa; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että kulttuurinen toiminta rikastuttaa lapsia ja edistää näin eri kulttuurien välistä vuoropuhelua sekä kehittää kykyä avoimuuteen ja suvaitsevaisuuteen; toistaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että lastenhoitoalan ammattihenkilöstö järjestää lapsille ja heidän vanhemmilleen monikulttuurista toimintaa;

| 18. | huomauttaa, että oleskeluluvattomien vanhempien lapset eivät pääse vieläkään kaikissa jäsenvaltioissa varhaiskasvatuksen piiriin; |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että oleskeluluvattomien vanhempien lapset eivät pääse vieläkään kaikissa jäsenvaltioissa varhaiskasvatuksen piiriin;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita myöntämään turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja humanitaarisin perustein toissijaista suojelua saavien lapsille oikeuden varhaiskasvatukseen, jotta ei rajoiteta näiden lasten mahdollisuuksia heti alusta lähtien; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita myöntämään turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja humanitaarisin perustein toissijaista suojelua saavien lapsille oikeuden varhaiskasvatukseen, jotta ei rajoiteta näiden lasten mahdollisuuksia heti alusta lähtien;

Yhdennetymmät palvelut

| 20. | kannustaa jäsenvaltioita yhdentämään varhaiskasvatuspalveluja ja tukemaan niiden perustamista ja niihin liittyvää toimintaa sekä parantamaan yhteistyötä ja koordinointia varhaiskasvatusta koskevista toimintalinjoista ja ohjelmista vastaavien elinten ja ministeriöiden välillä; |
| --- | --- |

20.

kannustaa jäsenvaltioita yhdentämään varhaiskasvatuspalveluja ja tukemaan niiden perustamista ja niihin liittyvää toimintaa sekä parantamaan yhteistyötä ja koordinointia varhaiskasvatusta koskevista toimintalinjoista ja ohjelmista vastaavien elinten ja ministeriöiden välillä;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan varhaiskasvatuspalvelujen riittävän autonomian, jotta niissä voidaan säilyttää omaehtoisuus ja luovuus lasten parhaaksi tähtäävien ratkaisujen valinnassa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan varhaiskasvatuspalvelujen riittävän autonomian, jotta niissä voidaan säilyttää omaehtoisuus ja luovuus lasten parhaaksi tähtäävien ratkaisujen valinnassa;

| 22. | korostaa innovatiivisten varhaiskasvatuspalvelujen merkitystä, sillä ne ovat luonteeltaan paikallisia ja tuovat yhteen yhteisön jäseniä terveydenhuollosta, sosiaalipalveluista, koulutus- ja kulttuurisektorilta ja muilta aloilta; |
| --- | --- |

22.

korostaa innovatiivisten varhaiskasvatuspalvelujen merkitystä, sillä ne ovat luonteeltaan paikallisia ja tuovat yhteen yhteisön jäseniä terveydenhuollosta, sosiaalipalveluista, koulutus- ja kulttuurisektorilta ja muilta aloilta;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ja rahoittamaan yhdessä paikallisviranomaisten ja voittoa tuottamattomien organisaatioiden kanssa toimia ja hankkeita, joiden tavoitteena on tarjota varhaiskasvatuspalveluja vähäosaisten väestöryhmien lapsille, sekä huolehtimaan palvelujen valvonnasta ja arvioinnista; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään ja rahoittamaan yhdessä paikallisviranomaisten ja voittoa tuottamattomien organisaatioiden kanssa toimia ja hankkeita, joiden tavoitteena on tarjota varhaiskasvatuspalveluja vähäosaisten väestöryhmien lapsille, sekä huolehtimaan palvelujen valvonnasta ja arvioinnista;

| 24. | katsoo, että on otettava huomioon perheiden elinolojen moninaisuus ja siitä johtuvat erilaiset tarpeet, ja toivoo varhaiskasvatukseen monipuolista, joustavaa ja innovatiivista tarjontaa; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että on otettava huomioon perheiden elinolojen moninaisuus ja siitä johtuvat erilaiset tarpeet, ja toivoo varhaiskasvatukseen monipuolista, joustavaa ja innovatiivista tarjontaa;

| 25. | pyytää kehittämään varhaiskasvatuspalveluja koskevan eurooppalaisen kehyksen, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden kulttuurinen moninaisuus ja korostetaan yhteisiä tavoitteita ja arvoja; |
| --- | --- |

25.

pyytää kehittämään varhaiskasvatuspalveluja koskevan eurooppalaisen kehyksen, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden kulttuurinen moninaisuus ja korostetaan yhteisiä tavoitteita ja arvoja;

Taloudellinen hyöty

| 26. | korostaa, että nykyisissä epävakaissa taloudellisissa oloissa ei saa laiminlyödä investointeja varhaiskasvatukseen; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi kohdennettava varhaiskasvatuspalveluihin riittävästi resursseja; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että nykyisissä epävakaissa taloudellisissa oloissa ei saa laiminlyödä investointeja varhaiskasvatukseen; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi kohdennettava varhaiskasvatuspalveluihin riittävästi resursseja;

| 27. | toteaa jälleen, että varhaiskasvatukseen tehdyistä panostuksista on osoitettu olevan taloudellista ja yhteiskunnallista hyötyä, sillä ne ovat esimerkiksi lisänneet verotuloja työvoiman lisääntyessä ja vähentäneet tulevia terveydenhuoltokustannuksia, rikollisuutta ja epäsosiaalista käyttäytymistä; korostaa, että ennaltaehkäisy on tehokkaampaa ja tulee halvemmaksi kuin puuttuminen ongelmiin myöhemmässä vaiheessa; |
| --- | --- |

27.

toteaa jälleen, että varhaiskasvatukseen tehdyistä panostuksista on osoitettu olevan taloudellista ja yhteiskunnallista hyötyä, sillä ne ovat esimerkiksi lisänneet verotuloja työvoiman lisääntyessä ja vähentäneet tulevia terveydenhuoltokustannuksia, rikollisuutta ja epäsosiaalista käyttäytymistä; korostaa, että ennaltaehkäisy on tehokkaampaa ja tulee halvemmaksi kuin puuttuminen ongelmiin myöhemmässä vaiheessa;

| 28. | toteaa, että laadukas varhaiskasvatus voi osaltaan vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja vähäosaisten sosiaaliryhmien lasten oppimisvaikeuksia sekä näistä johtuvaa sosiaalista eriarvoisuutta, ja toteaa, että kaikki nämä seikat vaikuttavat koko yhteiskuntaan; panee merkille, että vaarassa ovat erityisesti vähäosaisten yhteiskuntaryhmien nuoret; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että laadukas varhaiskasvatus voi osaltaan vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja vähäosaisten sosiaaliryhmien lasten oppimisvaikeuksia sekä näistä johtuvaa sosiaalista eriarvoisuutta, ja toteaa, että kaikki nämä seikat vaikuttavat koko yhteiskuntaan; panee merkille, että vaarassa ovat erityisesti vähäosaisten yhteiskuntaryhmien nuoret;

| 29. | korostaa, että laadukkaat varhaiskasvatuspalvelut täydentävät eivätkä niinkään korvaa vahvaa sosiaalihuoltojärjestelmää, sillä niihin kuuluu monenlaisia köyhyyttä lievittäviä välineitä; kehottaa jäsenvaltioita puuttumaan yhteiskunnassa esiintyvään köyhyyteen; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että laadukkaat varhaiskasvatuspalvelut täydentävät eivätkä niinkään korvaa vahvaa sosiaalihuoltojärjestelmää, sillä niihin kuuluu monenlaisia köyhyyttä lievittäviä välineitä; kehottaa jäsenvaltioita puuttumaan yhteiskunnassa esiintyvään köyhyyteen;

Työntekijät ja laadukkaat palvelut

| 30. | korostaa, että esikouluikä on lapsen tunne-elämän ja sosiaalisen kehityksen kannalta tärkein vaihe ja että esikouluikäisten parissa työskentelevillä henkilöillä on sen vuoksi oltava asianmukainen pätevyys; korostaa, että lapsen hyvinvointi ja turvallisuus on äärimmäisen tärkeää henkilöstön palvelukseen ottamisessa; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että esikouluikä on lapsen tunne-elämän ja sosiaalisen kehityksen kannalta tärkein vaihe ja että esikouluikäisten parissa työskentelevillä henkilöillä on sen vuoksi oltava asianmukainen pätevyys; korostaa, että lapsen hyvinvointi ja turvallisuus on äärimmäisen tärkeää henkilöstön palvelukseen ottamisessa;

| 31. | katsoo, että varhaiskasvatuksessa aloitettujen ohjelmien myönteiset vaikutukset säilyvät vain, jos varhaiskasvatusta seuraa laadukas perus- ja toisen asteen koulutus; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että varhaiskasvatuksessa aloitettujen ohjelmien myönteiset vaikutukset säilyvät vain, jos varhaiskasvatusta seuraa laadukas perus- ja toisen asteen koulutus;

| 32. | katsoo, että pienten lasten parissa toimivilla pätevillä ja hyvin koulutetuilla työntekijöillä on suurin vaikutus varhaiskasvatuspalvelujen laatuun, ja pyytää sen vuoksi jäsenvaltioita parantamaan ammattitaitoa ottamalla käyttöön varhaiskasvattajien tunnustetut pätevyysvaatimukset; toteaa, että laatuun voivat vaikuttaa myös muut tekijät, kuten työntekijöiden määrä suhteessa lasten määrään, ryhmäkoot ja opetussuunnitelmat; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että pienten lasten parissa toimivilla pätevillä ja hyvin koulutetuilla työntekijöillä on suurin vaikutus varhaiskasvatuspalvelujen laatuun, ja pyytää sen vuoksi jäsenvaltioita parantamaan ammattitaitoa ottamalla käyttöön varhaiskasvattajien tunnustetut pätevyysvaatimukset; toteaa, että laatuun voivat vaikuttaa myös muut tekijät, kuten työntekijöiden määrä suhteessa lasten määrään, ryhmäkoot ja opetussuunnitelmat;

| 33. | pitää tärkeänä, että lisätään varhaiskasvattajien ja peruskoulun opettajien välisiä yhteyksiä ja menetelmien vaihtoa ja että keskitytään oppimismenetelmien jatkuvuuteen; |
| --- | --- |

33.

pitää tärkeänä, että lisätään varhaiskasvattajien ja peruskoulun opettajien välisiä yhteyksiä ja menetelmien vaihtoa ja että keskitytään oppimismenetelmien jatkuvuuteen;

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan mekanismeja, joilla voidaan arvioida varhaiskasvatuspalvelujen saavutuksia ja varmistaa laatuvaatimusten noudattaminen, jotta voidaan parantaa varhaiskasvatuspalveluja; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita luomaan mekanismeja, joilla voidaan arvioida varhaiskasvatuspalvelujen saavutuksia ja varmistaa laatuvaatimusten noudattaminen, jotta voidaan parantaa varhaiskasvatuspalveluja;

| 35. | vaatii, että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanon yhteydessä otetaan huomioon koulutuksen laatu ja sitä myötä oppimistulokset; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan jatkuvaa täydennyskoulutusta varhaiskasvattajille, jotta he voivat parantaa ja päivittää erityisvalmiuksiaan; |
| --- | --- |

35.

vaatii, että eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanon yhteydessä otetaan huomioon koulutuksen laatu ja sitä myötä oppimistulokset; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan jatkuvaa täydennyskoulutusta varhaiskasvattajille, jotta he voivat parantaa ja päivittää erityisvalmiuksiaan;

| 36. | kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki pätevät varhaiskasvattajat saavat mieluiten samansuuruisen palkan kuin perusasteen opettajat; |
| --- | --- |

36.

kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki pätevät varhaiskasvattajat saavat mieluiten samansuuruisen palkan kuin perusasteen opettajat;

| 37. | pyytää jäsenvaltioita puuttumaan hoitotyön sukupuolistumisen ongelmaan toteuttamalla toimintalinjoja, joiden tarkoituksena on lisätä varhaiskasvattajiksi opiskelevien miesten määrää; |
| --- | --- |

37.

pyytää jäsenvaltioita puuttumaan hoitotyön sukupuolistumisen ongelmaan toteuttamalla toimintalinjoja, joiden tarkoituksena on lisätä varhaiskasvattajiksi opiskelevien miesten määrää;

Tutkimus ja parhaiden käytäntöjen vaihto

| 38. | toteaa, että vaikka eräistä jäsenvaltioista on saatavana pieniä lapsia koskevaa empiiristä tietoa (jota ovat keränneet esimerkiksi National Association for the Education of Young Children, UNICEF, International Early Years Education Journal ja OECD), lisää tietoa ja tietämystä lasten kehityksestä tarvitaan edelleen; pyytää lisäämään tutkimusta kaikkialla EU:ssa ja vaihtamaan tuloksia EU:n laajuisesti sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden kulttuurisen monimuotoisuuden; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että vaikka eräistä jäsenvaltioista on saatavana pieniä lapsia koskevaa empiiristä tietoa (jota ovat keränneet esimerkiksi National Association for the Education of Young Children, UNICEF, International Early Years Education Journal ja OECD), lisää tietoa ja tietämystä lasten kehityksestä tarvitaan edelleen; pyytää lisäämään tutkimusta kaikkialla EU:ssa ja vaihtamaan tuloksia EU:n laajuisesti sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden kulttuurisen monimuotoisuuden;

| 39. | pitää valitettavana, että EU:n rakennerahastovaroja ja Comenius-ohjelman kaltaisia järjestelyjä, joiden avulla kasvattajat voivat osallistua EU:n laajuiseen vaihtoon, ei käytetä riittävästi; pyytää jäsenvaltioita tiedottamaan tällaisista järjestelyistä ja rahastoista varhaiskasvattajien keskuudessa; |
| --- | --- |

39.

pitää valitettavana, että EU:n rakennerahastovaroja ja Comenius-ohjelman kaltaisia järjestelyjä, joiden avulla kasvattajat voivat osallistua EU:n laajuiseen vaihtoon, ei käytetä riittävästi; pyytää jäsenvaltioita tiedottamaan tällaisista järjestelyistä ja rahastoista varhaiskasvattajien keskuudessa;

| 40. | pitää myönteisenä komission varhaiskasvatustiedonannossaan esittämää aikomusta käyttää avointa koordinointimenetelmää tehokkaiden toimintamallien kartoituksessa ja levittämisessä ja suosittelee, että jäsenvaltiot tekisivät yhteistyötä ja vaihtaisivat parhaita käytäntöjä, jotta voidaan parantaa varhaiskasvatuksen nykyisiä ohjelmia; |
| --- | --- |

40.

pitää myönteisenä komission varhaiskasvatustiedonannossaan esittämää aikomusta käyttää avointa koordinointimenetelmää tehokkaiden toimintamallien kartoituksessa ja levittämisessä ja suosittelee, että jäsenvaltiot tekisivät yhteistyötä ja vaihtaisivat parhaita käytäntöjä, jotta voidaan parantaa varhaiskasvatuksen nykyisiä ohjelmia;

*

* *

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 45.

(2)  EUVL C 339, 14.12.2010, s. 1.

(3)  EUVL C 135, 26.5.2010, s. 2.

(4)  EUVL C 301, 11.12.2009, s. 5.

(5)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(6)  EUVL C 319, 13.12.2008, s. 20.

(7)  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 12.

(8)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 59.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/95

---

Torstai 12. toukokuuta 2011EU:n ja Mauritanian välinen kalastuskumppanuussopimus

P7_TA(2011)0232

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 EU:n ja Mauritanian välisestä kalastuskumppanuussopimuksesta

2012/C 377 E/11

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 ja 218 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 ja 218 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä 30. marraskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1801/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä 30. marraskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1801/2006 (1),

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan marraskuussa 2010 tekemän vierailun Mauritaniaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan marraskuussa 2010 tekemän vierailun Mauritaniaan,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn suullisen kysymyksen neuvotteluista Euroopan unionin ja Mauritanian välisen kalastuskumppanuussopimuksen uusimisesta (O-000038/2011 – B7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn suullisen kysymyksen neuvotteluista Euroopan unionin ja Mauritanian välisen kalastuskumppanuussopimuksen uusimisesta (O-000038/2011 – B7-0018/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | panee merkille, että Mauritanian islamilaisen tasavallan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan voimassaolo päättyy 31. heinäkuuta 2012 ja että komissio aikoo käynnistää sen uusimista koskevat neuvottelut, mihin se on saanut tarvittavan mandaatin neuvostolta, |
| --- | --- |

A.

panee merkille, että Mauritanian islamilaisen tasavallan kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen nykyisen pöytäkirjan voimassaolo päättyy 31. heinäkuuta 2012 ja että komissio aikoo käynnistää sen uusimista koskevat neuvottelut, mihin se on saanut tarvittavan mandaatin neuvostolta,

| B. | ottaa huomioon, että Mauritanian kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen mukaisesti maa saa taloudellista korvausta 305 miljoonaa euroa neljän vuoden aikana, joten se on Mauritanian tärkein kansainvälinen sopimus, sillä EU:n korvaukset ja lupamaksut muodostavat noin kolmasosan valtion kokonaistuloista, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Mauritanian kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen mukaisesti maa saa taloudellista korvausta 305 miljoonaa euroa neljän vuoden aikana, joten se on Mauritanian tärkein kansainvälinen sopimus, sillä EU:n korvaukset ja lupamaksut muodostavat noin kolmasosan valtion kokonaistuloista,

| C. | ottaa huomioon, että Mauritanian kalastusala on erittäin merkittävä maan taloudelle, sillä sen osuus on 10 prosenttia bruttokansantuotteesta, 35–50 prosenttia viennistä ja 29 prosenttia kansallisen talousarvion tuloista, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Mauritanian kalastusala on erittäin merkittävä maan taloudelle, sillä sen osuus on 10 prosenttia bruttokansantuotteesta, 35–50 prosenttia viennistä ja 29 prosenttia kansallisen talousarvion tuloista,

| D. | toteaa, että Mauritania on Afrikan köyhimpiä maita, se luokitellaan voimakkaasti velkaantuneeksi köyhäksi maaksi (HIPC), maa on taloudellisesti riippuvainen ulkomaisesta avusta ja maata on leimannut huomattava poliittinen epävakaus, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Mauritania on Afrikan köyhimpiä maita, se luokitellaan voimakkaasti velkaantuneeksi köyhäksi maaksi (HIPC), maa on taloudellisesti riippuvainen ulkomaisesta avusta ja maata on leimannut huomattava poliittinen epävakaus,

| E. | katsoo, että politiikan johdonmukaisuus on varmistettava yhteistyöllä, jonka on perustuttava yhteiseen etuun ja siihen, että sekä yhteiset että kunkin osapuolen toteuttamat aloitteet ja toimet ovat toisiaan täydentäviä, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että politiikan johdonmukaisuus on varmistettava yhteistyöllä, jonka on perustuttava yhteiseen etuun ja siihen, että sekä yhteiset että kunkin osapuolen toteuttamat aloitteet ja toimet ovat toisiaan täydentäviä,

| F. | ottaa huomioon, että kalatalousvaliokunta ei saanut äskettäisellä vierailullaan Mauritaniaan vastauksia useisiin maan kalastuspolitiikkaan liittyviin kysymyksiinsä, jotka koskivat muun muassa kalakantojen tilannetta ja Mauritanian ja muiden laivastojen kalastustoiminnan laajuutta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kalatalousvaliokunta ei saanut äskettäisellä vierailullaan Mauritaniaan vastauksia useisiin maan kalastuspolitiikkaan liittyviin kysymyksiinsä, jotka koskivat muun muassa kalakantojen tilannetta ja Mauritanian ja muiden laivastojen kalastustoiminnan laajuutta,

| G. | ottaa huomioon, että YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan mukaan kalastusta on harjoitettava niin, että hyödynnettävät kannat pidetään sellaisella tasolla tai palautetaan sellaiselle tasolle, että ne pystyvät antamaan suurimman mahdollisen ylläpidettävissä olevan tuoton, jonka ympäristölliset ja taloudelliset seikat suovat, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan mukaan kalastusta on harjoitettava niin, että hyödynnettävät kannat pidetään sellaisella tasolla tai palautetaan sellaiselle tasolle, että ne pystyvät antamaan suurimman mahdollisen ylläpidettävissä olevan tuoton, jonka ympäristölliset ja taloudelliset seikat suovat,

| H. | ottaa huomioon, että kalastuskumppanuussopimus on vaikuttanut joidenkin kantojen ja etenkin mustekalan liikakalastukseen ja se on näin ollen vähentänyt Mauritanian kalastajien kalastusmahdollisuuksia ja tuonut EU:n teollisuudelle kilpailuetua EU:n aluksia koskevien tuettujen kalastusmaksujen seurauksena, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kalastuskumppanuussopimus on vaikuttanut joidenkin kantojen ja etenkin mustekalan liikakalastukseen ja se on näin ollen vähentänyt Mauritanian kalastajien kalastusmahdollisuuksia ja tuonut EU:n teollisuudelle kilpailuetua EU:n aluksia koskevien tuettujen kalastusmaksujen seurauksena,

| I. | katsoo, että neuvoteltaessa uuden pöytäkirjan suomista kalastusmahdollisuuksista on ehdottomasti otettava huomioon Mauritanian suhteet kolmansiin maihin, jotka myös käyttävät Mauritanian talousvyöhykkeen kalastusmahdollisuuksia kahdenvälisten tai yksityisten sopimusten nojalla, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että neuvoteltaessa uuden pöytäkirjan suomista kalastusmahdollisuuksista on ehdottomasti otettava huomioon Mauritanian suhteet kolmansiin maihin, jotka myös käyttävät Mauritanian talousvyöhykkeen kalastusmahdollisuuksia kahdenvälisten tai yksityisten sopimusten nojalla,

| J. | katsoo, että SEUT-sopimuksen 218 artikla antaa selvät ehdot, joiden mukaisesti parlamentin pitäisi osallistua kalastussopimuksia koskevaan päätöksentekoon, ja ne ovat perustana parlamentin toiveelle osallistua prosessiin ja esittää neuvoteltavia uusia pöytäkirjoja koskevat prioriteettinsa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että SEUT-sopimuksen 218 artikla antaa selvät ehdot, joiden mukaisesti parlamentin pitäisi osallistua kalastussopimuksia koskevaan päätöksentekoon, ja ne ovat perustana parlamentin toiveelle osallistua prosessiin ja esittää neuvoteltavia uusia pöytäkirjoja koskevat prioriteettinsa,

| K. | panee merkille, että Euroopan parlamentin ja komission suhteista tehdyn puitesopimuksen liitteessä II määrätään 1.2 kohdassa määriteltyjen komission luottamuksellisten tietojen toimittamisesta parlamentille ja niiden käsittelystä parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa; toteaa, että kummankin toimielimen on toimittava lojaalin yhteistyön vastavuoroisen velvoitteen mukaisesti, täydellisen keskinäisen luottamuksen hengessä ja noudattaen tarkoin perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä, |
| --- | --- |

K.

panee merkille, että Euroopan parlamentin ja komission suhteista tehdyn puitesopimuksen liitteessä II määrätään 1.2 kohdassa määriteltyjen komission luottamuksellisten tietojen toimittamisesta parlamentille ja niiden käsittelystä parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa; toteaa, että kummankin toimielimen on toimittava lojaalin yhteistyön vastavuoroisen velvoitteen mukaisesti, täydellisen keskinäisen luottamuksen hengessä ja noudattaen tarkoin perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä,

| L. | ottaa huomioon, että Mauritanian kalastusalan heikon kehityksen ja merkittävien purkusatamien puutteen vuoksi Nouadhiboun ulkopuolella maa menettää lisäarvon, jonka se saisi, jos se hyödyntäisi kalavarojaan itse (jalostus ja myynti mukaan luettuina), |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Mauritanian kalastusalan heikon kehityksen ja merkittävien purkusatamien puutteen vuoksi Nouadhiboun ulkopuolella maa menettää lisäarvon, jonka se saisi, jos se hyödyntäisi kalavarojaan itse (jalostus ja myynti mukaan luettuina),

| M. | toteaa, ettei seuraavia tukitoimenpiteitä Mauritanian kalastusalalla ole toteutettu tyydyttävästi: pienimuotoisen lähivesikalastuksen ja kalastukseen liittyvän teollisuuden nykyaikaistaminen ja kehittäminen, satamainfrastruktuurin kehittäminen ja saaliiden purkamisedellytysten parantaminen, vesiviljelyhankkeiden kehittäminen ja merellä tapahtuvan seurannan ja valvonnan parantaminen, |
| --- | --- |

M.

toteaa, ettei seuraavia tukitoimenpiteitä Mauritanian kalastusalalla ole toteutettu tyydyttävästi: pienimuotoisen lähivesikalastuksen ja kalastukseen liittyvän teollisuuden nykyaikaistaminen ja kehittäminen, satamainfrastruktuurin kehittäminen ja saaliiden purkamisedellytysten parantaminen, vesiviljelyhankkeiden kehittäminen ja merellä tapahtuvan seurannan ja valvonnan parantaminen,

| 1. | pitää myönteisenä komission ehdotusta käynnistää neuvottelut EU:n ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen pöytäkirjan uusimiseksi; korostaa, että pöytäkirja on säilytettävä vain, jos se hyödyttää molempia osapuolia, sitä tarkistetaan asianmukaisesti ja se pannaan täytäntöön oikein; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission ehdotusta käynnistää neuvottelut EU:n ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen pöytäkirjan uusimiseksi; korostaa, että pöytäkirja on säilytettävä vain, jos se hyödyttää molempia osapuolia, sitä tarkistetaan asianmukaisesti ja se pannaan täytäntöön oikein;

| 2. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen sisällyttää pöytäkirjaan ihmisoikeuslauseke; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen sisällyttää pöytäkirjaan ihmisoikeuslauseke;

| 3. | vaatii, että kaikkien EU:n lipun alla Mauritanian vesillä purjehtiville aluksille neuvoteltujen kalastusmahdollisuuksien on perustuttava YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaiseen ylijäämäisten kantojen periaatteeseen; katsoo erityisesti, että kaikista kalakannoista, joita koskevia kalastusmahdollisuuksia haetaan tai joista EU:n alukset todennäköisesti saavat sivusaaliita, on tehtävä perusteellinen arviointi; korostaa, että EU:lle mahdollisesti suotavan pääsyn on liityttävä sellaisiin kalavaroihin, joita Mauritanian alukset eivät pysty kalastamaan; korostaa, että jos saaliita on vähennettävä, vähennysten pitää koskea ensiksi sellaisia kolmansien maiden (EU:n ja muiden) aluksia, jotka aiheuttavat eniten vahinkoa ympäristölle; |
| --- | --- |

3.

vaatii, että kaikkien EU:n lipun alla Mauritanian vesillä purjehtiville aluksille neuvoteltujen kalastusmahdollisuuksien on perustuttava YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaiseen ylijäämäisten kantojen periaatteeseen; katsoo erityisesti, että kaikista kalakannoista, joita koskevia kalastusmahdollisuuksia haetaan tai joista EU:n alukset todennäköisesti saavat sivusaaliita, on tehtävä perusteellinen arviointi; korostaa, että EU:lle mahdollisesti suotavan pääsyn on liityttävä sellaisiin kalavaroihin, joita Mauritanian alukset eivät pysty kalastamaan; korostaa, että jos saaliita on vähennettävä, vähennysten pitää koskea ensiksi sellaisia kolmansien maiden (EU:n ja muiden) aluksia, jotka aiheuttavat eniten vahinkoa ympäristölle;

| 4. | vaatii luotettavia tietoja kolmansien maiden kalastusmahdollisuuksista ja saaliista Mauritanian vesillä, jotta voidaan selvittää mahdollinen kalavarojen ylijäämä; katsoo, että jos näitä kalavaroja jaetaan muiden Länsi-Afrikan maiden kanssa, kalastusmahdollisuuksista Mauritaniassa on neuvoteltava ottaen asianmukaisella tavalla huomioon muiden maiden kalastuksen määrä; |
| --- | --- |

4.

vaatii luotettavia tietoja kolmansien maiden kalastusmahdollisuuksista ja saaliista Mauritanian vesillä, jotta voidaan selvittää mahdollinen kalavarojen ylijäämä; katsoo, että jos näitä kalavaroja jaetaan muiden Länsi-Afrikan maiden kanssa, kalastusmahdollisuuksista Mauritaniassa on neuvoteltava ottaen asianmukaisella tavalla huomioon muiden maiden kalastuksen määrä;

| 5. | panee huolestuneena merkille jälkiarvioinnissa saadun tiedon, jonka mukaan useimpia Mauritanian kalakannoista on hyödynnetty täysin tai kalastettu liikaa, ja siinä esitetyn suosituksen näitä kalakantoja koskevan kalastuksen vähentämisestä; katsoo, että yhteisen tiedekomitean pitäisi saada riittävät resurssit työnsä hoitamiseksi; kehottaa komissiota käsittelemään Mauritanian kanssa sellaisten pitkäaikaisten kalastuksenhoitosuunnitelmien kehittämistä, jotka käsittäisivät kaikki Mauritanian viranomaisten sekä maan omille aluksille että kolmansien maiden aluksille antamat kalastusmahdollisuudet ja alusten mahdollisen liikakapasiteetin poistamisen; |
| --- | --- |

5.

panee huolestuneena merkille jälkiarvioinnissa saadun tiedon, jonka mukaan useimpia Mauritanian kalakannoista on hyödynnetty täysin tai kalastettu liikaa, ja siinä esitetyn suosituksen näitä kalakantoja koskevan kalastuksen vähentämisestä; katsoo, että yhteisen tiedekomitean pitäisi saada riittävät resurssit työnsä hoitamiseksi; kehottaa komissiota käsittelemään Mauritanian kanssa sellaisten pitkäaikaisten kalastuksenhoitosuunnitelmien kehittämistä, jotka käsittäisivät kaikki Mauritanian viranomaisten sekä maan omille aluksille että kolmansien maiden aluksille antamat kalastusmahdollisuudet ja alusten mahdollisen liikakapasiteetin poistamisen;

| 6. | katsoo, että kaikki asiaan liittyvät tieteelliset tiedot ja myös yhteisen tiedekomitean kertomukset, tiedot EU:n alusten saaliista sekä tiedot rikkomuksista määrätyistä tuomioista on esitettävä parlamentille ja niiden on oltava julkisia; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että kaikki asiaan liittyvät tieteelliset tiedot ja myös yhteisen tiedekomitean kertomukset, tiedot EU:n alusten saaliista sekä tiedot rikkomuksista määrätyistä tuomioista on esitettävä parlamentille ja niiden on oltava julkisia;

| 7. | kehottaa komissiota pyytämään Mauritanian viranomaisilta takuita liittyen siihen, miten viranomaiset tulkitsevat valvontatoimia; toistaa erityisesti, että EU:n alukset on varustettu alusten seurantajärjestelmällä (VMS) ja sitä on käytettävä alusten sijainnin määrittämisen välineenä; korostaa, että etäisyyden silmämääräinen arviointi rannikosta olisi kiellettävä, koska se on osoittautunut epäluotettavaksi ja johtanut aluksia koskevaan oikeudelliseen epävarmuuteen; korostaa, että kaikkien osapuolten on sovittava etukäteen mahdollisesta vaihtoehtoisesta järjestelmästä; katsoo, että sijaintisignaalit on välitettävä suoraan Mauritanian viranomaisille tosiaikaisesti; katsoo myös, että pöytäkirjassa olisi määrättävä, että mikäli aluksen VMS-järjestelmä menee epäkuntoon, aluksen on korjattava järjestelmä kahden viikon kuluessa tai sen kalastuslupa keskeytetään siihen asti, kunnes vika on korjattu; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota pyytämään Mauritanian viranomaisilta takuita liittyen siihen, miten viranomaiset tulkitsevat valvontatoimia; toistaa erityisesti, että EU:n alukset on varustettu alusten seurantajärjestelmällä (VMS) ja sitä on käytettävä alusten sijainnin määrittämisen välineenä; korostaa, että etäisyyden silmämääräinen arviointi rannikosta olisi kiellettävä, koska se on osoittautunut epäluotettavaksi ja johtanut aluksia koskevaan oikeudelliseen epävarmuuteen; korostaa, että kaikkien osapuolten on sovittava etukäteen mahdollisesta vaihtoehtoisesta järjestelmästä; katsoo, että sijaintisignaalit on välitettävä suoraan Mauritanian viranomaisille tosiaikaisesti; katsoo myös, että pöytäkirjassa olisi määrättävä, että mikäli aluksen VMS-järjestelmä menee epäkuntoon, aluksen on korjattava järjestelmä kahden viikon kuluessa tai sen kalastuslupa keskeytetään siihen asti, kunnes vika on korjattu;

| 8. | on huolissaan menettelyistä, joita Mauritanian viranomaiset käyttävät pysäyttäessään EU:n aluksia, mikä on toistuva ongelma; asettaa kyseenalaiseksi sen, noudattavatko Mauritanian viranomaiset pöytäkirjan liitteessä VI olevaa II lukua ja erityisesti sen 3 kohtaa, joka koskee alusten pysäyttämisessä noudatettavia menettelyjä; |
| --- | --- |

8.

on huolissaan menettelyistä, joita Mauritanian viranomaiset käyttävät pysäyttäessään EU:n aluksia, mikä on toistuva ongelma; asettaa kyseenalaiseksi sen, noudattavatko Mauritanian viranomaiset pöytäkirjan liitteessä VI olevaa II lukua ja erityisesti sen 3 kohtaa, joka koskee alusten pysäyttämisessä noudatettavia menettelyjä;

| 9. | pyytää komissiota neuvottelemaan samanaikaisesti eri alusluokkien kalastusmahdollisuuksista ja kussakin tapauksessa sovellettavista teknisistä menetelmistä, jotta voidaan välttää alikäyttö ja tilanteet, joissa kalastus osoittautuu mahdottomaksi teknisistä syistä, mikä puolestaan johtaa huomattaviin ansionmenetyksiin; kehottaa komissiota takaamaan, että kalastuskumppanuussopimuksen mukaisessa kalastuksessa noudatetaan samoja kestävyyttä koskevia vaatimuksia kuin EU:n vesillä, valikoivuutta koskevat vaatimukset mukaan lukien; kehottaa komissiota aloittamaan Mauritanian kanssa vuoropuhelun, jonka tarkoituksena on auttaa maata kehittämään edelleen vastuullista kalastuspolitiikkaa, jolla vastataan suojelua koskeviin vaatimuksiin ja edistetään kalavaroihin liittyvää taloudellista kehitystä; |
| --- | --- |

9.

pyytää komissiota neuvottelemaan samanaikaisesti eri alusluokkien kalastusmahdollisuuksista ja kussakin tapauksessa sovellettavista teknisistä menetelmistä, jotta voidaan välttää alikäyttö ja tilanteet, joissa kalastus osoittautuu mahdottomaksi teknisistä syistä, mikä puolestaan johtaa huomattaviin ansionmenetyksiin; kehottaa komissiota takaamaan, että kalastuskumppanuussopimuksen mukaisessa kalastuksessa noudatetaan samoja kestävyyttä koskevia vaatimuksia kuin EU:n vesillä, valikoivuutta koskevat vaatimukset mukaan lukien; kehottaa komissiota aloittamaan Mauritanian kanssa vuoropuhelun, jonka tarkoituksena on auttaa maata kehittämään edelleen vastuullista kalastuspolitiikkaa, jolla vastataan suojelua koskeviin vaatimuksiin ja edistetään kalavaroihin liittyvää taloudellista kehitystä;

| 10. | kehottaa komissiota varmistamaan, että noudatetaan vastuullista kalastusta koskevia FAO:n käytännesääntöjä ja etenkin suositusta, jonka mukaan pienimuotoista kalastusta harjoittaville paikallisille kalastajille myönnetään etuoikeus hyödyntää Mauritanian vesien kalavaroja; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota varmistamaan, että noudatetaan vastuullista kalastusta koskevia FAO:n käytännesääntöjä ja etenkin suositusta, jonka mukaan pienimuotoista kalastusta harjoittaville paikallisille kalastajille myönnetään etuoikeus hyödyntää Mauritanian vesien kalavaroja;

| 11. | kehottaa Mauritaniaa ratifioimaan asiaan liittyvät kansainväliset kalastussopimukset, kuten satamavaltioita koskevan sopimuksen ja YK:n kalakantoja koskevan sopimuksen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Mauritaniaa ratifioimaan asiaan liittyvät kansainväliset kalastussopimukset, kuten satamavaltioita koskevan sopimuksen ja YK:n kalakantoja koskevan sopimuksen;

| 12. | katsoo, että EU:n ja kolmansien maiden välisistä kalastussopimuksista pitäisi käydä asianomaisissa maissa etukäteen laajaa keskustelua, johon eri maiden väestö, kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja parlamentit voivat todella osallistua, mikä edistää demokratiaa ja avoimuutta; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että EU:n ja kolmansien maiden välisistä kalastussopimuksista pitäisi käydä asianomaisissa maissa etukäteen laajaa keskustelua, johon eri maiden väestö, kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja parlamentit voivat todella osallistua, mikä edistää demokratiaa ja avoimuutta;

| 13. | katsoo, että raha, joka maksetaan korvauksena mahdollisuuksista kalastaa Mauritanian aluevesillä, on pidettävä selkeästi erillään Mauritanian monivuotiselle kalastusohjelmalle myönnetystä taloudellisesta tuesta niin, että kalastusmahdollisuuksien vähennykset eivät saa johtaa siihen, että EU leikkaa maksujaan monivuotiselle ohjelmalle; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että raha, joka maksetaan korvauksena mahdollisuuksista kalastaa Mauritanian aluevesillä, on pidettävä selkeästi erillään Mauritanian monivuotiselle kalastusohjelmalle myönnetystä taloudellisesta tuesta niin, että kalastusmahdollisuuksien vähennykset eivät saa johtaa siihen, että EU leikkaa maksujaan monivuotiselle ohjelmalle;

| 14. | katsoo myös, että Mauritanian monivuotiselle kalastusohjelmalle myönnettävän taloudellisen tuen on vastattava kestävän kalastuksen kehittämiseen ja erityisesti sen hoitoon (tutkimus, valvonta, sidosryhmien osallistumismekanismit, perusrakenteet ja niin edelleen) liittyviä Mauritanian tarpeita, jotka on esitetty EU:n ja Mauritanian välisen yhteistyön ja kehitysyhteistyön puitteissa; katsoo, että kalastuskumppanuussopimuksen mukaisella taloudellisella avulla olisi tuettava ja edistettävä EU:n kehitysyhteistyötavoitteita, jotta EU täyttää SEUT-sopimuksen 208 artiklan mukaisen oikeudellisen velvoitteensa huolehtia kehitysyhteistyön yhdenmukaisuudesta muuhun politiikkaan nähden; |
| --- | --- |

14.

katsoo myös, että Mauritanian monivuotiselle kalastusohjelmalle myönnettävän taloudellisen tuen on vastattava kestävän kalastuksen kehittämiseen ja erityisesti sen hoitoon (tutkimus, valvonta, sidosryhmien osallistumismekanismit, perusrakenteet ja niin edelleen) liittyviä Mauritanian tarpeita, jotka on esitetty EU:n ja Mauritanian välisen yhteistyön ja kehitysyhteistyön puitteissa; katsoo, että kalastuskumppanuussopimuksen mukaisella taloudellisella avulla olisi tuettava ja edistettävä EU:n kehitysyhteistyötavoitteita, jotta EU täyttää SEUT-sopimuksen 208 artiklan mukaisen oikeudellisen velvoitteensa huolehtia kehitysyhteistyön yhdenmukaisuudesta muuhun politiikkaan nähden;

| 15. | katsoo, että on tehtävä kattava ja yksityiskohtainen arvio syistä siihen, ettei kehitysyhteistyöhön ja Mauritanian kalastusalan erilaisiin tukitoimiin liittyviä tavoitteita ole saavutettu riittävästi; korostaa, että arviointiin on otettava mukaan Mauritanian viranomaiset; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että on tehtävä kattava ja yksityiskohtainen arvio syistä siihen, ettei kehitysyhteistyöhön ja Mauritanian kalastusalan erilaisiin tukitoimiin liittyviä tavoitteita ole saavutettu riittävästi; korostaa, että arviointiin on otettava mukaan Mauritanian viranomaiset;

| 16. | katsoo, että kalastuskumppanuussopimukseen pitää sisältyä tehokkaita seurantakeinoja sen varmistamiseksi, että kehitykseen ja erityisesti kalastusalan infrastruktuurin parantamiseen osoitetut varat käytetään asianmukaisesti; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kalastuskumppanuussopimukseen pitää sisältyä tehokkaita seurantakeinoja sen varmistamiseksi, että kehitykseen ja erityisesti kalastusalan infrastruktuurin parantamiseen osoitetut varat käytetään asianmukaisesti;

| 17. | suhtautuu myönteisesti pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan halukkuuteen saada alusten omistajat maksamaan oikeudenmukainen osuus saaliin arvosta; |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti pitkän matkan laivastojen neuvoa-antavan toimikunnan halukkuuteen saada alusten omistajat maksamaan oikeudenmukainen osuus saaliin arvosta;

| 18. | antaa tunnustuksen sekä EU:n että tiettyjen jäsenvaltioiden Mauritaniassa tekemille ja tavoittelemille tärkeille investoinneille, mutta kehottaa samalla komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia rahoituksen koordinoinnin parantamiseksi, jotta voitaisiin saada aikaan todellista Mauritanian kehittämiseen liittyvää yhteistyötä ja välttää koordinoimattomia päällekkäisyyksiä; |
| --- | --- |

18.

antaa tunnustuksen sekä EU:n että tiettyjen jäsenvaltioiden Mauritaniassa tekemille ja tavoittelemille tärkeille investoinneille, mutta kehottaa samalla komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia rahoituksen koordinoinnin parantamiseksi, jotta voitaisiin saada aikaan todellista Mauritanian kehittämiseen liittyvää yhteistyötä ja välttää koordinoimattomia päällekkäisyyksiä;

| 19. | kannattaa sitä, että EU tukee tämänhetkisen pöytäkirjan 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti mahdollisimman nopeasti Mauritanian rannikon keski- ja eteläosiin rakennettavia asianmukaisia laitoksia kalasaaliiden purkamista varten myös Nouakchottissa, jotta Mauritanian vesialueilla pyydetyt saaliit purettaisiin kansallisiin satamiin eikä maan ulkopuolelle kuten nykyään usein tapahtuu; uskoo tämän lisäävän kalan paikallista kulutusta ja tukevan paikallista työllisyyttä; |
| --- | --- |

19.

kannattaa sitä, että EU tukee tämänhetkisen pöytäkirjan 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti mahdollisimman nopeasti Mauritanian rannikon keski- ja eteläosiin rakennettavia asianmukaisia laitoksia kalasaaliiden purkamista varten myös Nouakchottissa, jotta Mauritanian vesialueilla pyydetyt saaliit purettaisiin kansallisiin satamiin eikä maan ulkopuolelle kuten nykyään usein tapahtuu; uskoo tämän lisäävän kalan paikallista kulutusta ja tukevan paikallista työllisyyttä;

| 20. | katsoo, että nämä uudistukset yhdessä hylkyjen raivaamisen ja Nouadhiboun tärkeän sataman nykyaikaistamisen kanssa antaisivat EU:n aluksille mahdollisuuden entistä tehokkaampaan toimintaan, edistäisivät sijoituksia ja tehostaisivat kalastuskumppanuussopimuksen vaikutusta paikalliseen talouteen; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että nämä uudistukset yhdessä hylkyjen raivaamisen ja Nouadhiboun tärkeän sataman nykyaikaistamisen kanssa antaisivat EU:n aluksille mahdollisuuden entistä tehokkaampaan toimintaan, edistäisivät sijoituksia ja tehostaisivat kalastuskumppanuussopimuksen vaikutusta paikalliseen talouteen;

| 21. | korostaa, että parlamentin on oltava täysin mukana sekä uutta pöytäkirjaa koskevissa neuvotteluissa että sen toiminnan pitkän aikavälin valvonnassa, jotta voidaan täyttää SEUT-sopimuksen vaatimukset parlamentin kattavasta ja nopeasta tiedonsaannista; toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että parlamentin pitäisi olla edustettuna kalastussopimusten mukaisissa sekakomitean kokouksissa, ja vaatii myös kansalaisyhteiskunnan ja sekä EU:n että Mauritanian kalastusalan edustajien osallistumista näihin kokouksiin; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että parlamentin on oltava täysin mukana sekä uutta pöytäkirjaa koskevissa neuvotteluissa että sen toiminnan pitkän aikavälin valvonnassa, jotta voidaan täyttää SEUT-sopimuksen vaatimukset parlamentin kattavasta ja nopeasta tiedonsaannista; toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että parlamentin pitäisi olla edustettuna kalastussopimusten mukaisissa sekakomitean kokouksissa, ja vaatii myös kansalaisyhteiskunnan ja sekä EU:n että Mauritanian kalastusalan edustajien osallistumista näihin kokouksiin;

| 22. | kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille avoimena asiakirjana jälkiarvioinnin nykyisestä pöytäkirjasta, jotta parlamentin jäsenet pystyisivät tekemään tietoon perustuvan arvion siitä, onko sopimuksen tavoitteet saavutettu ja onko jäsenten näin ollen syytä hyväksyä pöytäkirjan uusiminen; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille avoimena asiakirjana jälkiarvioinnin nykyisestä pöytäkirjasta, jotta parlamentin jäsenet pystyisivät tekemään tietoon perustuvan arvion siitä, onko sopimuksen tavoitteet saavutettu ja onko jäsenten näin ollen syytä hyväksyä pöytäkirjan uusiminen;

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja Mauritanian hallitukselle. |
| --- | --- |

23.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja Mauritanian hallitukselle.

---

(1)  EUVL L 343, 8.12.2006, s. 1.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/99

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Julkiset hankinnat

P7_TA(2011)0233

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 tasapuolisesta pääsystä julkisen sektorin markkinoille EU:ssa ja kolmansissa maissa sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevan lainsäädännön tarkistamisesta

2012/C 377 E/12

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä koskevat direktiivit 2004/18/EY ja 2004/17/EY sekä julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin liittyviä muutoksenhakumenettelyjä koskevat direktiivit 89/665/ETY, 92/13/ETY ja 2007/66/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä koskevat direktiivit 2004/18/EY ja 2004/17/EY sekä julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin liittyviä muutoksenhakumenettelyjä koskevat direktiivit 89/665/ETY, 92/13/ETY ja 2007/66/EY,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman julkisia hankintoja koskevasta viimeaikaisesta kehityksestä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman julkisia hankintoja koskevasta viimeaikaisesta kehityksestä (1),

| — | ottaa huomioon professori Mario Montin komission puheenjohtajalle José Manuel Barrosolle laatiman raportin uudesta sisämarkkinastrategiasta ("A New Strategy for the Single Market – At the Service of Europe's Economy and Society"), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon professori Mario Montin komission puheenjohtajalle José Manuel Barrosolle laatiman raportin uudesta sisämarkkinastrategiasta ("A New Strategy for the Single Market – At the Service of Europe's Economy and Society"),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta" (KOM(2010)0608),

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta: kohti tehokkaampia eurooppalaisia hankintamarkkinoita (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta: kohti tehokkaampia eurooppalaisia hankintamarkkinoita (KOM(2011)0015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | katsoo, että hyvin toimivat hankintamarkkinat ovat erittäin tärkeät, jotta voidaan edistää sisämarkkinoita, piristää innovointia, edistää kasvua, työllisyyttä ja kilpailukykyä, kannustaa parempaan ympäristön- ja ilmastonsuojeluun sekä sosiaalisten oikeuksien suojeluun koko Euroopan unionissa ja jotta julkiset viranomaiset, kansalaiset ja veronmaksajat saavat parhaan mahdollisen vastineen, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että hyvin toimivat hankintamarkkinat ovat erittäin tärkeät, jotta voidaan edistää sisämarkkinoita, piristää innovointia, edistää kasvua, työllisyyttä ja kilpailukykyä, kannustaa parempaan ympäristön- ja ilmastonsuojeluun sekä sosiaalisten oikeuksien suojeluun koko Euroopan unionissa ja jotta julkiset viranomaiset, kansalaiset ja veronmaksajat saavat parhaan mahdollisen vastineen,

| B. | katsoo, että julkiset hankinnat ovat ratkaisevan tärkeitä erityisesti, kun pyritään selviämään talous- ja rahoituskriisistä ja suojautumaan tulevilta kriiseiltä, sillä julkiset hankinnat kannustavat EU:n talouden elvyttämistä sekä työllisyyttä ja hyvinvointia EU:ssa, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että julkiset hankinnat ovat ratkaisevan tärkeitä erityisesti, kun pyritään selviämään talous- ja rahoituskriisistä ja suojautumaan tulevilta kriiseiltä, sillä julkiset hankinnat kannustavat EU:n talouden elvyttämistä sekä työllisyyttä ja hyvinvointia EU:ssa,

| C. | katsoo, että vakaa ja harkittu prosessi, jossa optimoidaan julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö, on äärimmäisen tärkeä EU:n kansalaisten, kuluttajien ja yritysten hyvinvoinnille sekä kansallisille, alueelliselle ja paikallisille viranomaisille ja näin ollen Euroopan unionin yleiselle hyväksynnälle, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että vakaa ja harkittu prosessi, jossa optimoidaan julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö, on äärimmäisen tärkeä EU:n kansalaisten, kuluttajien ja yritysten hyvinvoinnille sekä kansallisille, alueelliselle ja paikallisille viranomaisille ja näin ollen Euroopan unionin yleiselle hyväksynnälle,

| D. | ottaa huomioon, että EU:n julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön tarkistamiseen sisältyy moninaisia asioita, ja kun otetaan huomioon käynnissä oleva poliittinen kehitys Euroopan unionissa ja kansainvälisesti, asioiden kiireellisyyttä ja aihealueiden yhteyksiä on painotettava eri tavoin, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön tarkistamiseen sisältyy moninaisia asioita, ja kun otetaan huomioon käynnissä oleva poliittinen kehitys Euroopan unionissa ja kansainvälisesti, asioiden kiireellisyyttä ja aihealueiden yhteyksiä on painotettava eri tavoin,

| E. | katsoo, että julkisten hankintojen yleisiin puitteisiin liittyvää laajaa kysymysjoukkoa sekä siihen läheisesti liittyviä käyttöoikeussopimuskysymyksiä on arvioitava johdonmukaisesti sidosryhmien järjestelmällisen kuulemisen perusteella, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että julkisten hankintojen yleisiin puitteisiin liittyvää laajaa kysymysjoukkoa sekä siihen läheisesti liittyviä käyttöoikeussopimuskysymyksiä on arvioitava johdonmukaisesti sidosryhmien järjestelmällisen kuulemisen perusteella,

| F. | katsoo, että on kiinnitettävä kiireellisesti enemmän poliittista huomiota yhdenvertaisen kohtelun ja oikeudenmukaisen kilpailun turvaamiseen EU:n ja kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoilla, erityisesti kun otetaan huomioon tällä hetkellä koettavat ongelmat, jotka koskevat pääsyä julkisen sektorin markkinoille kolmansissa maissa, hidasta edistystä WTO:n julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA-sopimus) uudistamista koskevissa neuvotteluissa sekä monien kolmansien maiden selvää vastahakoisuutta liittyä GPA-sopimukseen, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että on kiinnitettävä kiireellisesti enemmän poliittista huomiota yhdenvertaisen kohtelun ja oikeudenmukaisen kilpailun turvaamiseen EU:n ja kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoilla, erityisesti kun otetaan huomioon tällä hetkellä koettavat ongelmat, jotka koskevat pääsyä julkisen sektorin markkinoille kolmansissa maissa, hidasta edistystä WTO:n julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA-sopimus) uudistamista koskevissa neuvotteluissa sekä monien kolmansien maiden selvää vastahakoisuutta liittyä GPA-sopimukseen,

| 1. | viittaa 18. toukokuuta 2010 julkisia hankintoja koskevasta viimeaikaisesta kehityksestä antamansa päätöslauselman huomioihin ja erityisesti kyseisen päätöslauselman 46 kohtaan sekä toteaa vastustavansa ponnekkaasti protektionistisia toimia julkisten hankintojen alalla kaikkialla maailmassa, mutta uskoo vahvasti vastavuoroisuuden, yhteisen hyödyn ja suhteellisuuden periaatteeseen kyseisellä alalla; kehottaa komissiota toteuttamaan yksityiskohtaisen selvityksen mahdollisista eduista ja ongelmista, joita aiheutuisi, jos säädettäisiin toimenpiteistä, joilla rajoitettaisiin suhteellisesti ja kohdennetusti pääsyä joillekin EU:n hankintamarkkinoiden osa-alueille, ja tekemään vaikutustenarvioinnin, jossa arvioidaan milloin tällaisia rajoituksia voitaisiin käyttää, sekä arvion siitä, millaiseen oikeusperustaan tällaisen välineen olisi perustuttava, kun kyseessä ovat kauppakumppanit, jotka hyödyntävät EU:n markkinoiden avoimuutta, mutta eivät ole osoittaneet mitään aikeita avata omia markkinoitaan EU:n yrityksille, siten että samalla kuitenkin kannustetaan edelleen EU:n kumppaneita tarjoamaan vastavuoroisia ja suhteellisia markkinoillepääsyä koskevia järjestelyjä eurooppalaisille yrityksille ennen kuin ehdotetaan muita uusia tekstejä julkisia hankintoja koskevalla alalla; |
| --- | --- |

1.

viittaa 18. toukokuuta 2010 julkisia hankintoja koskevasta viimeaikaisesta kehityksestä antamansa päätöslauselman huomioihin ja erityisesti kyseisen päätöslauselman 46 kohtaan sekä toteaa vastustavansa ponnekkaasti protektionistisia toimia julkisten hankintojen alalla kaikkialla maailmassa, mutta uskoo vahvasti vastavuoroisuuden, yhteisen hyödyn ja suhteellisuuden periaatteeseen kyseisellä alalla; kehottaa komissiota toteuttamaan yksityiskohtaisen selvityksen mahdollisista eduista ja ongelmista, joita aiheutuisi, jos säädettäisiin toimenpiteistä, joilla rajoitettaisiin suhteellisesti ja kohdennetusti pääsyä joillekin EU:n hankintamarkkinoiden osa-alueille, ja tekemään vaikutustenarvioinnin, jossa arvioidaan milloin tällaisia rajoituksia voitaisiin käyttää, sekä arvion siitä, millaiseen oikeusperustaan tällaisen välineen olisi perustuttava, kun kyseessä ovat kauppakumppanit, jotka hyödyntävät EU:n markkinoiden avoimuutta, mutta eivät ole osoittaneet mitään aikeita avata omia markkinoitaan EU:n yrityksille, siten että samalla kuitenkin kannustetaan edelleen EU:n kumppaneita tarjoamaan vastavuoroisia ja suhteellisia markkinoillepääsyä koskevia järjestelyjä eurooppalaisille yrityksille ennen kuin ehdotetaan muita uusia tekstejä julkisia hankintoja koskevalla alalla;

| 2. | katsoo, että positiivisen vastavuoroisuuden ja avoimuuden hengessä voidaan käytännössä varmistaa avoimemmat julkisten hankintojen markkinat ja välttää protektionistisia toimenpiteitä käyttämällä kaikkia saatavilla olevia välineitä; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että positiivisen vastavuoroisuuden ja avoimuuden hengessä voidaan käytännössä varmistaa avoimemmat julkisten hankintojen markkinat ja välttää protektionistisia toimenpiteitä käyttämällä kaikkia saatavilla olevia välineitä;

| 3. | kehottaa siksi komissiota toimittamaan tietoa julkisten hankintojen avoimuuden tasosta ja varmistamaan vastavuoroisuuden muiden teollisuusmaiden ja tärkeimpien kehittyvien talouksien kanssa; kehottaa komissiota tarkastelemaan uusia tapoja tehostaa eurooppalaisten yritysten pääsyä EU:n ulkopuolisille julkisten hankintojen markkinoille tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sekä eurooppalaisille että unionin ulkopuolisille yrityksille, jotka kilpailevat julkisista hankintasopimuksista; ehdottaa yleisemmin, että unionin neuvottelemiin tuleviin kauppasopimuksiin sisällytetään kestävää kehitystä koskeva luku, joka perustuu yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin periaatteisiin sellaisina kuin ne on määritelty vuonna 2010 päivitetyissä OECD:n toimintaohjeissa monikansallisille yrityksille; |
| --- | --- |

3.

kehottaa siksi komissiota toimittamaan tietoa julkisten hankintojen avoimuuden tasosta ja varmistamaan vastavuoroisuuden muiden teollisuusmaiden ja tärkeimpien kehittyvien talouksien kanssa; kehottaa komissiota tarkastelemaan uusia tapoja tehostaa eurooppalaisten yritysten pääsyä EU:n ulkopuolisille julkisten hankintojen markkinoille tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sekä eurooppalaisille että unionin ulkopuolisille yrityksille, jotka kilpailevat julkisista hankintasopimuksista; ehdottaa yleisemmin, että unionin neuvottelemiin tuleviin kauppasopimuksiin sisällytetään kestävää kehitystä koskeva luku, joka perustuu yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin periaatteisiin sellaisina kuin ne on määritelty vuonna 2010 päivitetyissä OECD:n toimintaohjeissa monikansallisille yrityksille;

| 4. | on vakuuttunut siitä, että komission olisi etsittävä asianmukaisia toimenpiteitä, jotka eivät mahdollista yleisiä EU:n tai kansallisen tason vastatoimia vaan perustuvat julkisten hankintojen alalla käytettäviin asianmukaisiin välineisiin, jotta voidaan välttää uusia protektionistisia toimia, jotka voisivat haitata EU:n viejien etuja myös julkisen sektorin markkinoita laajemmin; |
| --- | --- |

4.

on vakuuttunut siitä, että komission olisi etsittävä asianmukaisia toimenpiteitä, jotka eivät mahdollista yleisiä EU:n tai kansallisen tason vastatoimia vaan perustuvat julkisten hankintojen alalla käytettäviin asianmukaisiin välineisiin, jotta voidaan välttää uusia protektionistisia toimia, jotka voisivat haitata EU:n viejien etuja myös julkisen sektorin markkinoita laajemmin;

| 5. | pyytää tässä yhteydessä komissiota arvioimaan ongelmia, joita yhdistetään poikkeuksellisen alhaisiin tarjouksiin, ja ehdottamaan asianmukaisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

5.

pyytää tässä yhteydessä komissiota arvioimaan ongelmia, joita yhdistetään poikkeuksellisen alhaisiin tarjouksiin, ja ehdottamaan asianmukaisia ratkaisuja;

| 6. | suosittelee, että jos hankintaviranomaiset havaitsevat poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia, heidän olisi tarjottava ajoissa riittävää tietoa muille tarjouksentekijöille, jotta nämä voivat arvioida, onko uudelleentarkastelumenettelyn käynnistämiselle perusteita; |
| --- | --- |

6.

suosittelee, että jos hankintaviranomaiset havaitsevat poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia, heidän olisi tarjottava ajoissa riittävää tietoa muille tarjouksentekijöille, jotta nämä voivat arvioida, onko uudelleentarkastelumenettelyn käynnistämiselle perusteita;

| 7. | katsoo, että Euroopan unionin olisi pikaisesti yhtenäistettävä paremmin EU:n yhteistä ulkoista kauppapolitiikkaa ja käytäntöjä jäsenvaltioissa, joissa hyväksytään poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia yrityksiltä, joiden kotimaat eivät ole liittyneet GPA-sopimukseen, mikä saattaa EU:n yritykset sekä EU:n jäsenvaltioissa sovellettavat työmarkkina-, sosiaali- ja ympäristönormit epäedulliseen asemaan; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että Euroopan unionin olisi pikaisesti yhtenäistettävä paremmin EU:n yhteistä ulkoista kauppapolitiikkaa ja käytäntöjä jäsenvaltioissa, joissa hyväksytään poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia yrityksiltä, joiden kotimaat eivät ole liittyneet GPA-sopimukseen, mikä saattaa EU:n yritykset sekä EU:n jäsenvaltioissa sovellettavat työmarkkina-, sosiaali- ja ympäristönormit epäedulliseen asemaan;

| 8. | ottaa huomioon komission vihreässä kirjassa EU:n julkisten hankintojen uudistamisesta esitetyn kysymyksen 114, jossa pyydetään asettamaan vihreässä kirjassa esitetyt moninaiset kysymykset tärkeysjärjestykseen, tunnustaa tärkeäksi, että on pyrittävä tehokkaisiin ratkaisuihin, jotka liittyvät oikeudenmukaisen, avoimen ja tasapainoisen markkinoille pääsyn tarpeeseen siten, että samalla on ratkaistava nopeasti muita kiireellisiä kysymyksiä, kuten yksinkertaistettava ja selkeytettävä sääntöjä, helpotettava pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin, stimuloitava innovointia julkisilla hankinnoilla, ja tämän jälkeen tarkasteltava muita julkisten hankintojen näkökohtia käyttöoikeussopimusten osalta; kehottaa siksi komissiota käsittelemään ensin sääntöjen yksinkertaistamista, tasapainoista pääsyä julkisen sektorin markkinoille ja pk-yritysten markkinoille pääsyn helpottamista sekä tarkistamaan toisena vaiheena julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia, jotta Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden sekä kansalaisten ja yritysten välttämätön ja todellinen osallistuminen on mahdollista, jotta saavutetaan hyväksyntä kaikille näille tärkeille sisämarkkina-asioille, jotka ovat EU:n kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin kannalta merkittäviä; |
| --- | --- |

8.

ottaa huomioon komission vihreässä kirjassa EU:n julkisten hankintojen uudistamisesta esitetyn kysymyksen 114, jossa pyydetään asettamaan vihreässä kirjassa esitetyt moninaiset kysymykset tärkeysjärjestykseen, tunnustaa tärkeäksi, että on pyrittävä tehokkaisiin ratkaisuihin, jotka liittyvät oikeudenmukaisen, avoimen ja tasapainoisen markkinoille pääsyn tarpeeseen siten, että samalla on ratkaistava nopeasti muita kiireellisiä kysymyksiä, kuten yksinkertaistettava ja selkeytettävä sääntöjä, helpotettava pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin, stimuloitava innovointia julkisilla hankinnoilla, ja tämän jälkeen tarkasteltava muita julkisten hankintojen näkökohtia käyttöoikeussopimusten osalta; kehottaa siksi komissiota käsittelemään ensin sääntöjen yksinkertaistamista, tasapainoista pääsyä julkisen sektorin markkinoille ja pk-yritysten markkinoille pääsyn helpottamista sekä tarkistamaan toisena vaiheena julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia, jotta Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden sekä kansalaisten ja yritysten välttämätön ja todellinen osallistuminen on mahdollista, jotta saavutetaan hyväksyntä kaikille näille tärkeille sisämarkkina-asioille, jotka ovat EU:n kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin kannalta merkittäviä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0173.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/101 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/101

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Öljyn hinnannousun aiheuttama kriisi Euroopan kalastusalalla

P7_TA(2011)0234

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. toukokuuta 2011 öljyn hinnannousun aiheuttamasta kriisistä Euroopan kalastusalalla

2012/C 377 E/13

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että energia on kalastusalan toimintakustannusten kannalta tärkeä tekijä ja että kalastuskustannukset riippuvat suuressa määrin öljyn hinnasta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että energia on kalastusalan toimintakustannusten kannalta tärkeä tekijä ja että kalastuskustannukset riippuvat suuressa määrin öljyn hinnasta,

| B. | ottaa huomioon, että viimeaikainen öljyn hinnannousu on vaikuttanut kalastusalan taloudelliseen elinkelpoisuuteen ja että sen vuoksi monet kalastajat ovat huolissaan mainittujen lisäkustannusten kattamisesta; ottaa huomioon, että öljyn hinnannousu vaikuttaa suoraan kalastajien tuloihin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että viimeaikainen öljyn hinnannousu on vaikuttanut kalastusalan taloudelliseen elinkelpoisuuteen ja että sen vuoksi monet kalastajat ovat huolissaan mainittujen lisäkustannusten kattamisesta; ottaa huomioon, että öljyn hinnannousu vaikuttaa suoraan kalastajien tuloihin,

| C. | toteaa, että kalataloudessa työskentelevien tulot ovat epävarmoja, mikä johtuu useista tekijöistä, kuten kalastuksen epäsäännöllisestä luonteesta, sovelletuista markkinointistrategioista ja ensimyyntihintojen vahvistamistavasta, mikä puolestaan merkitsee, että tietyt kansalliset tukimuodot ja yhteisön tukimuodot on säilytettävä, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kalataloudessa työskentelevien tulot ovat epävarmoja, mikä johtuu useista tekijöistä, kuten kalastuksen epäsäännöllisestä luonteesta, sovelletuista markkinointistrategioista ja ensimyyntihintojen vahvistamistavasta, mikä puolestaan merkitsee, että tietyt kansalliset tukimuodot ja yhteisön tukimuodot on säilytettävä,

| D. | toteaa, että rahoitus- ja talouskriisi vaikuttaa teollisuudenaloihin ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja vaarantaa toiminnan ja työllisyyden raaka-ainetuotannon ja jalostuksen aloilla, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rahoitus- ja talouskriisi vaikuttaa teollisuudenaloihin ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja vaarantaa toiminnan ja työllisyyden raaka-ainetuotannon ja jalostuksen aloilla,

| E. | ottaa huomioon, että komissio on aikaisemmin ryhtynyt väliaikaisiin hätätoimiin polttoaineen hinnannoususta johtuvien kalastusalan vaikeuksien voittamiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on aikaisemmin ryhtynyt väliaikaisiin hätätoimiin polttoaineen hinnannoususta johtuvien kalastusalan vaikeuksien voittamiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden hinta määräytyy kysynnän ja tarjonnan tasapainon mukaan ja että koska Euroopan unioni on 60-prosenttisesti riippuvainen kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista sisämarkkinoilleen tehtävien toimitusten turvaamiseksi, tuottajilla on hyvin vähän tai ei lainkaan vaikutusvaltaa kalastustuotteiden hintatasoon, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kalastus- ja vesiviljelytuotteiden hinta määräytyy kysynnän ja tarjonnan tasapainon mukaan ja että koska Euroopan unioni on 60-prosenttisesti riippuvainen kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista sisämarkkinoilleen tehtävien toimitusten turvaamiseksi, tuottajilla on hyvin vähän tai ei lainkaan vaikutusvaltaa kalastustuotteiden hintatasoon,

| G. | ottaa huomioon, että komissio sallii jäsenvaltioiden myöntää kalastusalan yrityksille vähämerkityksistä tukea korkeintaan 30 000 euroa kolmen vuoden jaksolla, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio sallii jäsenvaltioiden myöntää kalastusalan yrityksille vähämerkityksistä tukea korkeintaan 30 000 euroa kolmen vuoden jaksolla,

| 1. | ilmaisee huolestuneisuutensa useiden Euroopan kalastajien vaikeasta taloudellisesta tilanteesta, jota polttoaineen hinnannousu on edelleen pahentanut; tuo julki tukensa EU:n kalastajille ja kehottaa komissiota ja neuvostoa toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet kalastajien toiminnan mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee huolestuneisuutensa useiden Euroopan kalastajien vaikeasta taloudellisesta tilanteesta, jota polttoaineen hinnannousu on edelleen pahentanut; tuo julki tukensa EU:n kalastajille ja kehottaa komissiota ja neuvostoa toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet kalastajien toiminnan mahdollistamiseksi;

| 2. | kehottaa komissiota hyväksymään hätätoimia, Euroopan kalastajien vaikean taloudellisen tilanteen helpottamiseksi ja ottamaan samalla huomioon useiden jäsenvaltioiden nykyiset taloudelliset vaikeudet; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota hyväksymään hätätoimia, Euroopan kalastajien vaikean taloudellisen tilanteen helpottamiseksi ja ottamaan samalla huomioon useiden jäsenvaltioiden nykyiset taloudelliset vaikeudet;

| 3. | pyytää komissiota korottamaan vähämerkityksen tuen enimmäismäärää 30 000 eurosta 60 000 euroon yritystä kohden kolmen vuoden siirtymäkaudella ja varmistamaan samalla, että ekologinen ja sosiaalinen kestävyys ei vesity eikä jäsenvaltioiden välinen kilpailu vääristy; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota korottamaan vähämerkityksen tuen enimmäismäärää 30 000 eurosta 60 000 euroon yritystä kohden kolmen vuoden siirtymäkaudella ja varmistamaan samalla, että ekologinen ja sosiaalinen kestävyys ei vesity eikä jäsenvaltioiden välinen kilpailu vääristy;

| 4. | korostaa, että on hyödynnettävä kaikkia yhteisön kalataloutta koskevassa talousarviossa olevia mahdollisuuksia ja rahoitusmarginaaleja pyrittäessä rahoittamaan hätätoimia, joilla kalastusalaa autetaan selviämään polttoaineen hinnannousun aiheuttamista vaikeuksista kunnes muunlaisia toimia on pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että on hyödynnettävä kaikkia yhteisön kalataloutta koskevassa talousarviossa olevia mahdollisuuksia ja rahoitusmarginaaleja pyrittäessä rahoittamaan hätätoimia, joilla kalastusalaa autetaan selviämään polttoaineen hinnannousun aiheuttamista vaikeuksista kunnes muunlaisia toimia on pantu täytäntöön;

| 5. | vaatii ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla parannetaan ensimyyntihintoja ja edistetään lisäarvon oikeudenmukaista ja asianmukaista jakautumista kalastusalan koko arvoketjussa, nostetaan tuotantovaiheessa maksettavia hintoja ja pidetään loppukuluttajien maksamat hinnat mahdollisimman alhaisina; |
| --- | --- |

5.

vaatii ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla parannetaan ensimyyntihintoja ja edistetään lisäarvon oikeudenmukaista ja asianmukaista jakautumista kalastusalan koko arvoketjussa, nostetaan tuotantovaiheessa maksettavia hintoja ja pidetään loppukuluttajien maksamat hinnat mahdollisimman alhaisina;

| 6. | edellyttää, että Euroopan kalatalousrahaston olisi jatkettava tuen myöntämistä pyydysten valikoivuuden parantamiseen tai moottoreiden vaihtamiseen turvallisuuden, ympäristönsuojelun ja/tai polttoainetalouden perusteella – etenkin pienimittaista pyyntiä harjoittaville rannikkokalastajille ja kalastusta perinteisesti harjoittaville henkilöille; kehottaa komissiota laatimaan keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelman, jolla pyritään parantamaan polttoainetehokkuutta kalastusalalla (vesiviljelyala mukaan luettuna); kehottaa komissiota lisäksi sisällyttämään tuleviin yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta koskeviin ehdotuksiinsa ja etenkin Euroopan kalatalousrahaston uudistamiseksi annettavaan asetusehdotukseen asianmukaisia toimia kalastus- ja vesiviljelyalan polttoainetehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

6.

edellyttää, että Euroopan kalatalousrahaston olisi jatkettava tuen myöntämistä pyydysten valikoivuuden parantamiseen tai moottoreiden vaihtamiseen turvallisuuden, ympäristönsuojelun ja/tai polttoainetalouden perusteella – etenkin pienimittaista pyyntiä harjoittaville rannikkokalastajille ja kalastusta perinteisesti harjoittaville henkilöille; kehottaa komissiota laatimaan keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelman, jolla pyritään parantamaan polttoainetehokkuutta kalastusalalla (vesiviljelyala mukaan luettuna); kehottaa komissiota lisäksi sisällyttämään tuleviin yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta koskeviin ehdotuksiinsa ja etenkin Euroopan kalatalousrahaston uudistamiseksi annettavaan asetusehdotukseen asianmukaisia toimia kalastus- ja vesiviljelyalan polttoainetehokkuuden parantamiseksi;

| 7. | kehottaa komissiota esittämään toimintasuunnitelman rannikkoalueille ja saarille, joilla harjoitetaan aktiivisesti kalastusta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota esittämään toimintasuunnitelman rannikkoalueille ja saarille, joilla harjoitetaan aktiivisesti kalastusta;

| 8. | pyytää komissiota ehdottamaan kiireellisesti sekä yhteisön että kansallisen tason investointeja uusiin teknologioihin kalastusalusten energiatehokkuuden parantamiseksi sekä menetelmiin, joilla vähennetään alusten riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; |
| --- | --- |

8.

pyytää komissiota ehdottamaan kiireellisesti sekä yhteisön että kansallisen tason investointeja uusiin teknologioihin kalastusalusten energiatehokkuuden parantamiseksi sekä menetelmiin, joilla vähennetään alusten riippuvuutta fossiilisista polttoaineista;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/102

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen uudelleentarkastelu

P7_TA(2011)0235

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small business act -aloitteen uudelleentarkastelusta

2012/C 377 E/14

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission 23. helmikuuta 2011 antaman tiedonannon "Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu" (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. helmikuuta 2011 antaman tiedonannon "Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu" (KOM(2011)0078),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta ("Small Business Act") (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta ("Small Business Act") (1),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman pk-yritysten rahoituksen tukemiseen tarkoitettujen EU:n välineiden tarkistamista koskevista käytännön näkökohdista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman pk-yritysten rahoituksen tukemiseen tarkoitettujen EU:n välineiden tarkistamista koskevista käytännön näkökohdista (2),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että EU:n 23 miljoonalla pienellä ja keskisuurella yrityksellä (pk-yritykset), jotka ovat noin 99 prosenttia kaikista yrityksistä ja tarjoavat yli 100 miljoonaa työpaikkaa, on merkittävä rooli taloudellisessa kasvussa, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisessa ja työpaikkojen luomisessa ja että ne ovat suuri innovaatioiden lähde, olennaisen tärkeitä työllisyyden säilyttämisessä ja lisäämisessä ja edistävät osaltaan Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeiden tärkeimpien tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n 23 miljoonalla pienellä ja keskisuurella yrityksellä (pk-yritykset), jotka ovat noin 99 prosenttia kaikista yrityksistä ja tarjoavat yli 100 miljoonaa työpaikkaa, on merkittävä rooli taloudellisessa kasvussa, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisessa ja työpaikkojen luomisessa ja että ne ovat suuri innovaatioiden lähde, olennaisen tärkeitä työllisyyden säilyttämisessä ja lisäämisessä ja edistävät osaltaan Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeiden tärkeimpien tavoitteiden saavuttamista,

| B. | ottaa huomioon, että pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen (SBA-aloite) perustana on tärkeitä poliittisia pilareita, kuten rahoituksen saatavuus, markkinoillepääsy (sisämarkkinat, kansainväliset markkinat, julkiset hankinnat) ja parempi sääntely; ottaa huomioon, että edistyminen konkreettisissa toimissa pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi vaihtelee jäsenvaltioittain ja on usein hyvin vähäistä huolimatta poliittisesta sitoutumisesta pk-yrityksiä tukevan aloitteen periaatteisiin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen (SBA-aloite) perustana on tärkeitä poliittisia pilareita, kuten rahoituksen saatavuus, markkinoillepääsy (sisämarkkinat, kansainväliset markkinat, julkiset hankinnat) ja parempi sääntely; ottaa huomioon, että edistyminen konkreettisissa toimissa pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi vaihtelee jäsenvaltioittain ja on usein hyvin vähäistä huolimatta poliittisesta sitoutumisesta pk-yrityksiä tukevan aloitteen periaatteisiin,

| C. | ottaa huomioon, että pk-yritykset kohtaavat edelleen huomattavia ongelmia toimintansa laajentamisessa, innovointivalmiuksiensa parantamisessa ja markkinoille pääsyssä ja että nämä vaikeudet johtuvat etupäässä niiden vaikeuksista saada rahoitusta sekä jatkuvasta hallinnollisesta taakasta, jota olisi edelleen vähennettävä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pk-yritykset kohtaavat edelleen huomattavia ongelmia toimintansa laajentamisessa, innovointivalmiuksiensa parantamisessa ja markkinoille pääsyssä ja että nämä vaikeudet johtuvat etupäässä niiden vaikeuksista saada rahoitusta sekä jatkuvasta hallinnollisesta taakasta, jota olisi edelleen vähennettävä,

| D. | ottaa huomioon, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP) on osoittautunut menestyksekkääksi, sillä siihen on osallistunut 100 000 pk-yritystä, jotka ovat hyötyneet ohjelmasta, ja yhä uusien pk-yritysten odotetaan tekevän niin ennen sen päättymistä vuonna 2013, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP) on osoittautunut menestyksekkääksi, sillä siihen on osallistunut 100 000 pk-yritystä, jotka ovat hyötyneet ohjelmasta, ja yhä uusien pk-yritysten odotetaan tekevän niin ennen sen päättymistä vuonna 2013,

SBA-aloitteen toteutus

| 1. | pitää myönteisenä, että komissio tarkistaa SBA-aloitetta, ja ilmaisee tukevansa uusia ehdotuksia, jotka keskittyvät rahoituksen saatavuuden parantamiseen jatkossakin, markkinoille pääsyn kohentamiseen ja hallinnollisen taakan vähentämiseen vahvistamalla hallintoa ja seurantaa sekä järkevän sääntelyn ja pk-yritysten suorituskyvyn tarkastelun kaltaisten toimien avulla; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että komissio tarkistaa SBA-aloitetta, ja ilmaisee tukevansa uusia ehdotuksia, jotka keskittyvät rahoituksen saatavuuden parantamiseen jatkossakin, markkinoille pääsyn kohentamiseen ja hallinnollisen taakan vähentämiseen vahvistamalla hallintoa ja seurantaa sekä järkevän sääntelyn ja pk-yritysten suorituskyvyn tarkastelun kaltaisten toimien avulla;

| 2. | panee ilahtuneena merkille, että lähes kaikki SBA-aloitteeseen liittyvät lainsäädäntöehdotukset onnistuttiin hyväksymään; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä viimeisen jäljellä olevan ehdotuksen yksityisen eurooppayhtiön perussäännöstä, jonka avulla pk-yritykset voisivat käydä kauppaa kaikkialla EU:ssa ja joka samalla vähentäisi kustannuksia ja lisäisi kasvua tällä alalla, edistäisi hallinnollisen taakan vähentämistä 25 prosentilla SBA-aloitteessa esitetyn mukaisesti, tehostaisi sisämarkkinoiden toimenpidepaketin vaikutusta, torjuisi jäsenvaltioiden mahdollisia protektionistisia talouspolitiikkoja ja virkistäisi liiketoimintaa; |
| --- | --- |

2.

panee ilahtuneena merkille, että lähes kaikki SBA-aloitteeseen liittyvät lainsäädäntöehdotukset onnistuttiin hyväksymään; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä viimeisen jäljellä olevan ehdotuksen yksityisen eurooppayhtiön perussäännöstä, jonka avulla pk-yritykset voisivat käydä kauppaa kaikkialla EU:ssa ja joka samalla vähentäisi kustannuksia ja lisäisi kasvua tällä alalla, edistäisi hallinnollisen taakan vähentämistä 25 prosentilla SBA-aloitteessa esitetyn mukaisesti, tehostaisi sisämarkkinoiden toimenpidepaketin vaikutusta, torjuisi jäsenvaltioiden mahdollisia protektionistisia talouspolitiikkoja ja virkistäisi liiketoimintaa;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan tarkistetun maksuviivästysdirektiivin ripeästi täytäntöön, jotta voidaan tehokkaasti torjua maksuviivästyksiä ja niiden kielteisiä vaikutuksia erityisesti pk-yrityksille; kehottaa komissiota tähän liittyen toteuttamaan hyväksytyn pilottihankkeen, jolla tuetaan pk-yrityksiä toimivien luotonhallintajärjestelmien perustamisessa ja rajatylittävän velkojen perinnän helpottamisessa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan tarkistetun maksuviivästysdirektiivin ripeästi täytäntöön, jotta voidaan tehokkaasti torjua maksuviivästyksiä ja niiden kielteisiä vaikutuksia erityisesti pk-yrityksille; kehottaa komissiota tähän liittyen toteuttamaan hyväksytyn pilottihankkeen, jolla tuetaan pk-yrityksiä toimivien luotonhallintajärjestelmien perustamisessa ja rajatylittävän velkojen perinnän helpottamisessa;

| 4. | huomauttaa, että SBA-aloitteessa esitettyjen toimien toteutuksen taso vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen; kehottaa näin ollen painokkaasti jäsenvaltioita lisäämään tähän liittyviä toimiaan ja antamaan konkreettisia sitoumuksia seuraavassa kilpailukykyä käsittelevän neuvoston kokouksessa; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että SBA-aloitteessa esitettyjen toimien toteutuksen taso vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen; kehottaa näin ollen painokkaasti jäsenvaltioita lisäämään tähän liittyviä toimiaan ja antamaan konkreettisia sitoumuksia seuraavassa kilpailukykyä käsittelevän neuvoston kokouksessa;

| 5. | katsoo, että komission on säännöllisen seurannan avulla varmistettava, että toteutus tapahtuu järjestelmällisesti ja kattavasti; on sitä mieltä, että komissiolla olisi oltava tehokkaampia välineitä, joilla kannustaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön SBA-aloitteen periaatteet, ja kehottaa komissiota raportoimaan vuosittain SBA-aloitteen toteutuksen edistymisestä sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että komission on säännöllisen seurannan avulla varmistettava, että toteutus tapahtuu järjestelmällisesti ja kattavasti; on sitä mieltä, että komissiolla olisi oltava tehokkaampia välineitä, joilla kannustaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön SBA-aloitteen periaatteet, ja kehottaa komissiota raportoimaan vuosittain SBA-aloitteen toteutuksen edistymisestä sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla;

| 6. | panee ilahtuneena merkille, että komissio on nimittänyt uuden pk-yritysedustajan, ja kannattaa tämän valtuuksia seurata jäsenvaltioiden edistymistä SBA-aloitteen toteuttamisessa ja edistää pk-yritysten etuja kaikkialla komissiossa sekä varmistaa erityisesti, että "pienet ensin -periaatetta" tosiasiallisesti sovelletaan; kehottaa jäsenvaltioita nimittämään kansallisia pk-yritysedustajia koordinoimaan pk-yrityksiin liittyvää politiikkaa ja valvomaan SBA-aloitteen toteutumista eri hallinnoissa; |
| --- | --- |

6.

panee ilahtuneena merkille, että komissio on nimittänyt uuden pk-yritysedustajan, ja kannattaa tämän valtuuksia seurata jäsenvaltioiden edistymistä SBA-aloitteen toteuttamisessa ja edistää pk-yritysten etuja kaikkialla komissiossa sekä varmistaa erityisesti, että "pienet ensin -periaatetta" tosiasiallisesti sovelletaan; kehottaa jäsenvaltioita nimittämään kansallisia pk-yritysedustajia koordinoimaan pk-yrityksiin liittyvää politiikkaa ja valvomaan SBA-aloitteen toteutumista eri hallinnoissa;

| 7. | kehottaa komissiota pk-yrityspolitiikan monialaisuutta silmällä pitäen ja toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi nimittämään asianomaisiin pääosastoihin (kuten tutkimuksen, ympäristöasioiden, sisämarkkinoiden, työllisyyden ja kauppapolitiikan pääosastoihin) pk-yritysasioista vastaavia varapääjohtajia, jotka tekevät tiivistä yhteistyötä pk-yritysedustajan kanssa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota pk-yrityspolitiikan monialaisuutta silmällä pitäen ja toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi nimittämään asianomaisiin pääosastoihin (kuten tutkimuksen, ympäristöasioiden, sisämarkkinoiden, työllisyyden ja kauppapolitiikan pääosastoihin) pk-yritysasioista vastaavia varapääjohtajia, jotka tekevät tiivistä yhteistyötä pk-yritysedustajan kanssa;

| 8. | on huolissaan, että pk-yritystestiä ei komission mukaan ole sovellettu asianmukaisesti ja johdonmukaisesti kaikkiin uusiin lainsäädäntöehdotuksiin etenkään kansallisella tasolla; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että kaiken uuden lainsäädännön mahdollisia vaikutuksia pk-yrityksiin arvioidaan ja että pk-yritystestiä sovelletaan säännönmukaisesti osana vaikutustenarviointia; kehottaa lisäksi komissiota tekemään ehdotuksia parhaisiin käytänteisiin perustuvista pk-yritystestiä koskevista vähimmäisstandardeista ja -vaatimuksista, joita on sovellettava sekä unionin että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

8.

on huolissaan, että pk-yritystestiä ei komission mukaan ole sovellettu asianmukaisesti ja johdonmukaisesti kaikkiin uusiin lainsäädäntöehdotuksiin etenkään kansallisella tasolla; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että kaiken uuden lainsäädännön mahdollisia vaikutuksia pk-yrityksiin arvioidaan ja että pk-yritystestiä sovelletaan säännönmukaisesti osana vaikutustenarviointia; kehottaa lisäksi komissiota tekemään ehdotuksia parhaisiin käytänteisiin perustuvista pk-yritystestiä koskevista vähimmäisstandardeista ja -vaatimuksista, joita on sovellettava sekä unionin että kansallisella tasolla;

| 9. | korostaa, että vaikutustenarviointien ja myös pk-yritystestien on oltava täydellisen riippumattomia ja perustuttava aina mahdollisten vaikutusten perusteltuun ja objektiiviseen analyysiin; katsoo, että tästä johtuen Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi nimitettävä vaikutustenarviointilautakunnan jäsenet komission ehdotuksen pohjalta ja että heidän ei tulisi enää saada ohjeita komission puheenjohtajalta; esittää, että pk-yritysedustajan olisi oltava vaikutustenarviointilautakunnan pysyvä jäsen ja valvottava pk-yritystestin asianmukaista toteutusta; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että vaikutustenarviointien ja myös pk-yritystestien on oltava täydellisen riippumattomia ja perustuttava aina mahdollisten vaikutusten perusteltuun ja objektiiviseen analyysiin; katsoo, että tästä johtuen Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi nimitettävä vaikutustenarviointilautakunnan jäsenet komission ehdotuksen pohjalta ja että heidän ei tulisi enää saada ohjeita komission puheenjohtajalta; esittää, että pk-yritysedustajan olisi oltava vaikutustenarviointilautakunnan pysyvä jäsen ja valvottava pk-yritystestin asianmukaista toteutusta;

Järkevä sääntely

| 10. | varoittaa edelleen jatkuvasta byrokratiasta ja hallinnollisista rasitteista, jotka muodostavat suuren esteen pk-yrityksille; pitää myönteisenä komission kantaa, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä EU:n lainsäädännön vaatimusten ylittämistä saattaessaan direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä; on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden olisi käytettävä vastaavuustaulukkoja, kun ne saattavat EU:n direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja siten selvästi osoitettava, mikä osa ehdotuksesta on peräisin unionin lainsäädännöstä ja mikä osa on kansallisella tasolla lisättyä lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

10.

varoittaa edelleen jatkuvasta byrokratiasta ja hallinnollisista rasitteista, jotka muodostavat suuren esteen pk-yrityksille; pitää myönteisenä komission kantaa, että jäsenvaltioiden olisi vältettävä EU:n lainsäädännön vaatimusten ylittämistä saattaessaan direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä; on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden olisi käytettävä vastaavuustaulukkoja, kun ne saattavat EU:n direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja siten selvästi osoitettava, mikä osa ehdotuksesta on peräisin unionin lainsäädännöstä ja mikä osa on kansallisella tasolla lisättyä lainsäädäntöä;

| 11. | korostaa sähköisen hallinnon merkitystä ja "vain yhden kerran" -periaatetta, jolloin jäsenvaltioiden viranomaisten ei tulisi pyytää tietoja moneen kertaan; |
| --- | --- |

11.

korostaa sähköisen hallinnon merkitystä ja "vain yhden kerran" -periaatetta, jolloin jäsenvaltioiden viranomaisten ei tulisi pyytää tietoja moneen kertaan;

| 12. | panee ilahtuneena merkille komission tiedonannossaan uudistaman pyrkimyksen jatkaa pk-yritysten hallinnollisen taakan vähentämistä kansallisella tasolla, koska kaikki jäsenvaltiot eivät ole laatineet tai saavuttaneet kansallisia vähentämistavoitteita; kehottaa jäsenvaltioita vahvempaan poliittiseen sitoutumiseen tällaisten tavoitteiden asettamiseksi ja suurempiin ponnisteluihin niiden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

12.

panee ilahtuneena merkille komission tiedonannossaan uudistaman pyrkimyksen jatkaa pk-yritysten hallinnollisen taakan vähentämistä kansallisella tasolla, koska kaikki jäsenvaltiot eivät ole laatineet tai saavuttaneet kansallisia vähentämistavoitteita; kehottaa jäsenvaltioita vahvempaan poliittiseen sitoutumiseen tällaisten tavoitteiden asettamiseksi ja suurempiin ponnisteluihin niiden toteuttamiseksi;

| 13. | korostaa, että hallinnollinen taakka on suhteessa suurempi, mitä pienempi yritys, ja kehottaa täten tekemään eron mikroyritysten, pienyritysten ja keskisuurten yritysten välillä; korostaa, että mikroyritykset (alle 10 työntekijää) muodostavat 91,8 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä ja näin ollen ansaitsevat enemmän huomiota ja niitä vastaavan räätälöidyn lähestymistavan; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että hallinnollinen taakka on suhteessa suurempi, mitä pienempi yritys, ja kehottaa täten tekemään eron mikroyritysten, pienyritysten ja keskisuurten yritysten välillä; korostaa, että mikroyritykset (alle 10 työntekijää) muodostavat 91,8 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä ja näin ollen ansaitsevat enemmän huomiota ja niitä vastaavan räätälöidyn lähestymistavan;

Rahoituksen saatavuus

| 14. | korostaa, että onnistuneen strategian innovatiivisten pk-yritysten tukemiseksi ei tulisi perustua tukien tarjonnan kasvattamiselle vaan sellaisen liiketoimintaympäristön luomiselle, jossa pk-yrityksillä on todellista, stimuloivaa, innostavaa, edullista, tehokasta, laaja-alaista ja kattavaa vapautta ja jossa rahoituksen ja rahoitusvälineiden eri muodot, kuten avustukset, takuut ja pääomarahoitus, ovat paremmin niiden saatavilla; toteaa, että tietty epäonnistumisten määrä kuuluu luontaisesti innovointiin, ja korostaa tämän vuoksi "toisen mahdollisuuden" rahoituksen merkitystä rehellisille mutta epäonnistuneille pk-yrittäjille; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että onnistuneen strategian innovatiivisten pk-yritysten tukemiseksi ei tulisi perustua tukien tarjonnan kasvattamiselle vaan sellaisen liiketoimintaympäristön luomiselle, jossa pk-yrityksillä on todellista, stimuloivaa, innostavaa, edullista, tehokasta, laaja-alaista ja kattavaa vapautta ja jossa rahoituksen ja rahoitusvälineiden eri muodot, kuten avustukset, takuut ja pääomarahoitus, ovat paremmin niiden saatavilla; toteaa, että tietty epäonnistumisten määrä kuuluu luontaisesti innovointiin, ja korostaa tämän vuoksi "toisen mahdollisuuden" rahoituksen merkitystä rehellisille mutta epäonnistuneille pk-yrittäjille;

| 15. | kehottaa erityisesti lisäämään uusien yritysten ja pienten innovaatioyritysten mahdollisuuksia taloudelliseen tukeen innovoinnin alkuvaiheessa alkupääomarahoituksen, enkelirahoituksen sekä pääomarahoituksen ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen muodossa unionin, alueiden ja paikallistasolla; korostaa näihin liittyen tarvetta perustaa Euroopan riskipääomarahasto; katsoo, että EU:n olisi laajennettava Euroopan investointipankin tarjoamia pysyviä riskinjakotuotteita riskinjakorahoitusvälineen kautta; korostaa, että EIP voisi olla merkittävässä asemassa erityisesti tukemalla JASMINEn ja JEREMIEn kaltaisia ohjelmia, joiden avulla voidaan huomattavasti edistää pk-yritysten tarpeisiin vastaamista; |
| --- | --- |

15.

kehottaa erityisesti lisäämään uusien yritysten ja pienten innovaatioyritysten mahdollisuuksia taloudelliseen tukeen innovoinnin alkuvaiheessa alkupääomarahoituksen, enkelirahoituksen sekä pääomarahoituksen ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen muodossa unionin, alueiden ja paikallistasolla; korostaa näihin liittyen tarvetta perustaa Euroopan riskipääomarahasto; katsoo, että EU:n olisi laajennettava Euroopan investointipankin tarjoamia pysyviä riskinjakotuotteita riskinjakorahoitusvälineen kautta; korostaa, että EIP voisi olla merkittävässä asemassa erityisesti tukemalla JASMINEn ja JEREMIEn kaltaisia ohjelmia, joiden avulla voidaan huomattavasti edistää pk-yritysten tarpeisiin vastaamista;

| 16. | jotta varmistetaan, että uudet pankkeja koskevat Basel III -vaatimukset eivät vaikuta niiden pk-yrityksille myöntämään rahoitukseen, katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota laaja-alaiseen pk-yritystestiin osana parhaillaan valmisteltavana olevan neljännen vakavaraisuusdirektiivin vaikutustenarviointia ja sellaisten toimien yksilöimiseen, joilla varmistetaan, että pankit edelleen hoitavat yhteiskunnallisen tehtävänsä reaalitalouden rahoittajina, sekä siihen, että unionin tasolla olisi painotettava enemmän takuujärjestelmien tarjoamista vaihtoehtoisena rahoitusmenetelmänä; |
| --- | --- |

16.

jotta varmistetaan, että uudet pankkeja koskevat Basel III -vaatimukset eivät vaikuta niiden pk-yrityksille myöntämään rahoitukseen, katsoo, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota laaja-alaiseen pk-yritystestiin osana parhaillaan valmisteltavana olevan neljännen vakavaraisuusdirektiivin vaikutustenarviointia ja sellaisten toimien yksilöimiseen, joilla varmistetaan, että pankit edelleen hoitavat yhteiskunnallisen tehtävänsä reaalitalouden rahoittajina, sekä siihen, että unionin tasolla olisi painotettava enemmän takuujärjestelmien tarjoamista vaihtoehtoisena rahoitusmenetelmänä;

| 17. | pitää tässä suhteessa myönteisenä, että Euroopan investointipankki antoi miljardi euroa Euroopan investointirahastolle, jotta tämä sijoittaa ne sen puolesta kasvua edistävänä mezzanine-välineenä (Mezzanine Facility for Growth) sijoitusrahastojen kautta kasvaviin, innovatiivisiin ja kilpailukykyisiin pk-yrityksiin eri puolilla Eurooppaa; kehottaa täten lisäämään edelleen rahoitusta näille rahoitusvälineille, sillä ne auttavat edistämään innovointia, joka on Euroopan kilpailukyvyn perusta; |
| --- | --- |

17.

pitää tässä suhteessa myönteisenä, että Euroopan investointipankki antoi miljardi euroa Euroopan investointirahastolle, jotta tämä sijoittaa ne sen puolesta kasvua edistävänä mezzanine-välineenä (Mezzanine Facility for Growth) sijoitusrahastojen kautta kasvaviin, innovatiivisiin ja kilpailukykyisiin pk-yrityksiin eri puolilla Eurooppaa; kehottaa täten lisäämään edelleen rahoitusta näille rahoitusvälineille, sillä ne auttavat edistämään innovointia, joka on Euroopan kilpailukyvyn perusta;

| 18. | tukee voimakkaasti kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa ja sen näkyvää menestystä ja varoittaa mahdollisista vaikutuksista sen toimivuuteen ja joustavuuteen, jos sen rakennetta muutetaan sen mahdollisen tulevaan unionin tutkimusohjelmaan sulauttamisen jälkeen; kehottaa säilyttämään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman itsenäisenä pk-yrityksille suunnattuna lippulaivahankkeena; katsoo, että tulevassa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa olisi oltava erityinen SBA-aloitetta koskeva budjettikohta, jolla rahoitetaan erityisesti sitä koskevia painopistealueita; |
| --- | --- |

18.

tukee voimakkaasti kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa ja sen näkyvää menestystä ja varoittaa mahdollisista vaikutuksista sen toimivuuteen ja joustavuuteen, jos sen rakennetta muutetaan sen mahdollisen tulevaan unionin tutkimusohjelmaan sulauttamisen jälkeen; kehottaa säilyttämään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman itsenäisenä pk-yrityksille suunnattuna lippulaivahankkeena; katsoo, että tulevassa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa olisi oltava erityinen SBA-aloitetta koskeva budjettikohta, jolla rahoitetaan erityisesti sitä koskevia painopistealueita;

| 19. | pitää valitettavana, että vuoden 2009 loppuun mennessä ainoastaan 75 prosenttia 21 miljardin suuruisesta taloudellisesta avusta oli täysin saatavilla – välittäjäpankkien kautta – ainoastaan 50 000 pk-yritykselle 23 miljoonasta; vaatii näin ollen toimenpiteitä, joilla tehdään maksumekanismista, eritoten välittäjä- ja kumppanipankkijärjestelmästä, avoimempi, helpommin käytettävissä oleva ja tehokkaampi, jotta vältetään vajaakäytön syntyminen ja voidaan saavuttaa tavoite, joka on 30 miljardin euron summan lainaaminen kokonaisuudessaan pk-yrityksille vuosina 2008–2011; |
| --- | --- |

19.

pitää valitettavana, että vuoden 2009 loppuun mennessä ainoastaan 75 prosenttia 21 miljardin suuruisesta taloudellisesta avusta oli täysin saatavilla – välittäjäpankkien kautta – ainoastaan 50 000 pk-yritykselle 23 miljoonasta; vaatii näin ollen toimenpiteitä, joilla tehdään maksumekanismista, eritoten välittäjä- ja kumppanipankkijärjestelmästä, avoimempi, helpommin käytettävissä oleva ja tehokkaampi, jotta vältetään vajaakäytön syntyminen ja voidaan saavuttaa tavoite, joka on 30 miljardin euron summan lainaaminen kokonaisuudessaan pk-yrityksille vuosina 2008–2011;

Markkinoillepääsy

| 20. | pitää myönteisenä Euroopan parlamentin aloitteeseen perustuvan sisämarkkinoiden toimenpidepaketin hyväksymistä Montin raportin mukaisesti; pitää erityisen myönteisenä sellaisia lainsäädäntötoimia, joiden avulla pk-yritykset saavat täyden hyödyn irti sisämarkkinoista, kuten unionin säännöt riskipääomarahastoista, yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB), tarkistetut alv-säännöt ja kirjanpitodirektiivien yksinkertaistaminen; pyytää neuvostoa sitoutumaan vahvasti sisämarkkinoiden toimenpidepaketin toteuttamiseen ja erityisesti sen ensisijaisten toimenpiteiden hyväksymiseen vuoden 2012 loppuun mennessä; kehottaa komissiota ja neuvostoa huomioimaan tarkasti pk-yritysten edut koko prosessin ajan kaikissa toimenpiteissä; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä Euroopan parlamentin aloitteeseen perustuvan sisämarkkinoiden toimenpidepaketin hyväksymistä Montin raportin mukaisesti; pitää erityisen myönteisenä sellaisia lainsäädäntötoimia, joiden avulla pk-yritykset saavat täyden hyödyn irti sisämarkkinoista, kuten unionin säännöt riskipääomarahastoista, yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB), tarkistetut alv-säännöt ja kirjanpitodirektiivien yksinkertaistaminen; pyytää neuvostoa sitoutumaan vahvasti sisämarkkinoiden toimenpidepaketin toteuttamiseen ja erityisesti sen ensisijaisten toimenpiteiden hyväksymiseen vuoden 2012 loppuun mennessä; kehottaa komissiota ja neuvostoa huomioimaan tarkasti pk-yritysten edut koko prosessin ajan kaikissa toimenpiteissä;

| 21. | kehottaa komissiota vahvistamaan ja laajentamaan Enterprise Europe Network -verkoston (EEN) roolia, jotta se voi auttaa ja tukea pienyrityksiä kaikissa niiden pyrkimyksissä hyödyntää tehokkaammin sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota vahvistamaan ja laajentamaan Enterprise Europe Network -verkoston (EEN) roolia, jotta se voi auttaa ja tukea pienyrityksiä kaikissa niiden pyrkimyksissä hyödyntää tehokkaammin sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia;

| 22. | katsoo, että pk-yritysten ja hankintaviranomaisten välistä vuoropuhelua olisi tehostettava, jotta pk-yritysten olisi helpompi osallistua sopimuksentekomenettelyihin; ehdottaa tässä mielessä, että tutkitaan mahdollisuuksia avustaa pk-yrityksiä kumppanuuksien ja ryhmittymien muodostamisessa ja yhteisten tarjouksien jättämisessä julkisissa tarjouskilpailuissa; kehottaa komissiota laatimaan vaikutustenarvioinnin ja tarkastelemaan unionin julkisia hankintoja koskevia raja-arvoja, jotta pk-yritykset voivat osallistua sopimuksiin, joita muuten koskisivat erityisvaatimukset ja jotka siten olisivat niiden ulottumattomissa; kehottaa komissiota tutkimaan, kuinka parantaa kaikkien julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten julkaisemista kaikkialla Euroopassa ja poistaa hallinnolliset rasitteet, jotka estävät eurooppalaisia yrityksiä osallistumasta rajatylittäviin julkisiin hankintoihin; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita soveltamaan järjestelmällisemmin eurooppalaisia käytännesääntöjä, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada julkisia hankintasopimuksia; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että pk-yritysten ja hankintaviranomaisten välistä vuoropuhelua olisi tehostettava, jotta pk-yritysten olisi helpompi osallistua sopimuksentekomenettelyihin; ehdottaa tässä mielessä, että tutkitaan mahdollisuuksia avustaa pk-yrityksiä kumppanuuksien ja ryhmittymien muodostamisessa ja yhteisten tarjouksien jättämisessä julkisissa tarjouskilpailuissa; kehottaa komissiota laatimaan vaikutustenarvioinnin ja tarkastelemaan unionin julkisia hankintoja koskevia raja-arvoja, jotta pk-yritykset voivat osallistua sopimuksiin, joita muuten koskisivat erityisvaatimukset ja jotka siten olisivat niiden ulottumattomissa; kehottaa komissiota tutkimaan, kuinka parantaa kaikkien julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten julkaisemista kaikkialla Euroopassa ja poistaa hallinnolliset rasitteet, jotka estävät eurooppalaisia yrityksiä osallistumasta rajatylittäviin julkisiin hankintoihin; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita soveltamaan järjestelmällisemmin eurooppalaisia käytännesääntöjä, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada julkisia hankintasopimuksia;

| 23. | kehottaa komissiota tulevissa ehdotuksissaan eurooppalaisen standardointijärjestelmän uudistamisesta varmistamaan, että pk-yritysten edut ovat riittävästi edustettuina eurooppalaisissa standardointielimissä ja tekemään standardeista helpommin saavutettavia pk-yrityksille; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota tulevissa ehdotuksissaan eurooppalaisen standardointijärjestelmän uudistamisesta varmistamaan, että pk-yritysten edut ovat riittävästi edustettuina eurooppalaisissa standardointielimissä ja tekemään standardeista helpommin saavutettavia pk-yrityksille;

| 24. | korostaa pienyritysten tutkimustoimintaa tukevan aloitteen (SBRI) kaltaisten aloitteiden merkitystä julkisten elinten avustamisessa tutkimus- ja kehitystyön tarjoamisessa pienyrityksille tarkoituksena löytää ratkaisuja julkisiin tarpeisiin samalla kun tuetaan innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä; |
| --- | --- |

24.

korostaa pienyritysten tutkimustoimintaa tukevan aloitteen (SBRI) kaltaisten aloitteiden merkitystä julkisten elinten avustamisessa tutkimus- ja kehitystyön tarjoamisessa pienyrityksille tarkoituksena löytää ratkaisuja julkisiin tarpeisiin samalla kun tuetaan innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä;

Pk-yritysten tukeminen

| 25. | toistaa aiemman kehotuksensa kansallisten fyysisten tai sähköisten yhteyspisteiden ja pk-yrityksiä tukevien virastojen perustamisesta ja kehittämisestä yhden luukun periaatteen mukaisesti lukuisia tiedotus- ja tukipalveluja tarjoten ja yrityksen elinkaaren mukaan jäsenneltyinä; |
| --- | --- |

25.

toistaa aiemman kehotuksensa kansallisten fyysisten tai sähköisten yhteyspisteiden ja pk-yrityksiä tukevien virastojen perustamisesta ja kehittämisestä yhden luukun periaatteen mukaisesti lukuisia tiedotus- ja tukipalveluja tarjoten ja yrityksen elinkaaren mukaan jäsenneltyinä;

| 26. | katsoo, että pienyrityksiä olisi autettava lisäämään valmiuksiaan kilpailla kansainvälisillä markkinoilla parantamalla niiden vientivalmiuksia, levittämällä tietoa ohjelmista ja aloitteista, joilla helpotetaan pääsyä kansainvälisille markkinoille ja pk-yritysten tuotteiden ja palvelujen markkinoillepääsyä, ja varmistamalla, että pienyritysten edut ovat riittävästi edustettuina kahden- ja monenvälisissä kauppaneuvotteluissa; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että pienyrityksiä olisi autettava lisäämään valmiuksiaan kilpailla kansainvälisillä markkinoilla parantamalla niiden vientivalmiuksia, levittämällä tietoa ohjelmista ja aloitteista, joilla helpotetaan pääsyä kansainvälisille markkinoille ja pk-yritysten tuotteiden ja palvelujen markkinoillepääsyä, ja varmistamalla, että pienyritysten edut ovat riittävästi edustettuina kahden- ja monenvälisissä kauppaneuvotteluissa;

| 27. | kannattaa pk-yrityksille tarkoitettua komission "uuden mahdollisuuden" aloitetta, joka otetaan osaksi Euroopan pk-yritysviikkoa; |
| --- | --- |

27.

kannattaa pk-yrityksille tarkoitettua komission "uuden mahdollisuuden" aloitetta, joka otetaan osaksi Euroopan pk-yritysviikkoa;

Tutkimus ja innovointi

| 28. | kehottaa jatkamaan tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin (T&K&I) rahoituksen ja ohjelmien hallinnoinnin yksinkertaistamista, erityisesti pk-yritysten hyväksi, Euroopan parlamentin 11. marraskuuta 2010 tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta antaman päätöslauselman ja 16. helmikuuta 2011 pk-yritysten rahoituksen tukemiseen tarkoitettujen EU:n välineiden tarkistamista koskevista käytännön näkökohdista antaman päätöslauselman mukaisesti; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jatkamaan tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin (T&K&I) rahoituksen ja ohjelmien hallinnoinnin yksinkertaistamista, erityisesti pk-yritysten hyväksi, Euroopan parlamentin 11. marraskuuta 2010 tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta antaman päätöslauselman ja 16. helmikuuta 2011 pk-yritysten rahoituksen tukemiseen tarkoitettujen EU:n välineiden tarkistamista koskevista käytännön näkökohdista antaman päätöslauselman mukaisesti;

| 29. | panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen esittää kevyempiä hallinnollisia ja taloudellisia sääntöjä pk-yrityksille sekä kevennettyjä välineitä niiden innovointivalmiuksien vahvistamiseksi koko innovointisyklin keston ajan, muut kuin teknologiset innovaatiot mukaan lukien, tulevan tutkimuksen ja innovoinnin rahoituskehyksen ja erityisesti seitsemännen puiteohjelman ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piirissä; muistuttaa komissiota paikallisen tuen tarjoamisen merkityksestä pk-yrityksille, esimerkiksi innovointikeskusten, kauppakamarien, yritysjärjestöjen ja innovointiklusterien osallistumisen avulla; |
| --- | --- |

29.

panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen esittää kevyempiä hallinnollisia ja taloudellisia sääntöjä pk-yrityksille sekä kevennettyjä välineitä niiden innovointivalmiuksien vahvistamiseksi koko innovointisyklin keston ajan, muut kuin teknologiset innovaatiot mukaan lukien, tulevan tutkimuksen ja innovoinnin rahoituskehyksen ja erityisesti seitsemännen puiteohjelman ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piirissä; muistuttaa komissiota paikallisen tuen tarjoamisen merkityksestä pk-yrityksille, esimerkiksi innovointikeskusten, kauppakamarien, yritysjärjestöjen ja innovointiklusterien osallistumisen avulla;

| 30. | kehottaa hyväksymään yhtenäisen eurooppapatentin ja kehittämään edelleen ja sovittamaan yhteen unionin tasolla välineitä ja ohjelmia (kuten innovaatioseteleitä), joilla edistetään pk-yritysten innovoinnin hallinnan valmiuksia sekä tutkimus- ja innovointipalvelujen ja muiden tietopohjaisten yrityspalvelujen (liiketoimintamallit, riskinarviointi jne.) saatavuutta pk-yrityksille; viittaa erityisesti jäsenvaltioiden parhaisiin käytänteisiin, jotka koskevat yliopistojen teknologiansiirtokeskuksia, jotka helpottavat T&K-toiminnan saatavuutta pk-yrityksille; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta perustaa eurooppalainen patenttirahasto, jolla helpotetaan tätä teknologiansiirtoa tutkimuskeskusten ja yritysten, erityisesti innovatiivisten pk-yritysten, välillä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa hyväksymään yhtenäisen eurooppapatentin ja kehittämään edelleen ja sovittamaan yhteen unionin tasolla välineitä ja ohjelmia (kuten innovaatioseteleitä), joilla edistetään pk-yritysten innovoinnin hallinnan valmiuksia sekä tutkimus- ja innovointipalvelujen ja muiden tietopohjaisten yrityspalvelujen (liiketoimintamallit, riskinarviointi jne.) saatavuutta pk-yrityksille; viittaa erityisesti jäsenvaltioiden parhaisiin käytänteisiin, jotka koskevat yliopistojen teknologiansiirtokeskuksia, jotka helpottavat T&K-toiminnan saatavuutta pk-yrityksille; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta perustaa eurooppalainen patenttirahasto, jolla helpotetaan tätä teknologiansiirtoa tutkimuskeskusten ja yritysten, erityisesti innovatiivisten pk-yritysten, välillä;

| 31. | pitää valitettavana, että vain harvat eurooppalaiset innovatiiviset pk-yritykset kasvavat suuremmiksi yhtiöiksi, joissa työskentelee suuria määriä ihmisiä; huomauttaa, että EU:ssa on myös vähemmän nuoria, tutkimukseen ja kehitykseen voimakkaasti panostavia, innovatiivisia yrityksiä kuin Yhdysvalloissa ja että vakavat puutteet innovoinnin ja tietoteknisten taitojen alalla estävät pk-yrityksiä ottamasta käyttöön innovatiivisia, älykkäitä liiketoimintamalleja ja uusia teknologioita; |
| --- | --- |

31.

pitää valitettavana, että vain harvat eurooppalaiset innovatiiviset pk-yritykset kasvavat suuremmiksi yhtiöiksi, joissa työskentelee suuria määriä ihmisiä; huomauttaa, että EU:ssa on myös vähemmän nuoria, tutkimukseen ja kehitykseen voimakkaasti panostavia, innovatiivisia yrityksiä kuin Yhdysvalloissa ja että vakavat puutteet innovoinnin ja tietoteknisten taitojen alalla estävät pk-yrityksiä ottamasta käyttöön innovatiivisia, älykkäitä liiketoimintamalleja ja uusia teknologioita;

| 32. | kehottaa kansallisia hallituksia pohtimaan verokannusteiden käyttöönottoa innovatiivisille vastaperustetuille pienyrityksille niiden ensimmäisinä toimintavuosina; |
| --- | --- |

32.

kehottaa kansallisia hallituksia pohtimaan verokannusteiden käyttöönottoa innovatiivisille vastaperustetuille pienyrityksille niiden ensimmäisinä toimintavuosina;

Taidot, koulutus ja ammattikoulutus

| 33. | pitää valitettavana, että SBA-aloitteessa ei kiinnitetä riittävästi huomiota sosiaalisiin ja työmarkkinakysymyksiin, jotka vaikuttavat yrittäjyyteen ja pk-yritysten valmiuksiin saavuttaa työllistämispotentiaalinsa ja ottaa palvelukseen tarvittavat taidot omaavaa työvoimaa; |
| --- | --- |

33.

pitää valitettavana, että SBA-aloitteessa ei kiinnitetä riittävästi huomiota sosiaalisiin ja työmarkkinakysymyksiin, jotka vaikuttavat yrittäjyyteen ja pk-yritysten valmiuksiin saavuttaa työllistämispotentiaalinsa ja ottaa palvelukseen tarvittavat taidot omaavaa työvoimaa;

| 34. | toteaa, että kasvua ja innovointia vievät laajalti eteenpäin yrittäjähenkiset pk-yritykset; painottaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota yrittäjähengen kehittämiseen koulutuksen kaikilla tasoilla käyttäen innovatiivisia menetelmiä, kuten oikeita miniyrityksiä toisen asteen koulutuksessa; korostaa, että on tärkeää tukea sähköisten ja johtamistaitojen kehittämistä, sillä pienyritykset tarvitsevat niitä menestyäkseen nykyisessä markkinaympäristössä; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että kasvua ja innovointia vievät laajalti eteenpäin yrittäjähenkiset pk-yritykset; painottaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota yrittäjähengen kehittämiseen koulutuksen kaikilla tasoilla käyttäen innovatiivisia menetelmiä, kuten oikeita miniyrityksiä toisen asteen koulutuksessa; korostaa, että on tärkeää tukea sähköisten ja johtamistaitojen kehittämistä, sillä pienyritykset tarvitsevat niitä menestyäkseen nykyisessä markkinaympäristössä;

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään aloitteita, joilla tuetaan pk-yritysten erityisesti kestävämpään toimintaan tarvitsemien taitojen parempaa tunnistamista ja ennustamista, ja kehittämään jäsenvaltioiden parhaisiin käytänteisiin perustuvia yrittäjyyskoulutus- ja ammattikoulutusstrategioita; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään aloitteita, joilla tuetaan pk-yritysten erityisesti kestävämpään toimintaan tarvitsemien taitojen parempaa tunnistamista ja ennustamista, ja kehittämään jäsenvaltioiden parhaisiin käytänteisiin perustuvia yrittäjyyskoulutus- ja ammattikoulutusstrategioita;

| 36. | kehottaa komissiota tekemään Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmasta pysyvä ja antamaan sille riittävästi määrärahoja niiden erittäin kannustavien tulosten pohjalta, jotka valmistelevista toimista on saatu, vaikka ohjelma toimiikin vielä hyvin rajoitetusti; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota tekemään Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmasta pysyvä ja antamaan sille riittävästi määrärahoja niiden erittäin kannustavien tulosten pohjalta, jotka valmistelevista toimista on saatu, vaikka ohjelma toimiikin vielä hyvin rajoitetusti;

Resurssitehokkuus

| 37. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on todennut pk-yritysten olevan avainasemassa siirryttäessä kohti talouden resurssitehokkuutta; katsoo, että resurssitehokkuuden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää arvoketjulähestymistapaa; kehottaa täten komissiota ottamaan käyttöön alakohtaisia pk-yrityksiä koskevia koordinoituja hankkeita ja toimia, joilla pyritään yksilöimään mahdollisia resurssitehokkaita innovaatioita arvo- ja toimitusketjuissa; |
| --- | --- |

37.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio on todennut pk-yritysten olevan avainasemassa siirryttäessä kohti talouden resurssitehokkuutta; katsoo, että resurssitehokkuuden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää arvoketjulähestymistapaa; kehottaa täten komissiota ottamaan käyttöön alakohtaisia pk-yrityksiä koskevia koordinoituja hankkeita ja toimia, joilla pyritään yksilöimään mahdollisia resurssitehokkaita innovaatioita arvo- ja toimitusketjuissa;

| 38. | panee ilahtuneena merkille komission ehdotuksen ekoinnovointia koskevan toimintasuunnitelman hyväksymisestä; vaatii kunnianhimoisia toimia, joilla tuetaan pk-yrityksiä ekoinnovatiivisten ratkaisujen käyttöönotossa kaikissa arvoketjun vaiheissa, myös muotoilussa; katsoo, että on tarpeen lisätä rahoitusta tämän alan aloitteille esimerkiksi tulevan kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman avulla mutta myös rakennerahaston kohdennetulla käytöllä; kehottaa komissiota laatimaan joka toinen vuosi kertomuksen jäsenvaltioiden edistymisestä pk-yritysten ekoinnovaatioiden tukemisessa; |
| --- | --- |

38.

panee ilahtuneena merkille komission ehdotuksen ekoinnovointia koskevan toimintasuunnitelman hyväksymisestä; vaatii kunnianhimoisia toimia, joilla tuetaan pk-yrityksiä ekoinnovatiivisten ratkaisujen käyttöönotossa kaikissa arvoketjun vaiheissa, myös muotoilussa; katsoo, että on tarpeen lisätä rahoitusta tämän alan aloitteille esimerkiksi tulevan kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman avulla mutta myös rakennerahaston kohdennetulla käytöllä; kehottaa komissiota laatimaan joka toinen vuosi kertomuksen jäsenvaltioiden edistymisestä pk-yritysten ekoinnovaatioiden tukemisessa;

| 39. | kiinnittää huomion pk-yritysten energiansäästömahdollisuuksiin, sillä ainoastaan 24 prosenttia pk-yrityksistä on tällä hetkellä aktiivisesti sitoutunut toimiin ympäristövaikutusten vähentämiseksi; korostaa, että kustannustehokkaiden energiatehokkuustoimien soveltaminen auttaisi pk-yrityksiä pienentämään energialaskujaan ja lisäisi niiden mahdollisuuksia sijoittaa tuottoaan; katsoo, että on olemassa huomattava tarve edistää pk-yrittäjien vähähiilisten tekniikoiden tuntemuksen parantamista; korostaa, että jokaisen pk-yrityksen käytettävissä on vähintään yksi rahoitusneuvoja mutta on vain harvoja asiantuntijoita, jotka antavat pk-yrityksille neuvoja energiansäästöstä ja energiatehokkuudesta; |
| --- | --- |

39.

kiinnittää huomion pk-yritysten energiansäästömahdollisuuksiin, sillä ainoastaan 24 prosenttia pk-yrityksistä on tällä hetkellä aktiivisesti sitoutunut toimiin ympäristövaikutusten vähentämiseksi; korostaa, että kustannustehokkaiden energiatehokkuustoimien soveltaminen auttaisi pk-yrityksiä pienentämään energialaskujaan ja lisäisi niiden mahdollisuuksia sijoittaa tuottoaan; katsoo, että on olemassa huomattava tarve edistää pk-yrittäjien vähähiilisten tekniikoiden tuntemuksen parantamista; korostaa, että jokaisen pk-yrityksen käytettävissä on vähintään yksi rahoitusneuvoja mutta on vain harvoja asiantuntijoita, jotka antavat pk-yrityksille neuvoja energiansäästöstä ja energiatehokkuudesta;

| 40. | panee merkille kolmansista maista maahantuotujen väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tuotteiden, jotka uhkaavat eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukykyä, laittoman kaupan kasvun kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

40.

panee merkille kolmansista maista maahantuotujen väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tuotteiden, jotka uhkaavat eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukykyä, laittoman kaupan kasvun kaikissa jäsenvaltioissa;

*

* *

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 48.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0057.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0093.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/108 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/108

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Innovaatiounioni: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaan

P7_TA(2011)0236

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 innovaatiounionista: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaan (2010/2245(INI))

2012/C 377 E/15

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke: Innovaatiounioni (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke: Innovaatiounioni (KOM(2010)0546),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 179 artiklan 1 kohdan, jonka mukaisesti "Unioni pyrkii toiminnallaan lujittamaan tieteellistä ja teknologista perustaansa toteuttamalla eurooppalaisen tutkimusalueen, jossa tutkijat, tieteellinen tietämys ja teknologia liikkuvat vapaasti, tukemaan unionin kilpailukyvyn, myös sen teollisuuden kilpailukyvyn, kehittämistä sekä edistämään kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perussopimusten muiden lukujen perusteella", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 179 artiklan 1 kohdan, jonka mukaisesti "Unioni pyrkii toiminnallaan lujittamaan tieteellistä ja teknologista perustaansa toteuttamalla eurooppalaisen tutkimusalueen, jossa tutkijat, tieteellinen tietämys ja teknologia liikkuvat vapaasti, tukemaan unionin kilpailukyvyn, myös sen teollisuuden kilpailukyvyn, kehittämistä sekä edistämään kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perussopimusten muiden lukujen perusteella",

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista Innovaatiounioni -lippulaivahankkeen puitteissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista Innovaatiounioni -lippulaivahankkeen puitteissa (1),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Resurssitehokas Eurooppa – Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke" (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Resurssitehokas Eurooppa – Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke" (KOM(2011)0021),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 anneltuna komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 anneltuna komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050" (KOM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050" (KOM(2011)0112),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta (2),

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisön innovaatiopolitiikasta muuttuvassa maailmassa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisön innovaatiopolitiikasta muuttuvassa maailmassa (3),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (4),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät innovoinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät innovoinnista,

| — | ottaa huomioon kilpailukykyneuvoston 25.–26. marraskuuta 2010 pidetyn 3049. kokouksen päätelmät Euroopan innovaatiounionista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kilpailukykyneuvoston 25.–26. marraskuuta 2010 pidetyn 3049. kokouksen päätelmät Euroopan innovaatiounionista,

| — | ottaa huomioon kilpailukykyneuvoston 12. lokakuuta 2010 pidetyn 3035. kokouksen päätelmät EU:n tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien houkuttelevuuden lisäämisestä: yksinkertaistamisen haaste, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kilpailukykyneuvoston 12. lokakuuta 2010 pidetyn 3035. kokouksen päätelmät EU:n tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien houkuttelevuuden lisäämisestä: yksinkertaistamisen haaste,

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka: Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle" (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka: Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle" (KOM(2010)0614),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa" (KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa" (KOM(2010)0553),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2009 annetun komission tiedonannon "Valmistaudutaan tulevaan – EU:lle yhteinen strategia keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita varten" (KOM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2009 annetun komission tiedonannon "Valmistaudutaan tulevaan – EU:lle yhteinen strategia keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita varten" (KOM(2009)0512),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2009 annetun komission tiedonannon "Tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle: Panokset korkealle" (KOM(2009)0116), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2009 annetun komission tiedonannon "Tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle: Panokset korkealle" (KOM(2009)0116),

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan "Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotto", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan "Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotto",

| — | ottaa huomioon komission 23. helmikuuta 2011 antaman tiedonannon "Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu" (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. helmikuuta 2011 antaman tiedonannon "Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu" (KOM(2011)0078),

| — | ottaa huomioon komission 14. helmikuuta 2007 antaman tiedonannon "Tieteellinen tieto digitaaliaikana: tiedon saatavuus, levittäminen ja säilyttäminen" (KOM(2007)0056), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 14. helmikuuta 2007 antaman tiedonannon "Tieteellinen tieto digitaaliaikana: tiedon saatavuus, levittäminen ja säilyttäminen" (KOM(2007)0056),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission toimeksiantaman ja marraskuussa 2008 laaditun kertomuksen "Ympäristöä hyödyttävien innovatiivisten liiketoimintamallien edistämisestä", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission toimeksiantaman ja marraskuussa 2008 laaditun kertomuksen "Ympäristöä hyödyttävien innovatiivisten liiketoimintamallien edistämisestä",

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0162/2011),

| A. | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 179 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti unioni "edistää kaikkialla unionissa yrityksiä, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan luettuina, tutkimuskeskuksia ja korkeakouluja niiden korkealaatuiseen tutkimukseen ja teknologiseen; se tukee niiden pyrkimyksiä keskinäiseen yhteistyöhön varsinkin avaamalla kansalliset julkiset hankinnat, määrittelemällä yhteiset standardit sekä poistamalla yhteistyön oikeudelliset ja verotukselliset esteet pyrkien erityisesti siihen, että tutkijat voivat tehdä yhteistyötä vapaasti rajoista riippumatta ja yritykset voivat täysin käyttää hyväkseen sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia", |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 179 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti unioni "edistää kaikkialla unionissa yrityksiä, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan luettuina, tutkimuskeskuksia ja korkeakouluja niiden korkealaatuiseen tutkimukseen ja teknologiseen; se tukee niiden pyrkimyksiä keskinäiseen yhteistyöhön varsinkin avaamalla kansalliset julkiset hankinnat, määrittelemällä yhteiset standardit sekä poistamalla yhteistyön oikeudelliset ja verotukselliset esteet pyrkien erityisesti siihen, että tutkijat voivat tehdä yhteistyötä vapaasti rajoista riippumatta ja yritykset voivat täysin käyttää hyväkseen sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia",

| B. | katsoo, että innovoinnin ja tutkimuksen nopeuttaminen on olennaista kestävän ja kilpailukykyisen talousmallin aikaansaamiseksi ja tulevan työllisyyden turvaamiseksi, minkä lisäksi sillä saadaan aikaan ratkaisuja eurooppalaisen yhteiskunnan suuriin yhteisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joita ovat:






  — | nykyiset väestörakenteen muutokset: ikääntyvä yhteiskunta, maailman väestönkasvu (ravinto, terveys, tautien ehkäisy), kaupungistuminen, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja siirtolaisuus, |
| --- | --- | --- |

B.

katsoo, että innovoinnin ja tutkimuksen nopeuttaminen on olennaista kestävän ja kilpailukykyisen talousmallin aikaansaamiseksi ja tulevan työllisyyden turvaamiseksi, minkä lisäksi sillä saadaan aikaan ratkaisuja eurooppalaisen yhteiskunnan suuriin yhteisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joita ovat:

—

nykyiset väestörakenteen muutokset: ikääntyvä yhteiskunta, maailman väestönkasvu (ravinto, terveys, tautien ehkäisy), kaupungistuminen, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja siirtolaisuus,

| — | siirtyminen (biologisten ja ei-biologisten) resurssien kestävään käyttöön: ilmastonmuutos, uusiutuva energia ja energiatehokkuus, resurssitehokkuus, veden niukkuus, tulvat ja ponnistukset elintärkeiden raaka-aineiden turvaamiseksi ja korvaamiseksi, |
| --- | --- |

—

siirtyminen (biologisten ja ei-biologisten) resurssien kestävään käyttöön: ilmastonmuutos, uusiutuva energia ja energiatehokkuus, resurssitehokkuus, veden niukkuus, tulvat ja ponnistukset elintärkeiden raaka-aineiden turvaamiseksi ja korvaamiseksi,

| — | vahva, vakaa, tasavertaiset edellytykset tarjoava ja kilpailukykyinen talousperusta: talouden elpyminen, tietoon perustuvan yhteiskunnan valjastaminen käyttöön ja EU:n kilpailukyvyn ja työllisyyden vauhdittaminen, |
| --- | --- |

—

vahva, vakaa, tasavertaiset edellytykset tarjoava ja kilpailukykyinen talousperusta: talouden elpyminen, tietoon perustuvan yhteiskunnan valjastaminen käyttöön ja EU:n kilpailukyvyn ja työllisyyden vauhdittaminen,

| C. | katsoo, että ratkaisuna innovoinnin vauhdittamiseen on






  — | kansalaisten luovuuden ja inhimillisen pääoman, yritysten ja yrittäjyyden mukautumiskyvyn, kulutusmallien ja uusiin ajatuksiin vastaamisen asettaminen etusijalle, |
| --- | --- | --- |

C.

katsoo, että ratkaisuna innovoinnin vauhdittamiseen on

—

kansalaisten luovuuden ja inhimillisen pääoman, yritysten ja yrittäjyyden mukautumiskyvyn, kulutusmallien ja uusiin ajatuksiin vastaamisen asettaminen etusijalle,

| — | pitkän aikavälin vakaa, yksinkertainen, avoin ja tukea tarjoava sääntelykehys, |
| --- | --- |

—

pitkän aikavälin vakaa, yksinkertainen, avoin ja tukea tarjoava sääntelykehys,

| — | monipuolisten rahoitusmahdollisuuksien aiempaa parempi saatavuus innovaation eri vaiheissa (erityisesti pk-yrityksille), |
| --- | --- |

—

monipuolisten rahoitusmahdollisuuksien aiempaa parempi saatavuus innovaation eri vaiheissa (erityisesti pk-yrityksille),

| — | yksityisen sektorin investointien kannustaminen ja lisääminen, |
| --- | --- |

—

yksityisen sektorin investointien kannustaminen ja lisääminen,

| — | hedelmällinen yhteistyö koulutus- ja tutkimuslaitosten – myös tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden – yritysten, hallitusten ja kansalaisten välillä, mukaan luettuina yhteistyön foorumit ja välineet, kuten avoimet verkostot, avoimet standardit sekä tietämyksen ja ideoiden jakamisen lähestymistavat, |
| --- | --- |

—

hedelmällinen yhteistyö koulutus- ja tutkimuslaitosten – myös tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden – yritysten, hallitusten ja kansalaisten välillä, mukaan luettuina yhteistyön foorumit ja välineet, kuten avoimet verkostot, avoimet standardit sekä tietämyksen ja ideoiden jakamisen lähestymistavat,

| — | kaikkien merkityksellisten toimijoiden päätöksentekoprosesseihin osallistumisen varmistaminen, |
| --- | --- |

—

kaikkien merkityksellisten toimijoiden päätöksentekoprosesseihin osallistumisen varmistaminen,

| — | tehokkaampien lähestymistapojen tarjoaminen teollisoikeuksien suojelemiseksi globalisaation ja talouden digitalisoinnin yhteydessä, |
| --- | --- |

—

tehokkaampien lähestymistapojen tarjoaminen teollisoikeuksien suojelemiseksi globalisaation ja talouden digitalisoinnin yhteydessä,

| D. | katsoo, että riskinottovalmius on menestyksekkään innovoinnin perusedellytys, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että riskinottovalmius on menestyksekkään innovoinnin perusedellytys,

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttää elämäntavan muutosta Euroopan yrittäjyyden ja innovointipotentiaalin parantamiseksi; ottaa huomioon, että tarvitaan muutoksia, jotka koskevat riskinottovalmiutta ja innovatiivisten yritysten ja yrittäjien toiminnan käynnistämisolosuhteiden parantamista, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttää elämäntavan muutosta Euroopan yrittäjyyden ja innovointipotentiaalin parantamiseksi; ottaa huomioon, että tarvitaan muutoksia, jotka koskevat riskinottovalmiutta ja innovatiivisten yritysten ja yrittäjien toiminnan käynnistämisolosuhteiden parantamista,

| F. | ottaa huomioon, että talouden yleisemmässä yhteydessä Euroopan unionin on otettava offensiivinen asenne ja varmistettava johtava asema kilpailukyvyssä, minkä vuoksi EU:n on investoitava räjähdysmäiseen innovointiin, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että talouden yleisemmässä yhteydessä Euroopan unionin on otettava offensiivinen asenne ja varmistettava johtava asema kilpailukyvyssä, minkä vuoksi EU:n on investoitava räjähdysmäiseen innovointiin,

| G. | katsoo, että Eurooppa tarvitsee nykyaikaisen, kohtuuhintaisen ja hyvin toimivan immateriaalioikeuksien suojelujärjestelmän edistääkseen innovointia ja vahvistaakseen kilpailukykyään, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Eurooppa tarvitsee nykyaikaisen, kohtuuhintaisen ja hyvin toimivan immateriaalioikeuksien suojelujärjestelmän edistääkseen innovointia ja vahvistaakseen kilpailukykyään,

| H. | katsoo, että immateriaalioikeudet ovat tärkeä edellytys pääomavaltaiselle tutkimukselle, kehittämiselle ja innovoinnille, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että immateriaalioikeudet ovat tärkeä edellytys pääomavaltaiselle tutkimukselle, kehittämiselle ja innovoinnille,

| I. | katsoo, että EU-patentin luominen tarjoaa parhaimman mahdollisuuden innovoinnin vahvistamiseen Euroopassa immateriaalioikeuksien alalla, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU-patentin luominen tarjoaa parhaimman mahdollisuuden innovoinnin vahvistamiseen Euroopassa immateriaalioikeuksien alalla,

| J. | katsoo, että nykyaikainen unionin tavaramerkkijärjestelmä on tärkeä, jotta voidaan suojella eurooppalaisten yritysten muotoilun, luovan työn ja innovoinnin alalle tekemien investointien arvoa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että nykyaikainen unionin tavaramerkkijärjestelmä on tärkeä, jotta voidaan suojella eurooppalaisten yritysten muotoilun, luovan työn ja innovoinnin alalle tekemien investointien arvoa,

| K. | ottaa huomioon, että se, että 3 prosenttia EU:n BKT:sta varataan tutkimukseen ja kehittämiseen vuoteen 2020 saakka, voi luoda 3,7 miljoonaa työpaikkaa ja että sen ansiosta EU:n BKT saattaa nousta 800 miljoonaa euroa vuoteen 2025 mennessä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että se, että 3 prosenttia EU:n BKT:sta varataan tutkimukseen ja kehittämiseen vuoteen 2020 saakka, voi luoda 3,7 miljoonaa työpaikkaa ja että sen ansiosta EU:n BKT saattaa nousta 800 miljoonaa euroa vuoteen 2025 mennessä,

| L. | ottaa huomioon, että vain 30 prosenttia Euroopan tutkijoista on naisia ja että vain 13 prosenttia Euroopan tutkimuskeskusten johtajista on naisia, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vain 30 prosenttia Euroopan tutkijoista on naisia ja että vain 13 prosenttia Euroopan tutkimuskeskusten johtajista on naisia,

Yhdennetty ja monitieteellinen lähestymistapa

| 1. | suhtautuu myönteisesti Innovaatiounioni-lippulaivahankkeeseen, joka on tähän mennessä unionin merkittävin ja kohdennettu yritys ottaa käyttöön strateginen, yhdennetty ja liiketoimintaan suunnattu, jäsenvaltioiden toimia täydentävä eurooppalainen innovaatiopolitiikka, jolla ohjataan innovointia ja seurataan edistymistä korkeimmalla poliittisella tasolla, mutta jonka menestys riippuu jäsenvaltioiden täysimääräisestä yhteistyöstä ja siitä, että jäsenvaltiot panevat sen täytäntöön muun muassa antamalla taloudellista tukea ja älykkäästi taloutta vakauttamalla ja asettamalla etusijalle kestävä, kasvua edistävä varainkäyttö sellaisilla aloilla kuin innovointi, tutkimus ja koulutus, minkä myötä yhteiset innovointitavoitteet ohjaavat toimien toteuttamista kaikilla asianmukaisilla aloilla; pitää myönteisenä Eurooppa- neuvoston strategista lähestymistapaa 4. helmikuuta 2011 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Innovaatiounioni-lippulaivahankkeeseen, joka on tähän mennessä unionin merkittävin ja kohdennettu yritys ottaa käyttöön strateginen, yhdennetty ja liiketoimintaan suunnattu, jäsenvaltioiden toimia täydentävä eurooppalainen innovaatiopolitiikka, jolla ohjataan innovointia ja seurataan edistymistä korkeimmalla poliittisella tasolla, mutta jonka menestys riippuu jäsenvaltioiden täysimääräisestä yhteistyöstä ja siitä, että jäsenvaltiot panevat sen täytäntöön muun muassa antamalla taloudellista tukea ja älykkäästi taloutta vakauttamalla ja asettamalla etusijalle kestävä, kasvua edistävä varainkäyttö sellaisilla aloilla kuin innovointi, tutkimus ja koulutus, minkä myötä yhteiset innovointitavoitteet ohjaavat toimien toteuttamista kaikilla asianmukaisilla aloilla; pitää myönteisenä Eurooppa- neuvoston strategista lähestymistapaa 4. helmikuuta 2011 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa;

| 2. | puoltaa innovaatiounionia koskevaa aloitetta EU:n taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen keskeisenä pilarina, erityisesti mitä tulee osallistavaan koulutukseen kaikilla tasoilla, myös ammatillisessa koulutuksessa; |
| --- | --- |

2.

puoltaa innovaatiounionia koskevaa aloitetta EU:n taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen keskeisenä pilarina, erityisesti mitä tulee osallistavaan koulutukseen kaikilla tasoilla, myös ammatillisessa koulutuksessa;

| 3. | kehottaa ottamaan käyttöön laajan innovointia koskevan käsitteen, joka keskittyy vaikutuksiin ja on kattavampi kuin tekninen ja tuotteisiin keskittyvä innovointi, jossa mukana ovat kaikki sidosryhmät, erityisesti yritykset, ja jossa korostetaan kansalaisten monia kehitystä vauhdittavia tehtäviä ajattelutavan muuttamisen yhteydessä; muistuttaa, että innovointi tarkoittaa ideoiden soveltamista menestyksekkäästi käytäntöön ja että sen kohteena ovat tuotteet, prosessit, palvelut, liikkuvuus, järjestelmät ja organisaatiorakenteet; kehottaa komissiota esittämään innovoinnin määritelmän; |
| --- | --- |

3.

kehottaa ottamaan käyttöön laajan innovointia koskevan käsitteen, joka keskittyy vaikutuksiin ja on kattavampi kuin tekninen ja tuotteisiin keskittyvä innovointi, jossa mukana ovat kaikki sidosryhmät, erityisesti yritykset, ja jossa korostetaan kansalaisten monia kehitystä vauhdittavia tehtäviä ajattelutavan muuttamisen yhteydessä; muistuttaa, että innovointi tarkoittaa ideoiden soveltamista menestyksekkäästi käytäntöön ja että sen kohteena ovat tuotteet, prosessit, palvelut, liikkuvuus, järjestelmät ja organisaatiorakenteet; kehottaa komissiota esittämään innovoinnin määritelmän;

| 4. | katsoo, että innovaatiokriteereinä on kaikilla tietämyksen sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan alueilla oltava yleinen etu, elämänlaadun parantaminen, hyvinvoinnin edistäminen sekä ympäristönsuojelu ja luonnon tasapainon säilyttäminen; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että innovaatiokriteereinä on kaikilla tietämyksen sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan alueilla oltava yleinen etu, elämänlaadun parantaminen, hyvinvoinnin edistäminen sekä ympäristönsuojelu ja luonnon tasapainon säilyttäminen;

| 5. | on sitä mieltä, että koska innovointi on monitahoinen käsite, muita kuin teknologisia innovointiponnisteluja on tehostettava ja että samalla tällaista innovointia koskevia parhaita käytäntöjä pitäisi levittää ja EU-rahoituksen saamisen sääntöjä ja ehtoja tulisi tarkentaa avoimen ja kaikenkattavan lähestymistavan perusteella; |
| --- | --- |

5.

on sitä mieltä, että koska innovointi on monitahoinen käsite, muita kuin teknologisia innovointiponnisteluja on tehostettava ja että samalla tällaista innovointia koskevia parhaita käytäntöjä pitäisi levittää ja EU-rahoituksen saamisen sääntöjä ja ehtoja tulisi tarkentaa avoimen ja kaikenkattavan lähestymistavan perusteella;

| 6. | vaatii, että alkuperäinen innovointi, joka tarkoittaa jotakin ensimmäisen kerran valmistettavaa, joka ei ole saatavissa markkinoilla, on erotettava selkeästi jo markkinoilla olevien tuotteiden, palvelujen, prosessien ja liikkeiden kaupallisesta parantamisesta ja muuttamisesta; |
| --- | --- |

6.

vaatii, että alkuperäinen innovointi, joka tarkoittaa jotakin ensimmäisen kerran valmistettavaa, joka ei ole saatavissa markkinoilla, on erotettava selkeästi jo markkinoilla olevien tuotteiden, palvelujen, prosessien ja liikkeiden kaupallisesta parantamisesta ja muuttamisesta;

| 7. | katsoo, että sosioekonominen innovointi on määriteltävä toisaalta täsmällisesti ja toisaalta joustavasti, koska se ei monessa tapauksessa koske tuotetta eikä teknisen ratkaisun soveltamista vaan päinvastoin useita kokonaisen prosessin muodostavia, toisiinsa liittyviä ja pitkän aikavälin institutionaalisia, teknisiä ja hallinnollisia muutoksia; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että sosioekonominen innovointi on määriteltävä toisaalta täsmällisesti ja toisaalta joustavasti, koska se ei monessa tapauksessa koske tuotetta eikä teknisen ratkaisun soveltamista vaan päinvastoin useita kokonaisen prosessin muodostavia, toisiinsa liittyviä ja pitkän aikavälin institutionaalisia, teknisiä ja hallinnollisia muutoksia;

| 8. | huomauttaa, että Eurooppa 2020 -strategiassa, energiatehokkuuden toimintasuunnitelmassa vuodelle 2020, Resurssitehokas Eurooppa -lippulaivahankkeessa, raaka-ainealoitteessa, Euroopan energiastrategiassa kaudelle 2011–2020, vuoteen 2050 ulottuvassa vähähiilisen talouden etenemissuunnitelmassa ja energian tiekartassa 2050 asetetuille tavoitteille on annettava ensisijainen asema innovaatiounionissa; |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että Eurooppa 2020 -strategiassa, energiatehokkuuden toimintasuunnitelmassa vuodelle 2020, Resurssitehokas Eurooppa -lippulaivahankkeessa, raaka-ainealoitteessa, Euroopan energiastrategiassa kaudelle 2011–2020, vuoteen 2050 ulottuvassa vähähiilisen talouden etenemissuunnitelmassa ja energian tiekartassa 2050 asetetuille tavoitteille on annettava ensisijainen asema innovaatiounionissa;

| 9. | toteaa, että kansainvälistyminen ja innovointi ovat avaintekijöitä ulkoisessa kilpailukyvyssä ja kasvussa, jotka puolestaan ovat ratkaisevan tärkeitä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kannalta; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että kansainvälistyminen ja innovointi ovat avaintekijöitä ulkoisessa kilpailukyvyssä ja kasvussa, jotka puolestaan ovat ratkaisevan tärkeitä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kannalta;

| 10. | korostaa ilmasto- ja energiatehokkaan ja uusiutuvaa energiaa koskevan tekniikan merkitystä siirryttäessä kohti kestävää globaalitaloutta; tunnustaa EU:n johtavan aseman monilla ilmastoystävällisen ja resurssitehokkaan teollisuustuotannon tärkeillä aloilla; kehottaa komissiota määrittämään kansainvälistymis- ja innovointistrategiat näillä aloilla; |
| --- | --- |

10.

korostaa ilmasto- ja energiatehokkaan ja uusiutuvaa energiaa koskevan tekniikan merkitystä siirryttäessä kohti kestävää globaalitaloutta; tunnustaa EU:n johtavan aseman monilla ilmastoystävällisen ja resurssitehokkaan teollisuustuotannon tärkeillä aloilla; kehottaa komissiota määrittämään kansainvälistymis- ja innovointistrategiat näillä aloilla;

| 11. | myöntää, että ilmastonmuutoksen torjunta ja pyrkimykset kohti energiatehokkuutta ja teollisuustuotannon dematerialisointia edellyttävät uusien tekniikoiden globaalia levitystä koskevaa aktiivista toimintalinjaa; |
| --- | --- |

11.

myöntää, että ilmastonmuutoksen torjunta ja pyrkimykset kohti energiatehokkuutta ja teollisuustuotannon dematerialisointia edellyttävät uusien tekniikoiden globaalia levitystä koskevaa aktiivista toimintalinjaa;

| 12. | painottaa, että muun muassa ympäristönsuojelu, kansanterveys ja elintarviketurva sekä ilmastonmuutoksen torjunta ovat aloja, joilla innovointia on lisättävä eniten, mikä edellyttää nykyisen tieteellisen ja teknisen perustan vahvistamista; korostaa, että EU:n tulevissa tutkimus- ja innovaatio-ohjelmissa on otettava kyseiset alat asianmukaisesti huomioon; pitää siksi tärkeänä sellaisen monialaisen lähestymistavan omaksumista, jonka lähtökohtana on ekosysteemien palautumiskyky; |
| --- | --- |

12.

painottaa, että muun muassa ympäristönsuojelu, kansanterveys ja elintarviketurva sekä ilmastonmuutoksen torjunta ovat aloja, joilla innovointia on lisättävä eniten, mikä edellyttää nykyisen tieteellisen ja teknisen perustan vahvistamista; korostaa, että EU:n tulevissa tutkimus- ja innovaatio-ohjelmissa on otettava kyseiset alat asianmukaisesti huomioon; pitää siksi tärkeänä sellaisen monialaisen lähestymistavan omaksumista, jonka lähtökohtana on ekosysteemien palautumiskyky;

| 13. | panee merkille, että kulttuurialan ja luovan alan markkinoiden pirstaleisuus johtuu osittain kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja kuluttajien kielimieltymyksistä; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että kulttuurialan ja luovan alan markkinoiden pirstaleisuus johtuu osittain kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja kuluttajien kielimieltymyksistä;

| 14. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy yhteiskunnallisiin haasteisiin, ja korostaa, että innovointia ja tutkimusta tarvitaan resurssien tuottavuuden ja kestävän käytön ja korvaamisen lisäämiseksi, kun samalla etsitään uusia tapoja lisätä resurssien ja energiankulutuksen tehokkuutta; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio keskittyy yhteiskunnallisiin haasteisiin, ja korostaa, että innovointia ja tutkimusta tarvitaan resurssien tuottavuuden ja kestävän käytön ja korvaamisen lisäämiseksi, kun samalla etsitään uusia tapoja lisätä resurssien ja energiankulutuksen tehokkuutta;

| 15. | huomauttaa, että olisi vältettävä innovointien priorisoinnin rajoittamista rajatuille alueille, jotta ei menetetä arvokasta innovaatiopotentiaalia pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että olisi vältettävä innovointien priorisoinnin rajoittamista rajatuille alueille, jotta ei menetetä arvokasta innovaatiopotentiaalia pitkällä aikavälillä;

| 16. | katsoo, että innovoinnilla voi olla merkittävä rooli sosiaalisen koheesion vahvistamisessa, kun se parantaa tarjottujen palvelujen laatua, ja että siksi on luotava erityisiä ammatillisen koulutuksen ohjelmia; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että innovoinnilla voi olla merkittävä rooli sosiaalisen koheesion vahvistamisessa, kun se parantaa tarjottujen palvelujen laatua, ja että siksi on luotava erityisiä ammatillisen koulutuksen ohjelmia;

| 17. | korostaa, että markkinataloudessa innovoinnilla ei vastata yksinomaan merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, koska innovointi edistää samalla tavalla vapaa-aikaan, teknologiaan, teollisuuteen, kulttuuriin ja viihteeseen liittyvien kuluttajaystävällisten ja houkuttelevien tuotteiden valmistamista; korostaa innovatiivisten korkean teknologian vapaa-ajantuotteiden (älypuhelinten, sormitietokoneiden, konsolipelien, kannettavien viihdelaitteiden) sekä sosiaalisten verkkojen ja innovatiivisten verkkopalvelujen markkinoiden laajuutta ja eurooppalaisten yritysten häviävän pientä osuutta niiden yhteydessä; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että markkinataloudessa innovoinnilla ei vastata yksinomaan merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, koska innovointi edistää samalla tavalla vapaa-aikaan, teknologiaan, teollisuuteen, kulttuuriin ja viihteeseen liittyvien kuluttajaystävällisten ja houkuttelevien tuotteiden valmistamista; korostaa innovatiivisten korkean teknologian vapaa-ajantuotteiden (älypuhelinten, sormitietokoneiden, konsolipelien, kannettavien viihdelaitteiden) sekä sosiaalisten verkkojen ja innovatiivisten verkkopalvelujen markkinoiden laajuutta ja eurooppalaisten yritysten häviävän pientä osuutta niiden yhteydessä;

| 18. | korostaa Resurssitehokas Eurooppa -lippulaivahankkeen ja teollisuuspolitiikan lippulaivahankkeen merkitystä ja niiden ponnistusten merkitystä, joilla pyritään irrottamaan talouskasvu luonnonvarojen käytöstä tukemalla siirtymistä kestävään vähähiiliseen ja tietoon perustuvaan talouteen, lisäämällä uusiutuvien ja kestävien energialähteiden käyttöä, kehittämällä vähähiilistä ja resursseja tehokkaammin käyttävää teknologiaa ja kehittämällä kestävää liikennettä sekä tehostamalla samalla eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä; |
| --- | --- |

18.

korostaa Resurssitehokas Eurooppa -lippulaivahankkeen ja teollisuuspolitiikan lippulaivahankkeen merkitystä ja niiden ponnistusten merkitystä, joilla pyritään irrottamaan talouskasvu luonnonvarojen käytöstä tukemalla siirtymistä kestävään vähähiiliseen ja tietoon perustuvaan talouteen, lisäämällä uusiutuvien ja kestävien energialähteiden käyttöä, kehittämällä vähähiilistä ja resursseja tehokkaammin käyttävää teknologiaa ja kehittämällä kestävää liikennettä sekä tehostamalla samalla eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä;

| 19. | muistuttaa, että digitaalinen maailma ja tieto- ja viestintätekniikat ovat innovoinnin moottoreita, ja katsoo sen vuoksi, että nopean laajakaistan saatavuus on oleellinen edellytys myös Euroopan innovaatiokumppanuuksille, koska se vahvistaa yhteistyötä ja kansalaisten osallistumista; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tehostaman nopean internetin käyttöönottamista sekä edistämään sähköisiä aloitteita, joilla varmistetaan Euroopan digitaalistrategian pikainen toteuttaminen; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että digitaalinen maailma ja tieto- ja viestintätekniikat ovat innovoinnin moottoreita, ja katsoo sen vuoksi, että nopean laajakaistan saatavuus on oleellinen edellytys myös Euroopan innovaatiokumppanuuksille, koska se vahvistaa yhteistyötä ja kansalaisten osallistumista; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tehostaman nopean internetin käyttöönottamista sekä edistämään sähköisiä aloitteita, joilla varmistetaan Euroopan digitaalistrategian pikainen toteuttaminen;

| 20. | kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota "älykkäämpiä" ja kestäviä järjestelmiä tukeviin teknologian muotoihin, joiden avulla yritykset voivat kehittää reaaliaikaisia palveluja monilla eri aloilla, kuten liikenteen ja logistiikan, rakentamisen ja ylläpitopalvelujen, energiahuollon, tietoliikenteen ja rahoituspalvelujen aloilla; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota "älykkäämpiä" ja kestäviä järjestelmiä tukeviin teknologian muotoihin, joiden avulla yritykset voivat kehittää reaaliaikaisia palveluja monilla eri aloilla, kuten liikenteen ja logistiikan, rakentamisen ja ylläpitopalvelujen, energiahuollon, tietoliikenteen ja rahoituspalvelujen aloilla;

| 21. | korostaa, että innovaatio- ja tutkimuspolitiikan onnistuminen riippuu






  — | kaikkien toimintatapojen ja toimien strategisesta suuntaamisesta, kehittämisestä, suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, minkä tavoitteena on edistää ja tukea innovointia Euroopassa (esimerkiksi koulutuksen ja täydennyskoulutuksen, neuvontapalvelujen, työmarkkinoiden, yhtenäismarkkinoiden, immateriaalioikeuksien, infrastruktuurin, verotusvälineiden, teollisuuspolitiikan, hankinnan ja kaupan sekä palvelualan yritysten ja valmistavan teollisuuden yritysten, erityisesti pk-yritysten, innovatiivisen vuorovaikutuksen avulla); |
| --- | --- | --- |

21.

korostaa, että innovaatio- ja tutkimuspolitiikan onnistuminen riippuu

—

kaikkien toimintatapojen ja toimien strategisesta suuntaamisesta, kehittämisestä, suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, minkä tavoitteena on edistää ja tukea innovointia Euroopassa (esimerkiksi koulutuksen ja täydennyskoulutuksen, neuvontapalvelujen, työmarkkinoiden, yhtenäismarkkinoiden, immateriaalioikeuksien, infrastruktuurin, verotusvälineiden, teollisuuspolitiikan, hankinnan ja kaupan sekä palvelualan yritysten ja valmistavan teollisuuden yritysten, erityisesti pk-yritysten, innovatiivisen vuorovaikutuksen avulla);

| — | EU:n, jäsenvaltioiden, alueellisen ja paikallisen tason hyvin koordinoidusta monialaisesta yhteistyöstä ja (taloudellisesta) tuesta; |
| --- | --- |

—

EU:n, jäsenvaltioiden, alueellisen ja paikallisen tason hyvin koordinoidusta monialaisesta yhteistyöstä ja (taloudellisesta) tuesta;

| — | kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden, esimerkiksi pk-yritysten, teollisuuden, yliopistojen, tutkimuslaitosten, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden, hallitusten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten, mahdollisimman laajasta osallistumisesta, osaamiskeskusten ja teollisuuden mahdolliset uudet ja tuottavat yhteistyömuodot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

—

kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden, esimerkiksi pk-yritysten, teollisuuden, yliopistojen, tutkimuslaitosten, tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden, hallitusten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten, mahdollisimman laajasta osallistumisesta, osaamiskeskusten ja teollisuuden mahdolliset uudet ja tuottavat yhteistyömuodot mukaan luettuina;

| — | eri politiikanalojen, toimien ja välineiden koordinoinnista, johdonmukaisuudesta ja synergiasta koordinoimattomista tutkimus- ja innovaatioponnistuksista johtuvan pirstaleisuuden ja päällekkäisyyden välttämiseksi; |
| --- | --- |

—

eri politiikanalojen, toimien ja välineiden koordinoinnista, johdonmukaisuudesta ja synergiasta koordinoimattomista tutkimus- ja innovaatioponnistuksista johtuvan pirstaleisuuden ja päällekkäisyyden välttämiseksi;

| — | positiivisen sääntely-ympäristön muodostamisesta innovaatiotuotteille markkinoiden tarpeisiin mukautumiseksi; |
| --- | --- |

—

positiivisen sääntely-ympäristön muodostamisesta innovaatiotuotteille markkinoiden tarpeisiin mukautumiseksi;

| — | toimintalinjojen arviointimekanismeista ja prosesseista, mukaan luettuna vertaisarviointiraadit ja tiedon levittäminen onnistuneista kokeiluista; |
| --- | --- |

—

toimintalinjojen arviointimekanismeista ja prosesseista, mukaan luettuna vertaisarviointiraadit ja tiedon levittäminen onnistuneista kokeiluista;

korostaa, että innovaatiounionia koskevan politiikan tärkeimpänä tavoitteena olisi oltava toimien eri välineiden koordinoinnin ja toimien johdonmukaisuuden helpottaminen ja innovaatiopolitiikkaa koskevien synergioiden luominen ottamalla käyttöön todella kattava lähestymistapa, jossa keskitytään suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin;

| 22. | korostaa, että Euroopan unionin kauppa- ja innovointipolitiikasta on tehtävä todellinen väline työpaikkojen luomista, köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä varten koko maailmassa; uskoo vakaasti, että EU:n politiikan sisäisten ja ulkoisten näkökohtien välinen johdonmukaisuus on välttämätöntä ja että uuden kauppapolitiikan määrittämisen on vastattava työpaikkoja luovaa vahvaa teollisuus- ja innovointipolitiikkaa, jotta voidaan taata taloudellinen kasvu ja siten luoda entistä enemmän ja entistä parempia työpaikkoja; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että Euroopan unionin kauppa- ja innovointipolitiikasta on tehtävä todellinen väline työpaikkojen luomista, köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä varten koko maailmassa; uskoo vakaasti, että EU:n politiikan sisäisten ja ulkoisten näkökohtien välinen johdonmukaisuus on välttämätöntä ja että uuden kauppapolitiikan määrittämisen on vastattava työpaikkoja luovaa vahvaa teollisuus- ja innovointipolitiikkaa, jotta voidaan taata taloudellinen kasvu ja siten luoda entistä enemmän ja entistä parempia työpaikkoja;

| 23. | korostaa Innovaatiounioni-lippulaivahankkeen ja vuotuisen kasvuselvityksen roolia tehostetun yhteistyön ratkaisevan tärkeänä välineenä, joka osoittaa vuosittaisen edistymisen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

23.

korostaa Innovaatiounioni-lippulaivahankkeen ja vuotuisen kasvuselvityksen roolia tehostetun yhteistyön ratkaisevan tärkeänä välineenä, joka osoittaa vuosittaisen edistymisen jäsenvaltioissa;

| 24. | kehottaa komissiota kehittämään yhdennetyn indikaattorijärjestelmän, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden nykyisten talousjärjestelmien monimuotoisuus ja jossa yritykset ovat mukana, jotta innovointipolitiikkojen ja ohjelmien edistymistä ja mitattavissa olevaa vaikutusta voidaan seurata ja arvioida aiempaa paremmin; kehottaa luomaan luotettavia tietoinfrastruktuureja, jotka auttavat seuraamaan tutkimuksen rahoitusta, ja kehottaa kehittämään edelleen "tulostaulua" kansainvälisen yhteistyön avulla ja paremmalla indikaattori- ja näyttöperusteisella järjestelmällä, jolla mitataan EU:n täyttä innovaatiokapasiteettia samalla, kun käytetään järkevästi käytettävissä olevia resursseja; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota kehittämään yhdennetyn indikaattorijärjestelmän, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden nykyisten talousjärjestelmien monimuotoisuus ja jossa yritykset ovat mukana, jotta innovointipolitiikkojen ja ohjelmien edistymistä ja mitattavissa olevaa vaikutusta voidaan seurata ja arvioida aiempaa paremmin; kehottaa luomaan luotettavia tietoinfrastruktuureja, jotka auttavat seuraamaan tutkimuksen rahoitusta, ja kehottaa kehittämään edelleen "tulostaulua" kansainvälisen yhteistyön avulla ja paremmalla indikaattori- ja näyttöperusteisella järjestelmällä, jolla mitataan EU:n täyttä innovaatiokapasiteettia samalla, kun käytetään järkevästi käytettävissä olevia resursseja;

| 25. | huomauttaa, että innovointi ja luovuus ovat prosesseja, joita tietyssä määrin voidaan kehittää, opettaa ja tehostaa; vaatii sen vuoksi, että innovointi ja luovuus on nykyistä laajemmin sisällytettävä EU:n jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin; vaatii jäsenvaltioissa käytettävien luovien ja innovatiivisten opetusohjelmien ja opetusmenetelmien parhaiden käytäntöjen tunnustamista ja levittämistä; |
| --- | --- |

25.

huomauttaa, että innovointi ja luovuus ovat prosesseja, joita tietyssä määrin voidaan kehittää, opettaa ja tehostaa; vaatii sen vuoksi, että innovointi ja luovuus on nykyistä laajemmin sisällytettävä EU:n jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin; vaatii jäsenvaltioissa käytettävien luovien ja innovatiivisten opetusohjelmien ja opetusmenetelmien parhaiden käytäntöjen tunnustamista ja levittämistä;

| 26. | korostaa ekoinnovoinnin ratkaisevan tärkeää osuutta Eurooppa 2020 -tavoitteiden toteuttamisen kannalta; vaatii näin ollen, että on hyväksyttävä kunnianhimoinen ekoinnovoinnin toimintasuunnitelma siten, että siinä ehdotetaan toimia, jotka koskevat ekoinnovoinnin käyttöönottoa arvoketjun kaikissa vaiheissa, mikä sisältää mainitun alan suunnittelun ja rahoituksen lisäämisen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

26.

korostaa ekoinnovoinnin ratkaisevan tärkeää osuutta Eurooppa 2020 -tavoitteiden toteuttamisen kannalta; vaatii näin ollen, että on hyväksyttävä kunnianhimoinen ekoinnovoinnin toimintasuunnitelma siten, että siinä ehdotetaan toimia, jotka koskevat ekoinnovoinnin käyttöönottoa arvoketjun kaikissa vaiheissa, mikä sisältää mainitun alan suunnittelun ja rahoituksen lisäämisen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman puitteissa;

| 27. | katsoo, että koska innovointi liittyy tavallisesti läheisesti markkinoihin ja kehittyy epävirallisia teitä, EU:n olisi hienosäädettävä innovoinnin arviointimenetelmiään ottaen huomioon, että samoja arviointikriteereitä ei voida soveltaa kaikkiin aloihin; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että koska innovointi liittyy tavallisesti läheisesti markkinoihin ja kehittyy epävirallisia teitä, EU:n olisi hienosäädettävä innovoinnin arviointimenetelmiään ottaen huomioon, että samoja arviointikriteereitä ei voida soveltaa kaikkiin aloihin;

| 28. | korostaa, että innovointi-termi saattaa muuttua käytössä kuluneeksi sanonnaksi, jonka toistuva käyttäminen aiheuttaa sellaisenaan itsetyytyväisyyttä; korostaa, että innovointi ei ole sellaisenaan mikään ihmelääke, joka ratkaisee kaikki ongelmat, eikä sitä voida loihtia käyttöön koska tahansa talouskriisien ja yhteiskunnallisten kriisien yhteydessä; katsoo, että innovointia on päinvastoin pidettävä jatkuvasti julkisen ja yksityisen sektorin pyrkimyksenä ja että EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava innovointia yhteneväisillä koulutus-, tutkimus-, teollisuus- ja sosiaalistrategioilla; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että innovointi-termi saattaa muuttua käytössä kuluneeksi sanonnaksi, jonka toistuva käyttäminen aiheuttaa sellaisenaan itsetyytyväisyyttä; korostaa, että innovointi ei ole sellaisenaan mikään ihmelääke, joka ratkaisee kaikki ongelmat, eikä sitä voida loihtia käyttöön koska tahansa talouskriisien ja yhteiskunnallisten kriisien yhteydessä; katsoo, että innovointia on päinvastoin pidettävä jatkuvasti julkisen ja yksityisen sektorin pyrkimyksenä ja että EU:n ja jäsenvaltioiden on tuettava innovointia yhteneväisillä koulutus-, tutkimus-, teollisuus- ja sosiaalistrategioilla;

| 29. | tunnustaa kulttuurialan ja luovien alojen merkityksen innovoinnissa, sillä tutkimukset osoittavat, että kulttuurialan ja luovan alan palveluita suhteellisesti eniten hyödyntävät yritykset ovat huomattavasti parempia innovoinnissa; |
| --- | --- |

29.

tunnustaa kulttuurialan ja luovien alojen merkityksen innovoinnissa, sillä tutkimukset osoittavat, että kulttuurialan ja luovan alan palveluita suhteellisesti eniten hyödyntävät yritykset ovat huomattavasti parempia innovoinnissa;

| 30. | katsoo, että verkon puolueettomuuden periaate ja avoimet standardit ovat innovoinnin voimanlähteitä; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että verkon puolueettomuuden periaate ja avoimet standardit ovat innovoinnin voimanlähteitä;

Kansalaiskeskeinen innovointiyhteiskunta

| 31. | korostaa, että kansalaisten tarpeet ja yrityksen aktiivinen sitoutuminen ovat innovoinnin tärkeimpiä vauhdittajia; huomauttaa, että innovatiivisen yhteiskunnan luomisen on siksi perustuttava sen kansalaisten osallistumiseen antamalla heidän ilmaista tarpeensa ja luova potentiaalinsa alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan avulla ja tarjoamalla innovatiivisia ratkaisuja, joiden avulla yksittäiset kansalaiset voivat edistää resurssitehokkuutta; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että kansalaisten tarpeet ja yrityksen aktiivinen sitoutuminen ovat innovoinnin tärkeimpiä vauhdittajia; huomauttaa, että innovatiivisen yhteiskunnan luomisen on siksi perustuttava sen kansalaisten osallistumiseen antamalla heidän ilmaista tarpeensa ja luova potentiaalinsa alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan avulla ja tarjoamalla innovatiivisia ratkaisuja, joiden avulla yksittäiset kansalaiset voivat edistää resurssitehokkuutta;

| 32. | tähdentää, että on luotava oppimisen, uteliaisuuden ja riskien ottamisen kulttuuri; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita ponnistelemaan ankarasti, jotta voitaisiin saada aikaan ajattelutavan muutos kohti innovatiivista ja uteliaisuuteen ja riskien ottamiseen perustuvaa ajattelua ja sallivampaa asennetta epäonnistumiseen kannustamalla kestäviä kulutusmalleja ja edistämällä aktiivisesti kansalaisten ja yritysten sitoutumista innovointiin ja avointa innovointijärjestelmää; korostaa, että prosessina innovointi ei voi olla eikä sen pidä olla kokonaan valtioiden ohjaamaa ja että ennakoimattoman kehityksen yhteydessä innovointi vaatii riittävän joustavia olosuhteita; |
| --- | --- |

32.

tähdentää, että on luotava oppimisen, uteliaisuuden ja riskien ottamisen kulttuuri; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita ponnistelemaan ankarasti, jotta voitaisiin saada aikaan ajattelutavan muutos kohti innovatiivista ja uteliaisuuteen ja riskien ottamiseen perustuvaa ajattelua ja sallivampaa asennetta epäonnistumiseen kannustamalla kestäviä kulutusmalleja ja edistämällä aktiivisesti kansalaisten ja yritysten sitoutumista innovointiin ja avointa innovointijärjestelmää; korostaa, että prosessina innovointi ei voi olla eikä sen pidä olla kokonaan valtioiden ohjaamaa ja että ennakoimattoman kehityksen yhteydessä innovointi vaatii riittävän joustavia olosuhteita;

| 33. | katsoo, että tieteen ja sen monien sovellusten alalla saavutettu edistys ei merkitse sitä, ettei olisi tarvetta arvioida avoimesti ja monenkeskisesti kyseisten sovellusten eettisiä, sosiaalisia ja poliittisia vaikutuksia; huomauttaa, että on tarpeen edistää ja levittää tieteellistä kulttuuria kansalaisten keskuudessa; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että tieteen ja sen monien sovellusten alalla saavutettu edistys ei merkitse sitä, ettei olisi tarvetta arvioida avoimesti ja monenkeskisesti kyseisten sovellusten eettisiä, sosiaalisia ja poliittisia vaikutuksia; huomauttaa, että on tarpeen edistää ja levittää tieteellistä kulttuuria kansalaisten keskuudessa;

| 34. | katsoo, että olisi toteutettava toimia sellaisten aloitteiden tukemiseksi, joilla pyritään edistämään tieteellistä vuoropuhelua ja tutkimustulosten levittämistä mahdollisimman laajalti kansalaisille tiedeyhteisön lisäksi ja lisäämään siten kansalaisyhteiskunnan osallisuutta tutkimukseen; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että olisi toteutettava toimia sellaisten aloitteiden tukemiseksi, joilla pyritään edistämään tieteellistä vuoropuhelua ja tutkimustulosten levittämistä mahdollisimman laajalti kansalaisille tiedeyhteisön lisäksi ja lisäämään siten kansalaisyhteiskunnan osallisuutta tutkimukseen;

| 35. | katsoo, että on ensisijaisen tärkeää osallistua alueelliseen innovaatiokulttuurin kehittämiseen sekä yrittäjien, ammattikoulutusta saavien nuorten ja työntekijöiden että sellaisten kumppanien parissa, jotka vaikuttavat liiketoimintaan, kuten alueelliset päätöksentekijät, tutkimuskeskukset, yritysklusterit ja rahoituselimet, jotka usein eivät tunne riittävän hyvin innovaatiokapasiteettia, jota on alueen yrityksissä ja varsinkaan pk-yrityksissä, mikroyritykset ja käsiteollisuusyritykset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että on ensisijaisen tärkeää osallistua alueelliseen innovaatiokulttuurin kehittämiseen sekä yrittäjien, ammattikoulutusta saavien nuorten ja työntekijöiden että sellaisten kumppanien parissa, jotka vaikuttavat liiketoimintaan, kuten alueelliset päätöksentekijät, tutkimuskeskukset, yritysklusterit ja rahoituselimet, jotka usein eivät tunne riittävän hyvin innovaatiokapasiteettia, jota on alueen yrityksissä ja varsinkaan pk-yrityksissä, mikroyritykset ja käsiteollisuusyritykset mukaan luettuina;

| 36. | korostaa, että tieteellisen edistyksen ja siihen liittyvien asioiden ymmärtäminen on ehdottoman välttämätöntä sen edistämiseksi, että kansalaiset osallistuvat innovaatiotoimintaan; kehottaa tehostamaan tieteellisen ja teknisen tiedon levittämistä; korostaa sekä elinikäisen oppimisen että niiden toimien merkitystä, jotka kohdistetaan erityisesti väestöryhmiin, jotka eivät ongelmitta pääse hyödyntämään tiedettä ja teknologiaa, erityisesti maaseutuyhteisöihin; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että tieteellisen edistyksen ja siihen liittyvien asioiden ymmärtäminen on ehdottoman välttämätöntä sen edistämiseksi, että kansalaiset osallistuvat innovaatiotoimintaan; kehottaa tehostamaan tieteellisen ja teknisen tiedon levittämistä; korostaa sekä elinikäisen oppimisen että niiden toimien merkitystä, jotka kohdistetaan erityisesti väestöryhmiin, jotka eivät ongelmitta pääse hyödyntämään tiedettä ja teknologiaa, erityisesti maaseutuyhteisöihin;

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sellaisten kestävien talousmallien kehittämistä, jotka perustuvat luovuuteen ja innovointiin ja luovat ja suojelevat korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja Euroopassa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sellaisten kestävien talousmallien kehittämistä, jotka perustuvat luovuuteen ja innovointiin ja luovat ja suojelevat korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja Euroopassa;

| 38. | korostaa, että alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on tärkeää innovaatioille ja avoin ilmapiiri luoville ajatuksille, jotta voidaan vauhdittaa tuottavuuden kasvua, antaa työntekijöille enemmän valtaa ja kehittää ratkaisuja täyttymättömiin sosiaalisiin tarpeisiin (esimerkiksi osallisuus ja maahanmuutto); |
| --- | --- |

38.

korostaa, että alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on tärkeää innovaatioille ja avoin ilmapiiri luoville ajatuksille, jotta voidaan vauhdittaa tuottavuuden kasvua, antaa työntekijöille enemmän valtaa ja kehittää ratkaisuja täyttymättömiin sosiaalisiin tarpeisiin (esimerkiksi osallisuus ja maahanmuutto);

| 39. | kehottaa täydentämään nykyistä ennakkorahoitusta uusilla rahoitusmekanismeilla, kuten stipendikilpailuilla tai kannustuspalkinnoilla eurooppalaisille innovaattoreille (yksilöille ja ryhmille), jotta voidaan kannustaa ideoita ja palkita innovaatioita esimerkiksi yhteiskunnallisesti tärkeillä aloilla, joissa tietoa luodaan julkiseksi hyödykkeeksi; kehottaa komissiota harkitsemaan, onko ensimmäinen palkintojärjestelmää koskeva pilottihanke tarkoituksenmukainen tervettä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden pilottihankkeen yhteydessä; |
| --- | --- |

39.

kehottaa täydentämään nykyistä ennakkorahoitusta uusilla rahoitusmekanismeilla, kuten stipendikilpailuilla tai kannustuspalkinnoilla eurooppalaisille innovaattoreille (yksilöille ja ryhmille), jotta voidaan kannustaa ideoita ja palkita innovaatioita esimerkiksi yhteiskunnallisesti tärkeillä aloilla, joissa tietoa luodaan julkiseksi hyödykkeeksi; kehottaa komissiota harkitsemaan, onko ensimmäinen palkintojärjestelmää koskeva pilottihanke tarkoituksenmukainen tervettä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden pilottihankkeen yhteydessä;

| 40. | korostaa, että sosiaalinen innovointi tarjoaa uusia ja tehokkaita ratkaisuja pakottaviin sosiaalisiin tarpeisiin ja että niitä tarjoavat ensisijaisesti henkilöt tai järjestöt, joiden tehtävä monessa tapauksessa perustuu kaupallisen välttämättömyyden sijasta sosiaaliseen välttämättömyyteen; korostaa lisäksi, että sosiaalinen innovointi antaa kansalaisille mahdollisuuden tehtävistään riippumatta parantaa työ- ja elinympäristöään ja voi siten auttaa vahvistamaan Euroopan sosiaalista mallia; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että sosiaalinen innovointi tarjoaa uusia ja tehokkaita ratkaisuja pakottaviin sosiaalisiin tarpeisiin ja että niitä tarjoavat ensisijaisesti henkilöt tai järjestöt, joiden tehtävä monessa tapauksessa perustuu kaupallisen välttämättömyyden sijasta sosiaaliseen välttämättömyyteen; korostaa lisäksi, että sosiaalinen innovointi antaa kansalaisille mahdollisuuden tehtävistään riippumatta parantaa työ- ja elinympäristöään ja voi siten auttaa vahvistamaan Euroopan sosiaalista mallia;

| 41. | korostaa yhteisötalouden toimijoiden (osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden) roolia sosiaalisessa innovoinnissa, sillä ne kehittävät ja toteuttavat keinoja sellaisiin tarpeisiin vastaamiseksi, joita eivät markkinat eivätkä tavanomaisen yritystoiminnan muodot ole havainneet; |
| --- | --- |

41.

korostaa yhteisötalouden toimijoiden (osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden) roolia sosiaalisessa innovoinnissa, sillä ne kehittävät ja toteuttavat keinoja sellaisiin tarpeisiin vastaamiseksi, joita eivät markkinat eivätkä tavanomaisen yritystoiminnan muodot ole havainneet;

| 42. | katsoo, että EU:n innovointistrategialla olisi vapautettava työntekijöiden mahdollisuudet siten, että myös muut kuin akateemisesti koulutetut voivat osallistua erilaisiin EU:n ohjelmiin ja innovointihankkeisiin; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että EU:n innovointistrategialla olisi vapautettava työntekijöiden mahdollisuudet siten, että myös muut kuin akateemisesti koulutetut voivat osallistua erilaisiin EU:n ohjelmiin ja innovointihankkeisiin;

| 43. | korostaa, että innovointiunionin strategian ja innovoinnin yhteydessä on tunnustettava tavallisten työntekijöiden ideoiden, ehdotusten ja kykyjen merkitys; korostaa, että useissa tutkimuksissa painotetaan työntekijöistä lähtevän innovoinnin merkitystä sekä liiketoiminnan että työssä viihtymisen kannalta ja että jos edellä mainittu toteutetaan oikealla tavalla, se voi todella vähentää myös stressiä; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että innovointiunionin strategian ja innovoinnin yhteydessä on tunnustettava tavallisten työntekijöiden ideoiden, ehdotusten ja kykyjen merkitys; korostaa, että useissa tutkimuksissa painotetaan työntekijöistä lähtevän innovoinnin merkitystä sekä liiketoiminnan että työssä viihtymisen kannalta ja että jos edellä mainittu toteutetaan oikealla tavalla, se voi todella vähentää myös stressiä;

| 44. | kehottaa EU:ta, kansallisia viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia käynnistämään pilottihankkeen, edistämään sosiaalista innovointia ja tukemaan sitä julkisin varoin, sekä luomaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotka voisivat muodostaa tämän alan tulevien toimien perustan; korostaa, että sosiaalinen innovointi olisi sisällytettävä rahoitukseen ja Euroopan sosiaalirahaston, puiteohjelmien ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kaltaisiin tukiohjelmiin; |
| --- | --- |

44.

kehottaa EU:ta, kansallisia viranomaisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia käynnistämään pilottihankkeen, edistämään sosiaalista innovointia ja tukemaan sitä julkisin varoin, sekä luomaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotka voisivat muodostaa tämän alan tulevien toimien perustan; korostaa, että sosiaalinen innovointi olisi sisällytettävä rahoitukseen ja Euroopan sosiaalirahaston, puiteohjelmien ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kaltaisiin tukiohjelmiin;

| 45. | korostaa lääketieteen alan tutkimuksen tärkeyttä, sillä yhdessä innovatiivisten sovellusten kanssa se edistää kasvua ja hyvinvointia ikääntyvässä yhteiskunnassa; tukee yliopistojen tutkimusyksiköiden ja lääketeollisuuden välistä tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan luoda tuotteita ja palveluja, joita EU:n kansalaiset kiireellisesti tarvitsevat ensi vuosikymmenellä; |
| --- | --- |

45.

korostaa lääketieteen alan tutkimuksen tärkeyttä, sillä yhdessä innovatiivisten sovellusten kanssa se edistää kasvua ja hyvinvointia ikääntyvässä yhteiskunnassa; tukee yliopistojen tutkimusyksiköiden ja lääketeollisuuden välistä tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan luoda tuotteita ja palveluja, joita EU:n kansalaiset kiireellisesti tarvitsevat ensi vuosikymmenellä;

| 46. | kehottaa komissiota lisäämään EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteisen strategiakehyksen resursseja, jotta voidaan varmistaa biologisen ja lääketieteellisen tutkimusinfrastruktuurin kestävä tarjoaminen julkisena T&K-palveluna, jolla pyritään kansalaisten elämänlaadun parantamiseen ja sellaisen osaamisyhteiskunnan kehittämiseen, joka voi vastata Euroopan yhteiskunnallisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota lisäämään EU:n tutkimus- ja innovointirahoituksen yhteisen strategiakehyksen resursseja, jotta voidaan varmistaa biologisen ja lääketieteellisen tutkimusinfrastruktuurin kestävä tarjoaminen julkisena T&K-palveluna, jolla pyritään kansalaisten elämänlaadun parantamiseen ja sellaisen osaamisyhteiskunnan kehittämiseen, joka voi vastata Euroopan yhteiskunnallisiin haasteisiin;

| 47. | katsoo, että innovaatiopolitiikan painottaminen mahdollistaa julkisten palvelujen ajantasaistamisen ja vahvistamisen useilla talous- ja yhteiskuntaelämän jo olemassa olevilla ja syntyvillä aloilla ja edistää siten kyseisen politiikan laatua ja vaikuttavuutta, uusien työpaikkojen luomista, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että innovaatiopolitiikan painottaminen mahdollistaa julkisten palvelujen ajantasaistamisen ja vahvistamisen useilla talous- ja yhteiskuntaelämän jo olemassa olevilla ja syntyvillä aloilla ja edistää siten kyseisen politiikan laatua ja vaikuttavuutta, uusien työpaikkojen luomista, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta;

| 48. | katsoo, että tiede-, teknologia- ja innovaatiotoimien koordinoinnin tiivistäminen ei saisi estää tutkimuskapasiteettiin kohdistuvia investointeja tai vähentää niitä tietyissä jäsenvaltioissa tai tietyillä alueilla muiden jäsenvaltioiden tai alueiden kustannuksella, vaan että tiiviimmän koordinoinnin olisi pikemminkin edistettävä investointeja tutkimus- ja kehitystoiminnan vakaan ja johdonmukaisen perustan kehittämiseen eri maissa ja alueilla niiden erityispiirteiden ja kehitystason mukaisesti, jotta voidaan edistää toivottua synergiaa ja hedelmällistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että tiede-, teknologia- ja innovaatiotoimien koordinoinnin tiivistäminen ei saisi estää tutkimuskapasiteettiin kohdistuvia investointeja tai vähentää niitä tietyissä jäsenvaltioissa tai tietyillä alueilla muiden jäsenvaltioiden tai alueiden kustannuksella, vaan että tiiviimmän koordinoinnin olisi pikemminkin edistettävä investointeja tutkimus- ja kehitystoiminnan vakaan ja johdonmukaisen perustan kehittämiseen eri maissa ja alueilla niiden erityispiirteiden ja kehitystason mukaisesti, jotta voidaan edistää toivottua synergiaa ja hedelmällistä yhteistyötä;

| 49. | korostaa koulutusjärjestelmän uudistamisen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin (nuorten) eurooppalaisten yrittäjätaitojen ja määrällisten taitojen sekä koulutuksen parantamiseksi sisällyttämällä yrittäjyys, luovuus ja innovointi kaikkiin koulutusaloihin ja kehittämällä inhimillistä pääomaa, joka antaa nuorille mahdollisuuden aktiiviseen rooliin innovoinnissa, esimerkiksi komission "Erasmus nuorille yrittäjille" -aloitteen kautta, sekä varmistamaan, että käsiteollisuus säilyy innovoinnin lähteenä; |
| --- | --- |

49.

korostaa koulutusjärjestelmän uudistamisen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin (nuorten) eurooppalaisten yrittäjätaitojen ja määrällisten taitojen sekä koulutuksen parantamiseksi sisällyttämällä yrittäjyys, luovuus ja innovointi kaikkiin koulutusaloihin ja kehittämällä inhimillistä pääomaa, joka antaa nuorille mahdollisuuden aktiiviseen rooliin innovoinnissa, esimerkiksi komission "Erasmus nuorille yrittäjille" -aloitteen kautta, sekä varmistamaan, että käsiteollisuus säilyy innovoinnin lähteenä;

| 50. | kehottaa komissiota tiiviimpään yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan laatia keskipitkän ja pitkän aikavälin ennusteita siitä, mitä taitoja työmarkkinoilla tarvitaan, ja jotta voidaan kannustaa yliopistojen ja liike-elämän kumppanuuksia siten, että edistetään nuorten siirtymistä työmarkkinoille samalla kun autetaan luomaan innovatiivinen tietoon perustuva yhteiskunta, kehitetään soveltavaa tutkimusta ja luodaan paremmat työmarkkinanäkymät vastavalmistuneille; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota tiiviimpään yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan laatia keskipitkän ja pitkän aikavälin ennusteita siitä, mitä taitoja työmarkkinoilla tarvitaan, ja jotta voidaan kannustaa yliopistojen ja liike-elämän kumppanuuksia siten, että edistetään nuorten siirtymistä työmarkkinoille samalla kun autetaan luomaan innovatiivinen tietoon perustuva yhteiskunta, kehitetään soveltavaa tutkimusta ja luodaan paremmat työmarkkinanäkymät vastavalmistuneille;

| 51. | huomauttaa, että kriisiaikoina on olennaista houkutella nuoria ihmisiä uudentyyppisiin työpaikkoihin ja varmistaa, että taitojen kehittämiseen tähtäävät ohjelmat edistävät nuorten pääsyä työmarkkinoille, jotta annetaan nuorille mahdollisuus hyötyä niiden tarjoamista työmahdollisuuksista, torjutaan alle 25-vuotiaiden korkeaa työttömyyttä ja hyödynnetään nuoren sukupolven taitoja käyttää uusia teknologioita; |
| --- | --- |

51.

huomauttaa, että kriisiaikoina on olennaista houkutella nuoria ihmisiä uudentyyppisiin työpaikkoihin ja varmistaa, että taitojen kehittämiseen tähtäävät ohjelmat edistävät nuorten pääsyä työmarkkinoille, jotta annetaan nuorille mahdollisuus hyötyä niiden tarjoamista työmahdollisuuksista, torjutaan alle 25-vuotiaiden korkeaa työttömyyttä ja hyödynnetään nuoren sukupolven taitoja käyttää uusia teknologioita;

| 52. | kehottaa voittamaan taitovajeen tieteen, teknologian, suunnittelun ja matematiikan alalla; pitää tärkeänä, että parannetaan koulutuksen laatua, helpotetaan pääsyä elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen piiriin, edistetään työntekijöiden jatkuvaa kouluttamista sekä järjestetään tällainen koulutus ja siihen osallistuminen inklusiivisella ja naisia syrjimättömällä tavalla; katsoo kuitenkin, että nämä toimenpiteet olisi kohdistettava ensi sijassa aikaisempaa vähemmän ammattitaitoa vaativissa tehtävissä työskenteleviin työntekijöihin, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa uusien teknologioiden käyttöönoton johdosta sekä niihin, jotka ovat jääneet työttömiksi, koska heillä ei ole rakennemuutoksen ja mukauttamisen edellyttämiä taitoja; muistuttaa myös tarpeesta kehittää kaikkia koulutustoimintoja kaikilla koulutuksen tasoilla laajamittaisemmin, jotta voidaan edistää luovuutta, innovatiivisuutta ja yrittäjyyttä; |
| --- | --- |

52.

kehottaa voittamaan taitovajeen tieteen, teknologian, suunnittelun ja matematiikan alalla; pitää tärkeänä, että parannetaan koulutuksen laatua, helpotetaan pääsyä elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen piiriin, edistetään työntekijöiden jatkuvaa kouluttamista sekä järjestetään tällainen koulutus ja siihen osallistuminen inklusiivisella ja naisia syrjimättömällä tavalla; katsoo kuitenkin, että nämä toimenpiteet olisi kohdistettava ensi sijassa aikaisempaa vähemmän ammattitaitoa vaativissa tehtävissä työskenteleviin työntekijöihin, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa uusien teknologioiden käyttöönoton johdosta sekä niihin, jotka ovat jääneet työttömiksi, koska heillä ei ole rakennemuutoksen ja mukauttamisen edellyttämiä taitoja; muistuttaa myös tarpeesta kehittää kaikkia koulutustoimintoja kaikilla koulutuksen tasoilla laajamittaisemmin, jotta voidaan edistää luovuutta, innovatiivisuutta ja yrittäjyyttä;

| 53. | korostaa, että on tärkeää nostaa elinikäisen oppimisen tasoa ja kehittää koulutustoimintaa kaikille, jotta voidaan parantaa ekoinnovatiivisuutta ja yrittäjyyttä ja varmistaa, että työvoima voi mukauttaa taitonsa osaamiskoulutukseen nojautuvan kestävämmän talouden työmarkkinoiden tarpeisiin; kehottaa jäsenvaltioita, työnantajia ja työntekijöitä tunnustamaan taitojen hallinnoinnin, koulutuksen ja innovointia varten tapahtuvan elinikäisen oppimisen yhteiseksi tehtäväksi, kuten todettiin työmarkkinaosapuolten vuonna 2002 tekemässä elinikäistä oppimista koskevassa puitesopimuksessa; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että on tärkeää nostaa elinikäisen oppimisen tasoa ja kehittää koulutustoimintaa kaikille, jotta voidaan parantaa ekoinnovatiivisuutta ja yrittäjyyttä ja varmistaa, että työvoima voi mukauttaa taitonsa osaamiskoulutukseen nojautuvan kestävämmän talouden työmarkkinoiden tarpeisiin; kehottaa jäsenvaltioita, työnantajia ja työntekijöitä tunnustamaan taitojen hallinnoinnin, koulutuksen ja innovointia varten tapahtuvan elinikäisen oppimisen yhteiseksi tehtäväksi, kuten todettiin työmarkkinaosapuolten vuonna 2002 tekemässä elinikäistä oppimista koskevassa puitesopimuksessa;

| 54. | toteaa, että koska tieteen ja teknologian korkea-asteen opiskelijoista on pulaa, on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että opiskelijat eivät keskeytä opintojaan ja että heidän mahdollisuuksiaan valita opiskelupaikka ei rajoiteta taloudellisin perustein, ja katsoo siksi, että on edelleen tuettava osaksi jäsenvaltioiden rahoittamien pankkilainojen saatavuutta; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että koska tieteen ja teknologian korkea-asteen opiskelijoista on pulaa, on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että opiskelijat eivät keskeytä opintojaan ja että heidän mahdollisuuksiaan valita opiskelupaikka ei rajoiteta taloudellisin perustein, ja katsoo siksi, että on edelleen tuettava osaksi jäsenvaltioiden rahoittamien pankkilainojen saatavuutta;

| 55. | painottaa, että nukkuvat innovaattorit on paikannettava erityisesti pk-yrityksissä; kiinnittää huomion välittäjäorganisaatioiden tärkeään osaan nukkuvien innovaattorien paikantamisessa, kannustimien tarjoamisessa, neuvojen antamisessa ja innovoinnin tukemisessa; on sitä mieltä, että tällaisia organisaatioita tulisi vahvistaa ja että niitä varten tulisi kehittää ohjelma, joka tähtää koulutuksen, pätevyyden ja ammattitaidon parantamiseen, ja että jatkossa kaksitahoisella koulutuksella kahteen ammattiin tähtäävien mallien merkityksen tulisi kasvaa; |
| --- | --- |

55.

painottaa, että nukkuvat innovaattorit on paikannettava erityisesti pk-yrityksissä; kiinnittää huomion välittäjäorganisaatioiden tärkeään osaan nukkuvien innovaattorien paikantamisessa, kannustimien tarjoamisessa, neuvojen antamisessa ja innovoinnin tukemisessa; on sitä mieltä, että tällaisia organisaatioita tulisi vahvistaa ja että niitä varten tulisi kehittää ohjelma, joka tähtää koulutuksen, pätevyyden ja ammattitaidon parantamiseen, ja että jatkossa kaksitahoisella koulutuksella kahteen ammattiin tähtäävien mallien merkityksen tulisi kasvaa;

| 56. | muistuttaa, että on tärkeää hankkia vankat perustaidot ja hyvä yleissivistys, jotta ihmiset voivat paremmin sopeutua työympäristöönsä; korostaa, että tässä kielten oppiminen on erityisen keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

56.

muistuttaa, että on tärkeää hankkia vankat perustaidot ja hyvä yleissivistys, jotta ihmiset voivat paremmin sopeutua työympäristöönsä; korostaa, että tässä kielten oppiminen on erityisen keskeisessä asemassa;

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan innovointia edistäviä klustereita ja olosuhteita sekä tukemaan vahvempien kumppanuuksien kehittämistä oppilaitosten ja liike-elämän välillä sekä kansallisesti että kansainvälisesti ja samalla ottamaan huomioon yritysten tarpeet opetussuunnitelmia kehitettäessä; |
| --- | --- |

57.

kehottaa jäsenvaltioita luomaan innovointia edistäviä klustereita ja olosuhteita sekä tukemaan vahvempien kumppanuuksien kehittämistä oppilaitosten ja liike-elämän välillä sekä kansallisesti että kansainvälisesti ja samalla ottamaan huomioon yritysten tarpeet opetussuunnitelmia kehitettäessä;

| 58. | katsoo, että tiede- ja teknologiakulttuuria suosivien ohjelmien perustaminen on välttämätöntä innovoinnin edistämiseksi kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että tiede- ja teknologiakulttuuria suosivien ohjelmien perustaminen on välttämätöntä innovoinnin edistämiseksi kaikilla aloilla;

| 59. | kannattaa alueiden komitean ehdotusta luoda kaikille (yrityksille, paikallisille ja alueellisille viranomaisille, keskushallinnon viranomaisille, yksityissektorille ja kansalaisille) avoin "luovuuden virtuaalinen verkosto", jonka avulla tarjottaisiin neuvontaa, tukea, riskipääoman hankkimista ja teknisiä palveluja; panee merkille, että virtuaalisen verkoston toteuttaminen toisi mukanaan lisäetuja, sillä se helpottaisi asiantuntija-avun, koulutuksen ja osaamisen, yritystuen ja rahoitusneuvonnan tarjoamista saarten, syrjäisimpien alueiden, maaseutualueiden, vuoristojen ja harvaan asuttujen alueiden asukkaille; |
| --- | --- |

59.

kannattaa alueiden komitean ehdotusta luoda kaikille (yrityksille, paikallisille ja alueellisille viranomaisille, keskushallinnon viranomaisille, yksityissektorille ja kansalaisille) avoin "luovuuden virtuaalinen verkosto", jonka avulla tarjottaisiin neuvontaa, tukea, riskipääoman hankkimista ja teknisiä palveluja; panee merkille, että virtuaalisen verkoston toteuttaminen toisi mukanaan lisäetuja, sillä se helpottaisi asiantuntija-avun, koulutuksen ja osaamisen, yritystuen ja rahoitusneuvonnan tarjoamista saarten, syrjäisimpien alueiden, maaseutualueiden, vuoristojen ja harvaan asuttujen alueiden asukkaille;

| 60. | pitää myönteisenä komission ehdotusta saavuttaa merkittävää edistystä parantamalla tutkijoiden urakehitysmahdollisuuksia ja lisäämällä tutkijoiden liikkuvuutta tutkimusalojen ja jäsenvaltioiden välillä; katsoo, että edellä mainittu edistäisi tutkijoiden tarjontaa ja parantaisi EU:n tutkimuksen ja innovoinnin tasoa; katsoo, että kaikkien EU:ssa toimivien tutkijoiden olisi päästävä hyötymään asianmukaisesta koulutuksesta, houkuttelevista urakehitysmahdollisuuksista ja liikkuvuuden esteiden poistamisesta; |
| --- | --- |

60.

pitää myönteisenä komission ehdotusta saavuttaa merkittävää edistystä parantamalla tutkijoiden urakehitysmahdollisuuksia ja lisäämällä tutkijoiden liikkuvuutta tutkimusalojen ja jäsenvaltioiden välillä; katsoo, että edellä mainittu edistäisi tutkijoiden tarjontaa ja parantaisi EU:n tutkimuksen ja innovoinnin tasoa; katsoo, että kaikkien EU:ssa toimivien tutkijoiden olisi päästävä hyötymään asianmukaisesta koulutuksesta, houkuttelevista urakehitysmahdollisuuksista ja liikkuvuuden esteiden poistamisesta;

| 61. | panee merkille, että sosiaalinen innovointi edustaa henkisen pääoman haastetta, jonka yhteydessä yliopistojen on toimittava korostetussa roolissa koulutuksen, elinikäisen oppimisen, tutkimuksen, innovoinnin ja yrittäjyyden aloilla; korostaa avoimempien ja uudistettujen yliopistojen tarvetta sekä yliopistojen suuremman itsehallinnon tarvetta strategisten ensisijaisten tavoitteiden määrittämisen ja yhteiskunnan ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

61.

panee merkille, että sosiaalinen innovointi edustaa henkisen pääoman haastetta, jonka yhteydessä yliopistojen on toimittava korostetussa roolissa koulutuksen, elinikäisen oppimisen, tutkimuksen, innovoinnin ja yrittäjyyden aloilla; korostaa avoimempien ja uudistettujen yliopistojen tarvetta sekä yliopistojen suuremman itsehallinnon tarvetta strategisten ensisijaisten tavoitteiden määrittämisen ja yhteiskunnan ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisen yhteydessä;

| 62. | korostaa osaamiskolmion osatekijöiden tehostetun integroinnin yhteydessä tarvetta edistää toimia, joilla vahvistetaan opetusjärjestelmien ja liikemaailman välistä yhteistyötä uusien opetusohjelmien ja tohtoriohjelmien kehittämisessä; |
| --- | --- |

62.

korostaa osaamiskolmion osatekijöiden tehostetun integroinnin yhteydessä tarvetta edistää toimia, joilla vahvistetaan opetusjärjestelmien ja liikemaailman välistä yhteistyötä uusien opetusohjelmien ja tohtoriohjelmien kehittämisessä;

| 63. | kehottaa komissiota luomaan "Avoimen innovoinnin" digitaalisen foorumin, jossa voidaan esitellä koko Eurooppaa koskevia ongelmia ja jossa kansalaiset ja toimijat eri puolilta Eurooppaa voivat esittää ideoita ja ratkaisuja; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota luomaan "Avoimen innovoinnin" digitaalisen foorumin, jossa voidaan esitellä koko Eurooppaa koskevia ongelmia ja jossa kansalaiset ja toimijat eri puolilta Eurooppaa voivat esittää ideoita ja ratkaisuja;

| 64. | panee merkille, että yliopistoista puuttuu yliopistojen ja liike-elämän vuorovaikutuksen aktiivista parantamista koskevaa osaamista; kehottaa komissiota käynnistämään uuden Euroopan laajuisen ohjelman, joka koskee yliopistojen johdon sekä teknologian siirrosta ja teknologian välittämisestä vastaavien henkilöiden koulutusta, sekä laatimaan suuntaviivat, jotka koskevat mainittujen tehtävien ammattimaistamista yliopistoissa; |
| --- | --- |

64.

panee merkille, että yliopistoista puuttuu yliopistojen ja liike-elämän vuorovaikutuksen aktiivista parantamista koskevaa osaamista; kehottaa komissiota käynnistämään uuden Euroopan laajuisen ohjelman, joka koskee yliopistojen johdon sekä teknologian siirrosta ja teknologian välittämisestä vastaavien henkilöiden koulutusta, sekä laatimaan suuntaviivat, jotka koskevat mainittujen tehtävien ammattimaistamista yliopistoissa;

Yksinkertaistaminen, eheyttäminen, rahoitus ja standardointi

| 65. | korostaa, että perinteisempiin unionin alakohtaisiin menoihin liittyy merkittäviä vaihtoehtokustannuksia, ja huomauttaa, että Eurooppa 2020 -strategian painopistealueet on sovitettava yhteen budjettipolitiikan kanssa; kehottaa siksi lisäämään tutkimuksen ja kehittämisen sekä innovoinnin osuutta EU:n talousarviossa; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että perinteisempiin unionin alakohtaisiin menoihin liittyy merkittäviä vaihtoehtokustannuksia, ja huomauttaa, että Eurooppa 2020 -strategian painopistealueet on sovitettava yhteen budjettipolitiikan kanssa; kehottaa siksi lisäämään tutkimuksen ja kehittämisen sekä innovoinnin osuutta EU:n talousarviossa;

| 66. | tähdentää, että EU:n tutkimus-, kehittämis- ja innovointibudjetin koko on suhteellisen vaatimaton verrattuna jäsenvaltioiden talousarvioihin, joista julkisten tutkimushankkeiden rahoitus suurimmaksi osaksi katetaan; kehottaa siksi antamaan enemmän painoarvoa rahoitusvälineille, joilla on vipuvaikutusta kansallisille tutkimusmenoille, yksityisiin investointeihin ja Euroopan investointipankin rahoitukselle, jotta toimintaa koordinoitaisiin ja investointeja elvytettäisiin unionin tavoittelemalle tasolle; |
| --- | --- |

66.

tähdentää, että EU:n tutkimus-, kehittämis- ja innovointibudjetin koko on suhteellisen vaatimaton verrattuna jäsenvaltioiden talousarvioihin, joista julkisten tutkimushankkeiden rahoitus suurimmaksi osaksi katetaan; kehottaa siksi antamaan enemmän painoarvoa rahoitusvälineille, joilla on vipuvaikutusta kansallisille tutkimusmenoille, yksityisiin investointeihin ja Euroopan investointipankin rahoitukselle, jotta toimintaa koordinoitaisiin ja investointeja elvytettäisiin unionin tavoittelemalle tasolle;

| 67. | kehottaa komissiota yhdistämään nykyisiä tukijärjestelmiä ja tukirakenteita, jotta siirryttäisiin kohti yksinkertaista ja helppokäyttöistä järjestelmää, jonka avulla nopeutetaan innovointia, keskitytään suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja ehkäistään aktiivisesti pirstaleisuutta ja byrokratiaa; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota yhdistämään nykyisiä tukijärjestelmiä ja tukirakenteita, jotta siirryttäisiin kohti yksinkertaista ja helppokäyttöistä järjestelmää, jonka avulla nopeutetaan innovointia, keskitytään suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja ehkäistään aktiivisesti pirstaleisuutta ja byrokratiaa;

| 68. | kehottaa komissiota arvioimaan nykyiset avustusohjelmat ja tukirakenteet ja perustamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa keskitetyn asiointipisteen eli palvelupisteen, jossa kaikki sidosryhmät (erityisesti innovatiiviset pk-yritykset) – mukaan luettuna alue- ja paikallishallinto – voivat etsiä tietoa, hakea rahoitustukea tai saada yhteyden mahdollisiin kumppaneihin; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota arvioimaan nykyiset avustusohjelmat ja tukirakenteet ja perustamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa keskitetyn asiointipisteen eli palvelupisteen, jossa kaikki sidosryhmät (erityisesti innovatiiviset pk-yritykset) – mukaan luettuna alue- ja paikallishallinto – voivat etsiä tietoa, hakea rahoitustukea tai saada yhteyden mahdollisiin kumppaneihin;

| 69. | korostaa, että pk-yrityksiä on tuettava innovoinnin ensimmäisestä vaiheesta loppuun saakka, jotta ne voivat innovoida ja osallistua unionin tukiohjelmiin; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että pk-yrityksiä on tuettava innovoinnin ensimmäisestä vaiheesta loppuun saakka, jotta ne voivat innovoida ja osallistua unionin tukiohjelmiin;

| 70. | kannattaa klustereiden kansainvälistämisstrategioita, joilla pk-yrityksille pyritään luomaan asianmukaisia tuki- ja ohjausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

70.

kannattaa klustereiden kansainvälistämisstrategioita, joilla pk-yrityksille pyritään luomaan asianmukaisia tuki- ja ohjausjärjestelmiä;

| 71. | korostaa, että eurooppalaisten klustereiden on korotettava profiiliaan ja tehostettava onnistumisistaan ja tuloksistaan tiedottamista; katsoo, että innovatiivisille pk-yrityksille olisi perustettava palvelurakenne, joka klustereiden välisenä linkkinä yhdistäisi klustereita ja teknologiapuistoja Euroopassa ja muualla maailmassa (esimerkiksi Välimeren alueella); |
| --- | --- |

71.

korostaa, että eurooppalaisten klustereiden on korotettava profiiliaan ja tehostettava onnistumisistaan ja tuloksistaan tiedottamista; katsoo, että innovatiivisille pk-yrityksille olisi perustettava palvelurakenne, joka klustereiden välisenä linkkinä yhdistäisi klustereita ja teknologiapuistoja Euroopassa ja muualla maailmassa (esimerkiksi Välimeren alueella);

| 72. | korostaa, että T&K-investoinneilla on taipumus supistua talouskriisin aikana, vaikka on osoitettu, että ne yritykset ja jäsenvaltiot, jotka investoivat eniten näinä aikoina, saavat suurimman suhteellisen edun markkinoilla; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että T&K-investoinneilla on taipumus supistua talouskriisin aikana, vaikka on osoitettu, että ne yritykset ja jäsenvaltiot, jotka investoivat eniten näinä aikoina, saavat suurimman suhteellisen edun markkinoilla;

| 73. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön innovoinnin tukemista ja rahoitusta varten yhtenevän toimintakehyksen, jossa on samat säännöt, jotta voidaan luoda synergiaa ja mahdollisuuksien mukaan yhdistää tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin tukiohjelmia sekä tukea innovointia ja osoittaa enemmän varoja innovointiin ja kannustaa rahoitusalaa osallistumaan enemmän; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on noudatettava sitoumustaan osoittaa päästökauppajärjestelmän tuloja ilmastoa koskevien toimien rahoittamiseen myös innovointihankkeiden muodossa; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön innovoinnin tukemista ja rahoitusta varten yhtenevän toimintakehyksen, jossa on samat säännöt, jotta voidaan luoda synergiaa ja mahdollisuuksien mukaan yhdistää tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin tukiohjelmia sekä tukea innovointia ja osoittaa enemmän varoja innovointiin ja kannustaa rahoitusalaa osallistumaan enemmän; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on noudatettava sitoumustaan osoittaa päästökauppajärjestelmän tuloja ilmastoa koskevien toimien rahoittamiseen myös innovointihankkeiden muodossa;

| 74. | kehottaa komissiota harkitsemaan useasta rahastosta rahoitettavia ohjelmia sellaisille jäsenvaltioille ja alueille, jotka haluavat käyttää niitä; katsoo, että ne auttaisivat työskentelemään yhtenäisemmin ja joustavammin sekä lisäisivät eri rahastojen (rakennerahastot ja tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmat) välisen vuorovaikutuksen tehokkuutta; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota harkitsemaan useasta rahastosta rahoitettavia ohjelmia sellaisille jäsenvaltioille ja alueille, jotka haluavat käyttää niitä; katsoo, että ne auttaisivat työskentelemään yhtenäisemmin ja joustavammin sekä lisäisivät eri rahastojen (rakennerahastot ja tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmat) välisen vuorovaikutuksen tehokkuutta;

| 75. | yhtyy neuvoston näkemyksiin ja kehottaa luomaan paremman tasapainon luottamuksen ja valvonnan välille ja riskien ottamisen ja riskien välttämisen välille sekä ottamaan huomioon, että innovointi ja tutkimus ovat erittäin riskialtista toimintaa, jonka tulokset ovat epävarmoja; |
| --- | --- |

75.

yhtyy neuvoston näkemyksiin ja kehottaa luomaan paremman tasapainon luottamuksen ja valvonnan välille ja riskien ottamisen ja riskien välttämisen välille sekä ottamaan huomioon, että innovointi ja tutkimus ovat erittäin riskialtista toimintaa, jonka tulokset ovat epävarmoja;

| 76. | kiinnittää huomiota siihen, että innovointiprosessiin osallistuvat henkilöt joutuvat kohtaamaan erilaisia menettelyjä ja kelpoisuusehtoja unionin eri ohjelmissa sekä niiden ja kansallisten ohjelmien välillä; toteaa, että tämä aiheuttaa byrokratiaa, korkeita kustannuksia sekä ajan ja mahdollisuuksien haaskaamista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan yhdessä eurooppalaisella tutkimus- ja innovointialueella käytettävien valintamenettelyjen ja kelpoisuusehtojen yksinkertaistamiseen ja lähentämiseen; |
| --- | --- |

76.

kiinnittää huomiota siihen, että innovointiprosessiin osallistuvat henkilöt joutuvat kohtaamaan erilaisia menettelyjä ja kelpoisuusehtoja unionin eri ohjelmissa sekä niiden ja kansallisten ohjelmien välillä; toteaa, että tämä aiheuttaa byrokratiaa, korkeita kustannuksia sekä ajan ja mahdollisuuksien haaskaamista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan yhdessä eurooppalaisella tutkimus- ja innovointialueella käytettävien valintamenettelyjen ja kelpoisuusehtojen yksinkertaistamiseen ja lähentämiseen;

| 77. | pyytää komissiota esittämään Euroopan parlamentille ulkoisen arvioinnin seitsemännen puiteohjelman sisällä perustetuista innovointivälineistä, kuten esimerkiksi teknologiayhteisöistä ja yhteisistä eurooppalaisista teknologia-aloitteista, joiden osalta arvioinnin olisi käsitettävä toiminta, ehdotuspyynnöt, innovointihankkeet ja niiden (mahdolliset) tulokset sekä julkinen ja yksityinen rahoitus; |
| --- | --- |

77.

pyytää komissiota esittämään Euroopan parlamentille ulkoisen arvioinnin seitsemännen puiteohjelman sisällä perustetuista innovointivälineistä, kuten esimerkiksi teknologiayhteisöistä ja yhteisistä eurooppalaisista teknologia-aloitteista, joiden osalta arvioinnin olisi käsitettävä toiminta, ehdotuspyynnöt, innovointihankkeet ja niiden (mahdolliset) tulokset sekä julkinen ja yksityinen rahoitus;

| 78. | toistaa, että tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin suunnattavien investointien merkittävä lisääminen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla on tärkeää, jotta EU:n teollisuus pysyisi teknologisena johtajana ja säilyttäisi globaalin kilpailukykynsä esimerkiksi liikenteen ja energiatehokkuuden alalla; toteaa lisäksi, että julkisen rahoituksen lisääminen tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin on välttämätöntä yksityisten investointien lisäämiseksi; |
| --- | --- |

78.

toistaa, että tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin suunnattavien investointien merkittävä lisääminen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla on tärkeää, jotta EU:n teollisuus pysyisi teknologisena johtajana ja säilyttäisi globaalin kilpailukykynsä esimerkiksi liikenteen ja energiatehokkuuden alalla; toteaa lisäksi, että julkisen rahoituksen lisääminen tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin on välttämätöntä yksityisten investointien lisäämiseksi;

| 79. | vaatii, että tulevassa puiteohjelmassa edistetään tutkimustulosten mahdollisimman hyödyllistä käyttöä laajentamalla hankkeiden rahoitusta siten, että niihin otetaan mukaan myös esittely- ja prototyyppivaiheet; |
| --- | --- |

79.

vaatii, että tulevassa puiteohjelmassa edistetään tutkimustulosten mahdollisimman hyödyllistä käyttöä laajentamalla hankkeiden rahoitusta siten, että niihin otetaan mukaan myös esittely- ja prototyyppivaiheet;

| 80. | korostaa paremman avun tarjoamisen merkitystä synergiaa lisäävien politiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanon ketjussa, jonka muodostavat tutkimus- ja kehitysinfrastruktuurit, innovaatiot ja työpaikkojen luominen; |
| --- | --- |

80.

korostaa paremman avun tarjoamisen merkitystä synergiaa lisäävien politiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanon ketjussa, jonka muodostavat tutkimus- ja kehitysinfrastruktuurit, innovaatiot ja työpaikkojen luominen;

| 81. | toteaa, että julkisten rahoitusmenettelyjen ja etenkin EU:n puiteohjelmien hallinnollinen ja taloudellinen yksinkertaistaminen on ennakkoehtona vakaudelle, osallistujien oikeusvarmuudelle ja siten tuotannonalan lisääntyvälle osallistumiselle; |
| --- | --- |

81.

toteaa, että julkisten rahoitusmenettelyjen ja etenkin EU:n puiteohjelmien hallinnollinen ja taloudellinen yksinkertaistaminen on ennakkoehtona vakaudelle, osallistujien oikeusvarmuudelle ja siten tuotannonalan lisääntyvälle osallistumiselle;

| 82. | toistaa, että puiteohjelmilla olisi jatkossakin tuettava teollisuuden yhteistä tutkimusta, koska se tehostaa teollisuuden varojen käyttöä ja vaikuttaa myönteisesti tuottavien innovaatioiden luomiseen yhtenäismarkkinoilla; |
| --- | --- |

82.

toistaa, että puiteohjelmilla olisi jatkossakin tuettava teollisuuden yhteistä tutkimusta, koska se tehostaa teollisuuden varojen käyttöä ja vaikuttaa myönteisesti tuottavien innovaatioiden luomiseen yhtenäismarkkinoilla;

| 83. | kehottaa säilyttämään vahvan osaamispohjan perustutkimuksessa ja tukeutumaan Euroopan tutkimusneuvoston menestykselliseen toimintaan sekä säilyttämään vahvan osaamispohjan soveltavan tieteellisen tutkimuksen ja innovoinnin alalla luomalla Euroopan tutkimusneuvoston kaltaisen viraston soveltavalle tutkimukselle ja innovoinnille ja yhdistämällä nykyisiä rakenteita tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

83.

kehottaa säilyttämään vahvan osaamispohjan perustutkimuksessa ja tukeutumaan Euroopan tutkimusneuvoston menestykselliseen toimintaan sekä säilyttämään vahvan osaamispohjan soveltavan tieteellisen tutkimuksen ja innovoinnin alalla luomalla Euroopan tutkimusneuvoston kaltaisen viraston soveltavalle tutkimukselle ja innovoinnille ja yhdistämällä nykyisiä rakenteita tarpeen mukaan;

| 84. | katsoo, että innovointi ja luovuus ovat avaintekijöitä unionin talouden elpymisen kannalta ja ettei tulisi aliarvioida sitä, kuinka tärkeää on muuntaa unionin tieteelliset ja teknologiset läpimurrot uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi; |
| --- | --- |

84.

katsoo, että innovointi ja luovuus ovat avaintekijöitä unionin talouden elpymisen kannalta ja ettei tulisi aliarvioida sitä, kuinka tärkeää on muuntaa unionin tieteelliset ja teknologiset läpimurrot uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi;

| 85. | muistuttaa, että innovointi tarkoittaa ideoiden soveltamista menestyksekkäästi käytäntöön, ja tähdentää, että innovoinnin ja markkinoiden välillä on vankka kytkös; toteaa siksi, että asianmukaisia rahoitusvälineitä olisi oltava saatavilla nopeuttamaan menestyksekkään tekniikan, palvelujen tai prosessien saattamista EU:n markkinoille, varsinkin niitä, jotka liittyvät suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

85.

muistuttaa, että innovointi tarkoittaa ideoiden soveltamista menestyksekkäästi käytäntöön, ja tähdentää, että innovoinnin ja markkinoiden välillä on vankka kytkös; toteaa siksi, että asianmukaisia rahoitusvälineitä olisi oltava saatavilla nopeuttamaan menestyksekkään tekniikan, palvelujen tai prosessien saattamista EU:n markkinoille, varsinkin niitä, jotka liittyvät suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin;

| 86. | katsoo, että EU:n alueella tutkimustuloksia hyödynnetään kaupallisesti liian hitaasti tai vähäisessä määrin, ja kehottaa perustamaan yrityshautomoita, jotka ovat aktiivisesti innovaatioita etsien yhteydessä korkeakouluihin ja tutkimuslaitoksiin ja joiden tehtävänä on edistää tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä esimerkiksi yrityskontaktien kautta tai auttamalla löytämään "bisnesenkeleitä" tai siemenrahoitusta uusien yritysten perustamiseksi; |
| --- | --- |

86.

katsoo, että EU:n alueella tutkimustuloksia hyödynnetään kaupallisesti liian hitaasti tai vähäisessä määrin, ja kehottaa perustamaan yrityshautomoita, jotka ovat aktiivisesti innovaatioita etsien yhteydessä korkeakouluihin ja tutkimuslaitoksiin ja joiden tehtävänä on edistää tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä esimerkiksi yrityskontaktien kautta tai auttamalla löytämään "bisnesenkeleitä" tai siemenrahoitusta uusien yritysten perustamiseksi;

| 87. | pitää tärkeänä, että innovointia edistetään luomalla uusia markkinamahdollisuuksia, jotta innovatiivisten tuotteiden kysyntää ja markkinoita voidaan tukea; |
| --- | --- |

87.

pitää tärkeänä, että innovointia edistetään luomalla uusia markkinamahdollisuuksia, jotta innovatiivisten tuotteiden kysyntää ja markkinoita voidaan tukea;

| 88. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään ja panemaan täytäntöön toimia, joilla pyritään saamaan käyttäjien ulottuville nopeasti tiedot arvokkaista innovaatioista koko Euroopassa ja varmistamaan, että tuoreet innovaatiot tulevat todella mahdollisten loppukäyttäjien saataville kohtuullisen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

88.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään ja panemaan täytäntöön toimia, joilla pyritään saamaan käyttäjien ulottuville nopeasti tiedot arvokkaista innovaatioista koko Euroopassa ja varmistamaan, että tuoreet innovaatiot tulevat todella mahdollisten loppukäyttäjien saataville kohtuullisen ajan kuluessa;

| 89. | korostaa, että on tärkeää tehdä ero innovoinnin ja tutkimuksen välillä; panee merkille, että innovointi on monitahoinen ja monialainen sosioekonominen prosessi, johon sisältyvät ponnistelut tutkimukseen ja kehitykseen tähtäävän rahoituksen lisäämiseksi sekä pk-yritysten ja korkeaan teknologiaan erikoistuneen toiminnan tukeminen ja joka keskittyy eri alueiden erityispiirteisiin ja ominaisuuksiin perustuvien yhtenäisten järjestelmien kehittämiseen; |
| --- | --- |

89.

korostaa, että on tärkeää tehdä ero innovoinnin ja tutkimuksen välillä; panee merkille, että innovointi on monitahoinen ja monialainen sosioekonominen prosessi, johon sisältyvät ponnistelut tutkimukseen ja kehitykseen tähtäävän rahoituksen lisäämiseksi sekä pk-yritysten ja korkeaan teknologiaan erikoistuneen toiminnan tukeminen ja joka keskittyy eri alueiden erityispiirteisiin ja ominaisuuksiin perustuvien yhtenäisten järjestelmien kehittämiseen;

| 90. | kehottaa komissiota yhdistämään rahoitusvälineet entistä tiiviimmin kysyntäpuolen innovaatioihin ja ohjaamaan tämän tuen enemmän pk-yrityksille ja uusille yrityksille, jotka tarvitsevat varhaista pääsyä unionin markkinoille tai kansainvälisille markkinoille; katsoo siksi, että olisi hyväksyttävä selkeät ja täsmälliset "osallistumissäännöt", joissa on määräyksiä toimenpiteistä pienten ja mikroyritysten osallistumisen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

90.

kehottaa komissiota yhdistämään rahoitusvälineet entistä tiiviimmin kysyntäpuolen innovaatioihin ja ohjaamaan tämän tuen enemmän pk-yrityksille ja uusille yrityksille, jotka tarvitsevat varhaista pääsyä unionin markkinoille tai kansainvälisille markkinoille; katsoo siksi, että olisi hyväksyttävä selkeät ja täsmälliset "osallistumissäännöt", joissa on määräyksiä toimenpiteistä pienten ja mikroyritysten osallistumisen lisäämiseksi;

| 91. | korostaa, että tohtorinkoulutusohjelmat ovat tärkeitä eurooppalaisten innovaatioiden kannalta, ja ehdottaa, että tohtorinkoulutusohjelmille olisi kehitettävä unionin tason kehys, jolla kannustettaisiin elinikäiseen oppimiseen ja jossa olisi mukana yrityksiä tukemassa, edistämässä ja käyttämässä tutkimustuloksia; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kaikki lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet, jotka voisivat rajoittaa asiasta kiinnostuneiden henkilöiden pääsyä tohtorinkoulutusohjelmiin; |
| --- | --- |

91.

korostaa, että tohtorinkoulutusohjelmat ovat tärkeitä eurooppalaisten innovaatioiden kannalta, ja ehdottaa, että tohtorinkoulutusohjelmille olisi kehitettävä unionin tason kehys, jolla kannustettaisiin elinikäiseen oppimiseen ja jossa olisi mukana yrityksiä tukemassa, edistämässä ja käyttämässä tutkimustuloksia; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kaikki lainsäädännölliset ja hallinnolliset esteet, jotka voisivat rajoittaa asiasta kiinnostuneiden henkilöiden pääsyä tohtorinkoulutusohjelmiin;

| 92. | kehottaa komissiota harkitsemaan useasta rahastosta rahoitettavia ohjelmia sellaisille jäsenvaltioille ja alueille, jotka haluavat käyttää niitä; katsoo, että se auttaisi työskentelemään yhtenäisemmin ja joustavammin sekä lisäisi eri rahastojen (rakennerahastot ja tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmat) välistä tehokkuutta; |
| --- | --- |

92.

kehottaa komissiota harkitsemaan useasta rahastosta rahoitettavia ohjelmia sellaisille jäsenvaltioille ja alueille, jotka haluavat käyttää niitä; katsoo, että se auttaisi työskentelemään yhtenäisemmin ja joustavammin sekä lisäisi eri rahastojen (rakennerahastot ja tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmat) välistä tehokkuutta;

| 93. | korostaa, että on tuettava osista koostuvia rahoituksen perusrakenteita, kehitettävä uusia rahoitusmekanismeja sekä yhdistettävä automaattisia välineitä ja tukeen perustuvia välineitä strategisten tutkimus- ja kehittämistavoitteiden saavuttamiseen tarvittavien investointien edistämiseksi; |
| --- | --- |

93.

korostaa, että on tuettava osista koostuvia rahoituksen perusrakenteita, kehitettävä uusia rahoitusmekanismeja sekä yhdistettävä automaattisia välineitä ja tukeen perustuvia välineitä strategisten tutkimus- ja kehittämistavoitteiden saavuttamiseen tarvittavien investointien edistämiseksi;

| 94. | pitää myönteisenä komission ehdotusta vapauttaa maksumäärärahat Euroopan innovoinnin edistämisessä tarpeellisen yksityisen rahoituksen lisäämiseksi ja tehostamiseksi vuoteen 2014 mennessä; |
| --- | --- |

94.

pitää myönteisenä komission ehdotusta vapauttaa maksumäärärahat Euroopan innovoinnin edistämisessä tarpeellisen yksityisen rahoituksen lisäämiseksi ja tehostamiseksi vuoteen 2014 mennessä;

| 95. | suosittelee Euroopan investointipankin toimivallan muuttamista siten, että riskialtista markkinalähtöistä tutkimusta ja innovointia voitaisiin rahoittaa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota laajentamaan EIP:n menestyksekästä riskinjakorahoitusvälinettä






  — | korottamalla riskintakuukerrointa, |
| --- | --- | --- |

95.

suosittelee Euroopan investointipankin toimivallan muuttamista siten, että riskialtista markkinalähtöistä tutkimusta ja innovointia voitaisiin rahoittaa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota laajentamaan EIP:n menestyksekästä riskinjakorahoitusvälinettä

—

korottamalla riskintakuukerrointa,

| — | lisäämällä käytettävissä olevia lainoja ja takuita yksityisille yrityksille tai julkisille laitoksille, joilla tutkimus- kehittämis- ja innovointitoimintansa vuoksi on korkeampi taloudellinen riskiprofiili, |
| --- | --- |

—

lisäämällä käytettävissä olevia lainoja ja takuita yksityisille yrityksille tai julkisille laitoksille, joilla tutkimus- kehittämis- ja innovointitoimintansa vuoksi on korkeampi taloudellinen riskiprofiili,

| — | lisäämällä vuonna 2011 rahoitusta 500 miljoonalla eurolla, lisäämällä nykyistä rahoitusta yhdestä miljardista eurosta viiteen miljardiin euroon vuoden 2013 jälkeen ja |
| --- | --- |

—

lisäämällä vuonna 2011 rahoitusta 500 miljoonalla eurolla, lisäämällä nykyistä rahoitusta yhdestä miljardista eurosta viiteen miljardiin euroon vuoden 2013 jälkeen ja

| — | monipuolistamalla riskinjakorakenteita, jotta yrityksillä ja etenkin pk-yrityksillä olisi paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen; |
| --- | --- |

—

monipuolistamalla riskinjakorakenteita, jotta yrityksillä ja etenkin pk-yrityksillä olisi paremmat mahdollisuudet rahoituksen saamiseen;

| 96. | katsoo, että olisi perustettava Euroopan innovointia rahoittava rahasto, jolla tehostettaisiin investointeja innovatiivisiin pk-yrityksiin jakamalla riskejä yksityisistä lähteistä saatavan rahoituksen kanssa; |
| --- | --- |

96.

katsoo, että olisi perustettava Euroopan innovointia rahoittava rahasto, jolla tehostettaisiin investointeja innovatiivisiin pk-yrityksiin jakamalla riskejä yksityisistä lähteistä saatavan rahoituksen kanssa;

| 97. | pitää myönteisenä komission ehdotusta määritellä erityisesti innovatiivisille uusille yrityksille tarkoitettuja investointeja; |
| --- | --- |

97.

pitää myönteisenä komission ehdotusta määritellä erityisesti innovatiivisille uusille yrityksille tarkoitettuja investointeja;

| 98. | kehottaa komissiota siirtämään tulevissa puiteohjelmissa aiempaa suuremman osuuden markkinalähtöisestä tutkimuksesta, esittelyhankkeet mukaan luettuina, velkaan ja pääomaan perustuviin välineisiin, kuten innovoinnin puiteohjelmaan, riskijakorahoitusvälineeseen ja Euroopan investointirahastoon, joiden avulla voidaan lisätä yksityistä pääomaa ja varmistaa, että pk-yrityksillä on mahdollisuus käyttää kyseisiä välineitä kaikkialla Euroopassa; korostaa, että aukot (rajatylittävien) uusien yritysten rahoituksessa on suljettava; |
| --- | --- |

98.

kehottaa komissiota siirtämään tulevissa puiteohjelmissa aiempaa suuremman osuuden markkinalähtöisestä tutkimuksesta, esittelyhankkeet mukaan luettuina, velkaan ja pääomaan perustuviin välineisiin, kuten innovoinnin puiteohjelmaan, riskijakorahoitusvälineeseen ja Euroopan investointirahastoon, joiden avulla voidaan lisätä yksityistä pääomaa ja varmistaa, että pk-yrityksillä on mahdollisuus käyttää kyseisiä välineitä kaikkialla Euroopassa; korostaa, että aukot (rajatylittävien) uusien yritysten rahoituksessa on suljettava;

| 99. | korostaa, että yrityksen kokoon, kehitykseen, asemaan ja toiminta-alaan liittyvien erityispiirteiden parempi ymmärtäminen ovat välttämättömiä rahoitusvälineiden suunnittelussa; kehottaa toteuttamaan pikaisesti toimenpiteitä innovoinnin alkuvaiheen suurimpien esteiden poistamiseksi helpottamalla mahdollisuuksia saada alkurahoitusta, enkelirahoitusta sekä pääomarahoituksen ja oman pääoman ehtoista rahoitusta, ja tekemään tämän sekä EU:n tasolla että alue- ja paikallistasolla; |
| --- | --- |

99.

korostaa, että yrityksen kokoon, kehitykseen, asemaan ja toiminta-alaan liittyvien erityispiirteiden parempi ymmärtäminen ovat välttämättömiä rahoitusvälineiden suunnittelussa; kehottaa toteuttamaan pikaisesti toimenpiteitä innovoinnin alkuvaiheen suurimpien esteiden poistamiseksi helpottamalla mahdollisuuksia saada alkurahoitusta, enkelirahoitusta sekä pääomarahoituksen ja oman pääoman ehtoista rahoitusta, ja tekemään tämän sekä EU:n tasolla että alue- ja paikallistasolla;

| 100. | korostaa, että kansallisten sääntöjen ja verojärjestelyjeneroavaisuuksien takia EU:ssa ei ole läheskään saavutettu riskipääoman täyttä kehityspotentiaalia; pitää myönteisenä komission ehdotusta, jonka mukaan riskipääomarahastot voivat vuoteen 2012 mennessä toimia ja investoida vapaasti EU:n alueella, jolloin luotaisiin todelliset yhtenäismarkkinat EU:n riskipääomalle; |
| --- | --- |

100.

korostaa, että kansallisten sääntöjen ja verojärjestelyjeneroavaisuuksien takia EU:ssa ei ole läheskään saavutettu riskipääoman täyttä kehityspotentiaalia; pitää myönteisenä komission ehdotusta, jonka mukaan riskipääomarahastot voivat vuoteen 2012 mennessä toimia ja investoida vapaasti EU:n alueella, jolloin luotaisiin todelliset yhtenäismarkkinat EU:n riskipääomalle;

| 101. | kehottaa kehittämään edelleen välineitä ja mekanismeja, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada tutkimus- ja innovointipalveluja (esimerkiksi innovointisetelit) ja muita tietoon perustuvia yrityspalveluja (mallintaminen, riskien arviointi jne.), jotka ovat pk-yrityksille elintärkeitä innovoinnin ja innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamisen kannalta; |
| --- | --- |

101.

kehottaa kehittämään edelleen välineitä ja mekanismeja, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada tutkimus- ja innovointipalveluja (esimerkiksi innovointisetelit) ja muita tietoon perustuvia yrityspalveluja (mallintaminen, riskien arviointi jne.), jotka ovat pk-yrityksille elintärkeitä innovoinnin ja innovatiivisten ratkaisujen markkinoille saattamisen kannalta;

| 102. | tähdentää tuote-palvelu-järjestelmien ja toimintapainotteisten liiketoimintamallien etuja liiketoiminnan ja ympäristötehokkuuden kannalta, ja kehottaa komissiota kehittämään tämän alan strategian; |
| --- | --- |

102.

tähdentää tuote-palvelu-järjestelmien ja toimintapainotteisten liiketoimintamallien etuja liiketoiminnan ja ympäristötehokkuuden kannalta, ja kehottaa komissiota kehittämään tämän alan strategian;

| 103. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen koko innovointia koskevan järjestelmän, jotta voidaan poistaa tarpeettomat rahoitukseen ja hallintoon liittyvät esteet, esimerkiksi






  — | yliopistojen ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden lainansaantiin ja muihin rahoitustuen muotoihin ja rahoitusvälineisiin liittyvät esteet, |
| --- | --- | --- |

103.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen koko innovointia koskevan järjestelmän, jotta voidaan poistaa tarpeettomat rahoitukseen ja hallintoon liittyvät esteet, esimerkiksi

—

yliopistojen ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden lainansaantiin ja muihin rahoitustuen muotoihin ja rahoitusvälineisiin liittyvät esteet,

| — | teknologiansiirtoa koskevien toimien kehittämisellä, jotka perustuvat sellaisten immateriaalioikeuksien arvottamiseen; |
| --- | --- |

—

teknologiansiirtoa koskevien toimien kehittämisellä, jotka perustuvat sellaisten immateriaalioikeuksien arvottamiseen;

| 104. | pahoittelee, että innovaatioprotokollat on hyväksytettävä pitkällisillä hallintomenettelyillä, jotka hidastavat innovointia, heikentävät EU-markkinoiden kilpailukykyä ja estävät tieteellisen tiedon leviämistä terveydenhoidon ammattihenkilöstön keskuudessa, mikä on vastoin potilaiden etua; |
| --- | --- |

104.

pahoittelee, että innovaatioprotokollat on hyväksytettävä pitkällisillä hallintomenettelyillä, jotka hidastavat innovointia, heikentävät EU-markkinoiden kilpailukykyä ja estävät tieteellisen tiedon leviämistä terveydenhoidon ammattihenkilöstön keskuudessa, mikä on vastoin potilaiden etua;

| 105. | korostaa, että on ensisijaisesti tarkistettava kliinisiä tutkimuksia koskevaa direktiiviä vuoropuhelussa tutkijoiden kanssa, jotta voidaan parantaa lääkkeiden kehittämistä sekä kliinisessä tutkimuksessa käytettävien lääkkeiden ja vaihtoehtoisten hoitojen vertailua koskevaa sääntelykehystä (kuten todettiin Brysselissä 6. joulukuuta 2010 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä lääkkeisiin liittyvästä innovoinnista ja solidaarisuudesta); |
| --- | --- |

105.

korostaa, että on ensisijaisesti tarkistettava kliinisiä tutkimuksia koskevaa direktiiviä vuoropuhelussa tutkijoiden kanssa, jotta voidaan parantaa lääkkeiden kehittämistä sekä kliinisessä tutkimuksessa käytettävien lääkkeiden ja vaihtoehtoisten hoitojen vertailua koskevaa sääntelykehystä (kuten todettiin Brysselissä 6. joulukuuta 2010 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä lääkkeisiin liittyvästä innovoinnista ja solidaarisuudesta);

| 106. | pitää erittäin tärkeänä uuden tietämyksen käyttämistä uusien ja parempien keinojen löytämiseksi syöpäsairauksien ennaltaehkäisyssä, havaitsemisessa ja hoitamisessa sekä kyseisten tulosten saattamisessa nopeasti potilaiden ulottuville; |
| --- | --- |

106.

pitää erittäin tärkeänä uuden tietämyksen käyttämistä uusien ja parempien keinojen löytämiseksi syöpäsairauksien ennaltaehkäisyssä, havaitsemisessa ja hoitamisessa sekä kyseisten tulosten saattamisessa nopeasti potilaiden ulottuville;

| 107. | tähdentää innovoinnin merkitystä tiedon kolmiossa ja kehottaa sisällyttämään innovointikulttuurin rahoitusnäkymiin sekä vuoden 2013 jälkeistä aikaa koskeviin näkymiin; |
| --- | --- |

107.

tähdentää innovoinnin merkitystä tiedon kolmiossa ja kehottaa sisällyttämään innovointikulttuurin rahoitusnäkymiin sekä vuoden 2013 jälkeistä aikaa koskeviin näkymiin;

| 108. | kehottaa jäsenvaltioita yhdessä alueiden kanssa käyttämään mahdollisimman hyvin tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin rakennerahastoja nykyisellä rahoituskaudella ja puuttumaan samalla suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, pyrkimään innovoinnin ja tutkimuksen koheesioon ja sovittamaan rakennerahastojen painopisteet Eurooppa 2020 -strategiaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita välttämään kallista päällekkäisyyttä edistämällä älykkäitä ja paremmin kohdennettuja erikoistumisstrategioita; katsoo, että alueita olisi kannustettava tämän eurooppalaisen erikoistumisen järjestelmän edistämiseen; |
| --- | --- |

108.

kehottaa jäsenvaltioita yhdessä alueiden kanssa käyttämään mahdollisimman hyvin tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin rakennerahastoja nykyisellä rahoituskaudella ja puuttumaan samalla suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, pyrkimään innovoinnin ja tutkimuksen koheesioon ja sovittamaan rakennerahastojen painopisteet Eurooppa 2020 -strategiaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita välttämään kallista päällekkäisyyttä edistämällä älykkäitä ja paremmin kohdennettuja erikoistumisstrategioita; katsoo, että alueita olisi kannustettava tämän eurooppalaisen erikoistumisen järjestelmän edistämiseen;

| 109. | tähdentää, että innovointiin korvamerkityt koheesiovarat jäävät usein käyttämättä soveltumattomien hallinnollisten vaatimusten vuoksi ja koska taloudellisten rajoitteiden aikana omaa osuutta rahoituksesta ei ole saatavilla; toteaa, että tämä seikka laajentaa osaltaan sitä jäsenvaltioiden välistä taloudellista kuilua, joka on euroalueen nykyisen kriisin ytimessä; kehottaa uudistamaan ja virtaviivaistamaan rakennerahastoja, jotta asiaankuuluvat talouden toimijat ja erityisesti pk-yritykset voisivat käyttää niitä oman toimintansa uudistamiseen; |
| --- | --- |

109.

tähdentää, että innovointiin korvamerkityt koheesiovarat jäävät usein käyttämättä soveltumattomien hallinnollisten vaatimusten vuoksi ja koska taloudellisten rajoitteiden aikana omaa osuutta rahoituksesta ei ole saatavilla; toteaa, että tämä seikka laajentaa osaltaan sitä jäsenvaltioiden välistä taloudellista kuilua, joka on euroalueen nykyisen kriisin ytimessä; kehottaa uudistamaan ja virtaviivaistamaan rakennerahastoja, jotta asiaankuuluvat talouden toimijat ja erityisesti pk-yritykset voisivat käyttää niitä oman toimintansa uudistamiseen;

| 110. | katsoo, että vertailuindikaattoreiden ja standardien asettaminen on osoittautunut innovointia ja kestävää kilpailukykyä merkittävästi edistäväksi tekijäksi monilla teollisuudenaloilla; yhtyy neuvoston näkemyksiin ja kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia avoimuuden lisäämisestä ja sidosryhmien mukaan ottamisesta standardointimenettelyjen vauhdittamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi sekä niiden kustannusten alentamiseksi, jotta Eurooppa voi reagoida nopeammin innovatiivisten maailmanmarkkinoiden kehitykseen; pyytää komissiota harkitsemaan vakavasti menestyksekkäitä innovointimekanismeja, kuten arvoketjun varrella olevien sidosryhmien integroimista avointen standardien käyttöönoton myötä; |
| --- | --- |

110.

katsoo, että vertailuindikaattoreiden ja standardien asettaminen on osoittautunut innovointia ja kestävää kilpailukykyä merkittävästi edistäväksi tekijäksi monilla teollisuudenaloilla; yhtyy neuvoston näkemyksiin ja kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia avoimuuden lisäämisestä ja sidosryhmien mukaan ottamisesta standardointimenettelyjen vauhdittamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi sekä niiden kustannusten alentamiseksi, jotta Eurooppa voi reagoida nopeammin innovatiivisten maailmanmarkkinoiden kehitykseen; pyytää komissiota harkitsemaan vakavasti menestyksekkäitä innovointimekanismeja, kuten arvoketjun varrella olevien sidosryhmien integroimista avointen standardien käyttöönoton myötä;

| 111. | huomauttaa, että standardointi voi lisätä innovointia ja kilpailukykyä helpottamalla markkinoillepääsyä ja yhteentoimivuutta; kannustaa komissiota tehostamaan toimia, joilla edistetään eurooppalaisten standardien sisällyttämistä tuleviin vapaakauppasopimuksiin erityisesti sosiaali- ja ympäristöaloilla; |
| --- | --- |

111.

huomauttaa, että standardointi voi lisätä innovointia ja kilpailukykyä helpottamalla markkinoillepääsyä ja yhteentoimivuutta; kannustaa komissiota tehostamaan toimia, joilla edistetään eurooppalaisten standardien sisällyttämistä tuleviin vapaakauppasopimuksiin erityisesti sosiaali- ja ympäristöaloilla;

| 112. | korostaa tästä syystä, että kestävien työpaikkojen luomisen on oltava ohjenuorana kaikissa strategioissa, joilla Eurooppa pyritään mukauttamaan kriisin jälkeiseen aikaan; |
| --- | --- |

112.

korostaa tästä syystä, että kestävien työpaikkojen luomisen on oltava ohjenuorana kaikissa strategioissa, joilla Eurooppa pyritään mukauttamaan kriisin jälkeiseen aikaan;

| 113. | kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan (asiantuntijaryhmän tekemässä) seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnissa annettua suositusta, jonka mukaan uusien välineiden kehittämisessä olisi pidettävä taukoa, kunnes nykyisiä välineitä on kehitetty riittävästi ja arvioitu asianmukaisesti; katsoo siksi, että olisi huolellisesti vältettävä aiheuttamasta sekaannusta välineitä lisäämällä; |
| --- | --- |

113.

kehottaa Euroopan komissiota noudattamaan (asiantuntijaryhmän tekemässä) seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnissa annettua suositusta, jonka mukaan uusien välineiden kehittämisessä olisi pidettävä taukoa, kunnes nykyisiä välineitä on kehitetty riittävästi ja arvioitu asianmukaisesti; katsoo siksi, että olisi huolellisesti vältettävä aiheuttamasta sekaannusta välineitä lisäämällä;

| 114. | pyytää komissiota esittämään parlamentille ulkoisen arvioinnin seitsemännen puiteohjelman sisällä perustetuista innovointivälineistä, esimerkiksi teknologiayhteisöistä ja yhteisistä eurooppalaisista teknologia-aloitteista, ja katsoo, että arvioinnin olisi käsitettävä toiminta, ehdotuspyynnöt, innovointihankkeet, niiden (mahdolliset) tulokset sekä julkinen ja yksityinen rahoitus; |
| --- | --- |

114.

pyytää komissiota esittämään parlamentille ulkoisen arvioinnin seitsemännen puiteohjelman sisällä perustetuista innovointivälineistä, esimerkiksi teknologiayhteisöistä ja yhteisistä eurooppalaisista teknologia-aloitteista, ja katsoo, että arvioinnin olisi käsitettävä toiminta, ehdotuspyynnöt, innovointihankkeet, niiden (mahdolliset) tulokset sekä julkinen ja yksityinen rahoitus;

| 115. | kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta määrätä jäsenvaltioille väliaikaisesti tutkimuksen ja teknisen kehittämisen rahoitusta koskeva sitova vähimmäistaso, joka olisi noin 1 prosentti bkt:stä vuoteen 2015 saakka, koska tutkimuksen ja teknisen kehittämisen rahoitustavoite vuodeksi 2020 on 3 prosenttia BKT:stä ja koska tutkimus ja innovointi ovat ainoa varma keino EU:n talouden elpymiseksi; |
| --- | --- |

115.

kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta määrätä jäsenvaltioille väliaikaisesti tutkimuksen ja teknisen kehittämisen rahoitusta koskeva sitova vähimmäistaso, joka olisi noin 1 prosentti bkt:stä vuoteen 2015 saakka, koska tutkimuksen ja teknisen kehittämisen rahoitustavoite vuodeksi 2020 on 3 prosenttia BKT:stä ja koska tutkimus ja innovointi ovat ainoa varma keino EU:n talouden elpymiseksi;

| 116. | kiinnittää huomiota siihen, että innovointi on talouden kehittymisen kannalta ratkaisevan tärkeää ja että Euroopan unionin on rekrytoitava noin miljoona uutta tutkijaa, jotta voidaan täyttää tavoite, jonka mukaan 3 prosenttia BKT:sta on investoitava T&K-työhön, kuten todetaan Eurooppa 2020 -strategiassa; uskoo, että tämä tavoite voitaisiin saavuttaa helpommin lisäämällä merkittävästi naistutkijoiden määrää, joka on tällä hetkellä noin 39 prosenttia julkisella alalla ja korkeakouluissa työskentelevistä tutkijoista ja 19 prosenttia yksityisellä sektorilla työskentelevistä tutkijoista (6); |
| --- | --- |

116.

kiinnittää huomiota siihen, että innovointi on talouden kehittymisen kannalta ratkaisevan tärkeää ja että Euroopan unionin on rekrytoitava noin miljoona uutta tutkijaa, jotta voidaan täyttää tavoite, jonka mukaan 3 prosenttia BKT:sta on investoitava T&K-työhön, kuten todetaan Eurooppa 2020 -strategiassa; uskoo, että tämä tavoite voitaisiin saavuttaa helpommin lisäämällä merkittävästi naistutkijoiden määrää, joka on tällä hetkellä noin 39 prosenttia julkisella alalla ja korkeakouluissa työskentelevistä tutkijoista ja 19 prosenttia yksityisellä sektorilla työskentelevistä tutkijoista (6);

| 117. | tukee tavoitetta lisätä tutkijoiden määrää unionin alueella miljoonalla tutkijalla vuoteen 2020 mennessä, ja toteaa, että tällaisella valtavalla panostuksella olisi merkittäviä kertautuvia työllisyysvaikutuksia, mutta katsoo samalla, että tavoite on erittäin haastava ja se vaatisi maakohtaista tavoiteasettelua ja määrätietoista työtä; toteaa, että julkisella sektorilla ei välttämättä ole riittäviä varoja tähän, joten vaikka korkeakouluissa ja julkisissa tutkimuslaitoksissa on suuri tarve lisätä tutkijanvirkoja, suurimman osan uusista tutkijoista tulee sijoittua yksityiselle sektorille; toteaa, että tutkijoiden määrää enemmän tulee kiinnittää huomiota heidän innovaatiokykyynsä, koulutuksensa laatuun, eurooppalaiseen tutkimuksen työnjakoon, tutkimusresursseihin ja tutkimuksen laatuun; |
| --- | --- |

117.

tukee tavoitetta lisätä tutkijoiden määrää unionin alueella miljoonalla tutkijalla vuoteen 2020 mennessä, ja toteaa, että tällaisella valtavalla panostuksella olisi merkittäviä kertautuvia työllisyysvaikutuksia, mutta katsoo samalla, että tavoite on erittäin haastava ja se vaatisi maakohtaista tavoiteasettelua ja määrätietoista työtä; toteaa, että julkisella sektorilla ei välttämättä ole riittäviä varoja tähän, joten vaikka korkeakouluissa ja julkisissa tutkimuslaitoksissa on suuri tarve lisätä tutkijanvirkoja, suurimman osan uusista tutkijoista tulee sijoittua yksityiselle sektorille; toteaa, että tutkijoiden määrää enemmän tulee kiinnittää huomiota heidän innovaatiokykyynsä, koulutuksensa laatuun, eurooppalaiseen tutkimuksen työnjakoon, tutkimusresursseihin ja tutkimuksen laatuun;

| 118. | panee tyytyväisenä merkille komission tuen avoimelle ja yhteistoiminnalliselle innovoinnille, joka tuo pitkän aikavälin sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä; kannattaa tässä yhteydessä komission sitoutumista tutkimustulosten levittämiseen, siirtämiseen ja käyttöön muun muassa asettamalla julkisesti rahoitetusta tutkimuksesta saatavat julkaisut ja tiedot yleisesti saataville; kannustaa komissiota löytämään näiden tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavat välineet ja korostaa, että Europeana-hanke voi toimia tällä alalla merkittävässä roolissa; |
| --- | --- |

118.

panee tyytyväisenä merkille komission tuen avoimelle ja yhteistoiminnalliselle innovoinnille, joka tuo pitkän aikavälin sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä; kannattaa tässä yhteydessä komission sitoutumista tutkimustulosten levittämiseen, siirtämiseen ja käyttöön muun muassa asettamalla julkisesti rahoitetusta tutkimuksesta saatavat julkaisut ja tiedot yleisesti saataville; kannustaa komissiota löytämään näiden tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavat välineet ja korostaa, että Europeana-hanke voi toimia tällä alalla merkittävässä roolissa;

Yhtenäismarkkinat ja immateriaalioikeudet

| 119. | korostaa, että Euroopan yhtenäismarkkinat on saatettava kiireellisesti loppuun kaikkien tavaroiden ja palvelujen osalta, mukaan luettuna innovatiiviset terveystuotteet, jolloin markkinat ovat 500 miljoonan kuluttajan ulottuvilla; toistaa, että yksi Euroopan yhtenäismarkkinoiden suurimmista haasteista on lakien ja validointimenettelyjen pirstaleisuus; |
| --- | --- |

119.

korostaa, että Euroopan yhtenäismarkkinat on saatettava kiireellisesti loppuun kaikkien tavaroiden ja palvelujen osalta, mukaan luettuna innovatiiviset terveystuotteet, jolloin markkinat ovat 500 miljoonan kuluttajan ulottuvilla; toistaa, että yksi Euroopan yhtenäismarkkinoiden suurimmista haasteista on lakien ja validointimenettelyjen pirstaleisuus;

| 120. | korostaa, että joillakin aloilla, esimerkiksi terveydenhuollossa, tutkimustulokset ovat edistäneet innovointia aina kun se on ollut tieteellisesti mahdollista, ja katsoo siksi, että komission pessimististä suhtautumista innovointiin ei voida monessa tapauksessa pitää perusteltuna; |
| --- | --- |

120.

korostaa, että joillakin aloilla, esimerkiksi terveydenhuollossa, tutkimustulokset ovat edistäneet innovointia aina kun se on ollut tieteellisesti mahdollista, ja katsoo siksi, että komission pessimististä suhtautumista innovointiin ei voida monessa tapauksessa pitää perusteltuna;

| 121. | korostaa, että nykyiset lupakäytänteet edistävät EU:n sisämarkkinoiden pirstaloitumista; panee merkille, että vaikka edistystä on tapahtunut, kuluttajien kysyntään monia alueita ja ohjelmistoja kattavista luvista, jotka myönnetään rajat ylittävää ja verkossa tapahtuvaa käyttöä varten, ei ole vastattu riittävästi; |
| --- | --- |

121.

korostaa, että nykyiset lupakäytänteet edistävät EU:n sisämarkkinoiden pirstaloitumista; panee merkille, että vaikka edistystä on tapahtunut, kuluttajien kysyntään monia alueita ja ohjelmistoja kattavista luvista, jotka myönnetään rajat ylittävää ja verkossa tapahtuvaa käyttöä varten, ei ole vastattu riittävästi;

| 122. | muistuttaa, että EU:n tavoitteena on edistää kulttuurialan ja luovan alan elinkeinoja sekä verkkoympäristössä että muualla, ja katsoo, että tavoitteena olisi oltava markkinoiden ja kuluttajien kysynnän mukainen koko Euroopan kattavien lupien laajalle levinnyt käyttö ja että jos tätä tavoitetta ei voida saavuttaa lyhyessä ajassa, olisi tehtävä kattava arvio tarvittavasta lainsäädännöstä, jolla voidaan puuttua kaikkiin EU:n toimivien sisämarkkinoiden luomisen tiellä oleviin mahdollisiin esteisiin, myös alueperiaatteeseen; |
| --- | --- |

122.

muistuttaa, että EU:n tavoitteena on edistää kulttuurialan ja luovan alan elinkeinoja sekä verkkoympäristössä että muualla, ja katsoo, että tavoitteena olisi oltava markkinoiden ja kuluttajien kysynnän mukainen koko Euroopan kattavien lupien laajalle levinnyt käyttö ja että jos tätä tavoitetta ei voida saavuttaa lyhyessä ajassa, olisi tehtävä kattava arvio tarvittavasta lainsäädännöstä, jolla voidaan puuttua kaikkiin EU:n toimivien sisämarkkinoiden luomisen tiellä oleviin mahdollisiin esteisiin, myös alueperiaatteeseen;

| 123. | pitää komission esittämää unionin tavaramerkkijärjestelmän tarkistamista myönteisenä ja kannustaa komissiota varmistamaan, että asianmukaiset toimet toteutetaan sen takaamiseksi, että tavaramerkit voivat hyötyä samantasoisesta suojelusta sähköisessä ja muussa ympäristössä; |
| --- | --- |

123.

pitää komission esittämää unionin tavaramerkkijärjestelmän tarkistamista myönteisenä ja kannustaa komissiota varmistamaan, että asianmukaiset toimet toteutetaan sen takaamiseksi, että tavaramerkit voivat hyötyä samantasoisesta suojelusta sähköisessä ja muussa ympäristössä;

| 124. | korostaa, että vahva, tasapainoinen ja asianmukaisesti täytäntöönpantu immateriaalioikeuksia koskeva järjestelmä, joka osaltaan edistää avoimuutta ja estää kaikenlaista pirstaloitumista, on yksi innovoinnin tärkeimmistä puite-edellytyksistä; pitää myönteisenä komission pyrkimyksiä estää immateriaalioikeuksien muodostumista kilpailun ja innovoinnin esteiksi; kehottaa komissiota lisäksi kehittämään kattavan immateriaalioikeuksia koskevan strategian ja antamaan tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla tasapainotetaan keksijöiden oikeuksia ja tiedon ja keksintöjen laajan käytön saatavuuden edistämistä; |
| --- | --- |

124.

korostaa, että vahva, tasapainoinen ja asianmukaisesti täytäntöönpantu immateriaalioikeuksia koskeva järjestelmä, joka osaltaan edistää avoimuutta ja estää kaikenlaista pirstaloitumista, on yksi innovoinnin tärkeimmistä puite-edellytyksistä; pitää myönteisenä komission pyrkimyksiä estää immateriaalioikeuksien muodostumista kilpailun ja innovoinnin esteiksi; kehottaa komissiota lisäksi kehittämään kattavan immateriaalioikeuksia koskevan strategian ja antamaan tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla tasapainotetaan keksijöiden oikeuksia ja tiedon ja keksintöjen laajan käytön saatavuuden edistämistä;

| 125. | kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota sen varmistamiseen, että pk-yritykset voivat hyödyntää tekijän- ja teollisoikeuksia tehokkaasti; |
| --- | --- |

125.

kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota sen varmistamiseen, että pk-yritykset voivat hyödyntää tekijän- ja teollisoikeuksia tehokkaasti;

| 126. | katsoo, että komission olisi otettava immateriaalioikeuksia vahvistettaessa huomioon pk-yritysten erityisongelmat noudattamalla "pienet ensin" -periaatetta, joka on vahvistettu eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa ("Small Business Act"), muun muassa soveltamalla syrjimättömyysperiaatetta pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

126.

katsoo, että komission olisi otettava immateriaalioikeuksia vahvistettaessa huomioon pk-yritysten erityisongelmat noudattamalla "pienet ensin" -periaatetta, joka on vahvistettu eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa ("Small Business Act"), muun muassa soveltamalla syrjimättömyysperiaatetta pk-yrityksiin;

| 127. | katsoo, että immateriaalioikeuksien hyvin toimiva täytäntöönpano lisää yritysten halukkuutta kehittää innovatiivisia tuotteita ja siten lisää kuluttajien saatavilla olevaa tavara- ja palvelutarjontaa; |
| --- | --- |

127.

katsoo, että immateriaalioikeuksien hyvin toimiva täytäntöönpano lisää yritysten halukkuutta kehittää innovatiivisia tuotteita ja siten lisää kuluttajien saatavilla olevaa tavara- ja palvelutarjontaa;

| 128. | kehottaa ottamaan käyttöön tasapainoisen, koko Euroopassa voimassa olevan patentin; suhtautuu samalla myönteisesti laajaan tukeen, jonka neuvosto on antanut yhtenäistä EU:n patenttia koskevan kiinteän yhteistyömenettelyn aloittamiselle vuonna 2011; |
| --- | --- |

128.

kehottaa ottamaan käyttöön tasapainoisen, koko Euroopassa voimassa olevan patentin; suhtautuu samalla myönteisesti laajaan tukeen, jonka neuvosto on antanut yhtenäistä EU:n patenttia koskevan kiinteän yhteistyömenettelyn aloittamiselle vuonna 2011;

| 129. | huomauttaa, että on hyväksyttävä koko EU:ssa voimassa oleva patentti ja Eurooppa-yhtiön perussääntö, jotta edistetään siirtymistä EU:n markkinoiden ulkopuolella käytävään kauppaan; korostaa tarvetta alentaa EU-patentin ja teollis- ja tekijänoikeuksien kustannuksia ottaen huomioon EU:n jäsenvaltioiden olemassa olevat taloudelliset erot, jotta niistä tulee kilpailukykyisempiä suhteessa Yhdysvaltojen ja Japanin hintoihin; |
| --- | --- |

129.

huomauttaa, että on hyväksyttävä koko EU:ssa voimassa oleva patentti ja Eurooppa-yhtiön perussääntö, jotta edistetään siirtymistä EU:n markkinoiden ulkopuolella käytävään kauppaan; korostaa tarvetta alentaa EU-patentin ja teollis- ja tekijänoikeuksien kustannuksia ottaen huomioon EU:n jäsenvaltioiden olemassa olevat taloudelliset erot, jotta niistä tulee kilpailukykyisempiä suhteessa Yhdysvaltojen ja Japanin hintoihin;

| 130. | kehottaa saattamaan loppuun eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen loppuun – perussopimuksesta johtuva velvoite – vuoteen 2014 mennessä, jotta EU voi pitää kiinni huippulahjakkuuksista ja houkutella sellaisia Eurooppaan, maksimoida tutkijoiden vapauden liikkuvuuteen, edistää tutkimus- ja teknologialaitosten rajatylittäviä toimia sekä jakaa, siirtää ja hyödyntää tutkimustuloksia; korostaa, että asianmukaisten rahoitusmekanismien kehittäminen on keskeisen tärkeää; |
| --- | --- |

130.

kehottaa saattamaan loppuun eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen loppuun – perussopimuksesta johtuva velvoite – vuoteen 2014 mennessä, jotta EU voi pitää kiinni huippulahjakkuuksista ja houkutella sellaisia Eurooppaan, maksimoida tutkijoiden vapauden liikkuvuuteen, edistää tutkimus- ja teknologialaitosten rajatylittäviä toimia sekä jakaa, siirtää ja hyödyntää tutkimustuloksia; korostaa, että asianmukaisten rahoitusmekanismien kehittäminen on keskeisen tärkeää;

| 131. | korostaa, että on edistettävä politiikkoja, jotka kannustavat tutkijoita pysymään EU:n jäsenvaltioissa edistämällä houkuttelevia työskentelyoloja julkisissa tutkimuslaitoksissa; |
| --- | --- |

131.

korostaa, että on edistettävä politiikkoja, jotka kannustavat tutkijoita pysymään EU:n jäsenvaltioissa edistämällä houkuttelevia työskentelyoloja julkisissa tutkimuslaitoksissa;

| 132. | katsoo, että tehokkaan innovaatio- ja kasvupolitiikan kannalta on välttämätöntä investoida tutkimusohjelmiin, jotka edistävät tutkijoiden kansainvälistä liikkuvuutta ja vaihtoa ja lujittavat tieteen ja yritysmaailman välistä yhteistyötä (Marie Curie -toimet); |
| --- | --- |

132.

katsoo, että tehokkaan innovaatio- ja kasvupolitiikan kannalta on välttämätöntä investoida tutkimusohjelmiin, jotka edistävät tutkijoiden kansainvälistä liikkuvuutta ja vaihtoa ja lujittavat tieteen ja yritysmaailman välistä yhteistyötä (Marie Curie -toimet);

| 133. | korostaa, että on tärkeää luoda sekä Euroopan tasolla että kansallisella tasolla suotuisat olosuhteet ja kannustimia, joilla lisätään osallistumista tohtoriopintoihin sekä osallistumista innovatiiviseen tutkimukseen, jotta voidaan estää aivovuoto ja antaa EU:lle mahdollisuus saada merkittäviä etuja vahvistamalla sen kilpailukykyä edistyksellisellä ja innovatiivisella tutkimuksella; |
| --- | --- |

133.

korostaa, että on tärkeää luoda sekä Euroopan tasolla että kansallisella tasolla suotuisat olosuhteet ja kannustimia, joilla lisätään osallistumista tohtoriopintoihin sekä osallistumista innovatiiviseen tutkimukseen, jotta voidaan estää aivovuoto ja antaa EU:lle mahdollisuus saada merkittäviä etuja vahvistamalla sen kilpailukykyä edistyksellisellä ja innovatiivisella tutkimuksella;

| 134. | kehottaa tarkistamaan viipymättä yhteisön tavaramerkkilainsäädäntöä ja ryhtymään sen yhteydessä tarvittaviin toimiin, jotta tavaramerkeille myönnettäisiin sama suojan taso verkossa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

134.

kehottaa tarkistamaan viipymättä yhteisön tavaramerkkilainsäädäntöä ja ryhtymään sen yhteydessä tarvittaviin toimiin, jotta tavaramerkeille myönnettäisiin sama suojan taso verkossa ja sen ulkopuolella;

| 135. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen eurooppalaisten tietämysmarkkinoiden kehittämisestä immateriaalioikeuksia ja lisensointia varten vuoden 2011 loppuun mennessä, mukaan luettuna muun muassa laiminlyötyjen immateriaalioikeuksien käytön helpottaminen kannustamalla perustamaan yhteisiä patenttialustoja ja patenttipooleja; |
| --- | --- |

135.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen eurooppalaisten tietämysmarkkinoiden kehittämisestä immateriaalioikeuksia ja lisensointia varten vuoden 2011 loppuun mennessä, mukaan luettuna muun muassa laiminlyötyjen immateriaalioikeuksien käytön helpottaminen kannustamalla perustamaan yhteisiä patenttialustoja ja patenttipooleja;

| 136. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia, jotka tarvitaan täysin toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseksi vuoteen 2015 mennessä, koska tämä parantaisi merkittävästi innovoinnin reunaehtoja; korostaa, että aloitteiden on oltava kunnianhimoisia erityisesti avainalueilla, joita ovat esimerkiksi tekijänoikeudet, sähköinen kaupankäynti, mukaan lukien kuluttajapolitiikka sähköistä kaupankäyntiä varten, ja julkisen sektorin tietojen hyödyntäminen; |
| --- | --- |

136.

kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia, jotka tarvitaan täysin toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseksi vuoteen 2015 mennessä, koska tämä parantaisi merkittävästi innovoinnin reunaehtoja; korostaa, että aloitteiden on oltava kunnianhimoisia erityisesti avainalueilla, joita ovat esimerkiksi tekijänoikeudet, sähköinen kaupankäynti, mukaan lukien kuluttajapolitiikka sähköistä kaupankäyntiä varten, ja julkisen sektorin tietojen hyödyntäminen;

| 137. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan sisämarkkinoiden toteuttamisen, digitaalisten sisämarkkinoiden edistämistoimenpiteet mukaan lukien, innovaatiopolitiikan ytimeen, koska näin tarjotaan edullisempia hintoja ja parempaa laatua kuluttajille, tuetaan innovatiivisten tuotteiden kehittämistä, vauhditetaan työpaikkojen luomista EU:ssa ja tuotetaan uusia EU:n kasvumahdollisuuksia edelläkävijämarkkinoilla; |
| --- | --- |

137.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan sisämarkkinoiden toteuttamisen, digitaalisten sisämarkkinoiden edistämistoimenpiteet mukaan lukien, innovaatiopolitiikan ytimeen, koska näin tarjotaan edullisempia hintoja ja parempaa laatua kuluttajille, tuetaan innovatiivisten tuotteiden kehittämistä, vauhditetaan työpaikkojen luomista EU:ssa ja tuotetaan uusia EU:n kasvumahdollisuuksia edelläkävijämarkkinoilla;

| 138. | huomauttaa, että innovoinnin yhtenäismarkkinoiden saavuttamiseksi tarvitaan keinoja suorien ja epäsuorien etujen, lyhyen ja pitkän aikavälin etujen sekä taloudellisten ja sosiaalisten etujen arvioimiseksi; |
| --- | --- |

138.

huomauttaa, että innovoinnin yhtenäismarkkinoiden saavuttamiseksi tarvitaan keinoja suorien ja epäsuorien etujen, lyhyen ja pitkän aikavälin etujen sekä taloudellisten ja sosiaalisten etujen arvioimiseksi;

Julkiset hankinnat

| 139. | muistuttaa, että julkisilla hankinnoilla, joiden osuus EU:n vuotuisesta BKT:stä on 17 prosenttia, on merkittävä asema Euroopan yhtenäismarkkinoilla ja innovoinnin vauhdittamisessa; |
| --- | --- |

139.

muistuttaa, että julkisilla hankinnoilla, joiden osuus EU:n vuotuisesta BKT:stä on 17 prosenttia, on merkittävä asema Euroopan yhtenäismarkkinoilla ja innovoinnin vauhdittamisessa;

| 140. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään julkisia hankintoja strategisesti niin, että vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin, edistämään innovointia ja suuntaamaan julkiset hankintansa innovatiivisiin, kestäviin ja ympäristöllisesti tehokkaisiin tuotteisiin, menettelyihin ja palveluihin ottaen huomioon, että halvin tarjous ei useinkaan ole taloudellisesti kaikkein kannattavin; kehottaa sen vuoksi komissiota






  — | helpottamaan lainsäädäntöaloitteillaan innovointia edistäviä julkisia hankintoja, mukaan luettuna esikaupallisten hankintamahdollisuuksien tarkistaminen; |
| --- | --- | --- |

140.

kehottaa jäsenvaltioita käyttämään julkisia hankintoja strategisesti niin, että vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin, edistämään innovointia ja suuntaamaan julkiset hankintansa innovatiivisiin, kestäviin ja ympäristöllisesti tehokkaisiin tuotteisiin, menettelyihin ja palveluihin ottaen huomioon, että halvin tarjous ei useinkaan ole taloudellisesti kaikkein kannattavin; kehottaa sen vuoksi komissiota

—

helpottamaan lainsäädäntöaloitteillaan innovointia edistäviä julkisia hankintoja, mukaan luettuna esikaupallisten hankintamahdollisuuksien tarkistaminen;

| — | tarjoamaan mahdollisuuden käyttää rakennerahastojen kautta saatavaa EU:n yhteisrahoitusta kannustimena alueellisille ja paikallisille julkisen sektorin elimille; |
| --- | --- |

—

tarjoamaan mahdollisuuden käyttää rakennerahastojen kautta saatavaa EU:n yhteisrahoitusta kannustimena alueellisille ja paikallisille julkisen sektorin elimille;

| — | antamaan parhaita käytäntöjä koskevat ohjeet sekä perustamaan julkisten hankintojen tekijöille jäsenvaltiotason koulutusohjelmia, joilla pyritään kehittämään monitahoisen esikaupallisen ja innovatiivisen hankinnan taitoja; |
| --- | --- |

—

antamaan parhaita käytäntöjä koskevat ohjeet sekä perustamaan julkisten hankintojen tekijöille jäsenvaltiotason koulutusohjelmia, joilla pyritään kehittämään monitahoisen esikaupallisen ja innovatiivisen hankinnan taitoja;

| 141. | korostaa, että innovaatioiden on oltava keskeinen osa julkista politiikkaa seuraavilla aloilla: ympäristö, vesi, energia, liikenne, tietoliikenne, terveys ja koulutus; pitää tärkeänä edistää innovaatioiden rajatylittävää levitystä ja hyödyntämistä julkisella sektorilla, yksityisyrityksissä ja erityisesti pk-yrityksissä; |
| --- | --- |

141.

korostaa, että innovaatioiden on oltava keskeinen osa julkista politiikkaa seuraavilla aloilla: ympäristö, vesi, energia, liikenne, tietoliikenne, terveys ja koulutus; pitää tärkeänä edistää innovaatioiden rajatylittävää levitystä ja hyödyntämistä julkisella sektorilla, yksityisyrityksissä ja erityisesti pk-yrityksissä;

| 142. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan julkisen sektorin pyrkimyksiä ottaa käyttöön innovatiivisia toimintatapoja ja käynnistämään innovointia julkisella sektorilla koskevan uuden tutkimusohjelman esimerkiksi sähköisen hallinnon, sähköisten terveyspalvelujen ja sähköisen hankintajärjestelmän aloilla, jotta levitetään byrokratiaa vähentäviä ja kansalaiskeskeisiä toimintalinjoja tukevia parhaita käytäntöjä julkishallinnossa; korostaa, että julkinen sektori on tärkeässä asemassa yleisön digitaalisia sisämarkkinoita kohtaan tunteman luottamuksen vahvistamisessa; |
| --- | --- |

142.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan julkisen sektorin pyrkimyksiä ottaa käyttöön innovatiivisia toimintatapoja ja käynnistämään innovointia julkisella sektorilla koskevan uuden tutkimusohjelman esimerkiksi sähköisen hallinnon, sähköisten terveyspalvelujen ja sähköisen hankintajärjestelmän aloilla, jotta levitetään byrokratiaa vähentäviä ja kansalaiskeskeisiä toimintalinjoja tukevia parhaita käytäntöjä julkishallinnossa; korostaa, että julkinen sektori on tärkeässä asemassa yleisön digitaalisia sisämarkkinoita kohtaan tunteman luottamuksen vahvistamisessa;

| 143. | pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia edistämään sähköisen hankintajärjestelmän ja etenkin esikaupallisten hankintojen käyttöä, yhteiset ja sähköiset hankinnat mukaan lukien, ja kiinnittämään samalla asianmukaista huomiota tietosuojasääntöjen noudattamiseen erottamattomana osana EU:n innovointistrategiaa; pyytää erityisesti komissiota, osana julkisten hankintojen oikeudellisen kehyksen yleistä tarkistamista, selkeyttämään ja yksinkertaistamaan asianmukaisia sääntöjä ja tekemään hankintaviranomaisille mahdolliseksi hyödyntää esikaupallisia hankintoja avoimemmin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös edistämään yksilöityjen ja todellisten sosiaali-, ympäristö-, ja innovointikriteerien sekä reilun kaupan kriteerien avointa sisällyttämistä julkisiin hankintoihin heikentämättä kuitenkaan pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti uusien ja innovatiivisten ratkaisujen löytämiseen ja sovellettavia kilpailusääntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

143.

pyytää komissiota, jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia edistämään sähköisen hankintajärjestelmän ja etenkin esikaupallisten hankintojen käyttöä, yhteiset ja sähköiset hankinnat mukaan lukien, ja kiinnittämään samalla asianmukaista huomiota tietosuojasääntöjen noudattamiseen erottamattomana osana EU:n innovointistrategiaa; pyytää erityisesti komissiota, osana julkisten hankintojen oikeudellisen kehyksen yleistä tarkistamista, selkeyttämään ja yksinkertaistamaan asianmukaisia sääntöjä ja tekemään hankintaviranomaisille mahdolliseksi hyödyntää esikaupallisia hankintoja avoimemmin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös edistämään yksilöityjen ja todellisten sosiaali-, ympäristö-, ja innovointikriteerien sekä reilun kaupan kriteerien avointa sisällyttämistä julkisiin hankintoihin heikentämättä kuitenkaan pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti uusien ja innovatiivisten ratkaisujen löytämiseen ja sovellettavia kilpailusääntöjä noudattaen;

| 144. | toteaa, että innovatiiviset pk-yritykset joutuvat muiden esteiden lisäksi kohtaamaan ongelmia hakiessaan rahoitusta kansainvälistymiseen ja kansainvälisen kaupan luottovakuutukseen; painottaa, että pk-yrityksiä varten on toteutettava uusia tukitoimia pk-yrityksiä tukevan tarkistetun aloitteen ("Small Business Act") sekä kansainvälisestä kauppapolitiikasta ja pk-yrityksistä lähiaikoina annettavan tiedonannon mukaisesti; |
| --- | --- |

144.

toteaa, että innovatiiviset pk-yritykset joutuvat muiden esteiden lisäksi kohtaamaan ongelmia hakiessaan rahoitusta kansainvälistymiseen ja kansainvälisen kaupan luottovakuutukseen; painottaa, että pk-yrityksiä varten on toteutettava uusia tukitoimia pk-yrityksiä tukevan tarkistetun aloitteen ("Small Business Act") sekä kansainvälisestä kauppapolitiikasta ja pk-yrityksistä lähiaikoina annettavan tiedonannon mukaisesti;

| 145. | korostaa, että julkisten hankintojen markkinoille pääsyssä tarvitaan kansainvälistä vastavuoroisuutta, jolloin EU:n yritykset voivat kilpailla kansainvälisesti oikeudenmukaisin ehdoin; |
| --- | --- |

145.

korostaa, että julkisten hankintojen markkinoille pääsyssä tarvitaan kansainvälistä vastavuoroisuutta, jolloin EU:n yritykset voivat kilpailla kansainvälisesti oikeudenmukaisin ehdoin;

| 146. | korostaa tarvetta keskittyä erityisesti tullien ulkopuolisiin kaupan esteisiin, joista on tulossa suurimpia esteitä kansainväliselle kaupalle, kun tulleja vähitellen lasketaan tai poistetaan; pitää kaikkia kahdenvälisten ja monenvälisten kaupankäyntisääntöjen epäjohdonmukaisesta täytäntöönpanosta johtuvia esteitä perusteettomina; pitää toisaalta perusteltuina kaikkia esteitä, jotka johtuvat julkisten viranomaisten muista kuin kauppaan liittyvistä oikeutetuista lainsäädäntö- ja hallintotoimista, joilla on tahattomia seurauksia kauppaan ja joiden poistamisesta on neuvoteltava ja keskusteltava julkisesti; |
| --- | --- |

146.

korostaa tarvetta keskittyä erityisesti tullien ulkopuolisiin kaupan esteisiin, joista on tulossa suurimpia esteitä kansainväliselle kaupalle, kun tulleja vähitellen lasketaan tai poistetaan; pitää kaikkia kahdenvälisten ja monenvälisten kaupankäyntisääntöjen epäjohdonmukaisesta täytäntöönpanosta johtuvia esteitä perusteettomina; pitää toisaalta perusteltuina kaikkia esteitä, jotka johtuvat julkisten viranomaisten muista kuin kauppaan liittyvistä oikeutetuista lainsäädäntö- ja hallintotoimista, joilla on tahattomia seurauksia kauppaan ja joiden poistamisesta on neuvoteltava ja keskusteltava julkisesti;

| 147. | myöntää, että kehityksen nimissä toteutettavan ja vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen pyrkivän teknologian siirron on oltava merkittävä osa unionin kauppapolitiikkaa, mutta toteaa, että komission olisi valvottava EU:n korkean teknologian osaamisen siirtoa kolmansiin maihin, jotta saadaan yksityiskohtaisempaa tietoa innovaatiomalleista ja tulevasta kehityksestä sekä vältetään epäreilu kilpailu; |
| --- | --- |

147.

myöntää, että kehityksen nimissä toteutettavan ja vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen pyrkivän teknologian siirron on oltava merkittävä osa unionin kauppapolitiikkaa, mutta toteaa, että komission olisi valvottava EU:n korkean teknologian osaamisen siirtoa kolmansiin maihin, jotta saadaan yksityiskohtaisempaa tietoa innovaatiomalleista ja tulevasta kehityksestä sekä vältetään epäreilu kilpailu;

| 148. | painottaa, että pk-yrityksillä voi olla tärkeä rooli, jos julkisia hankintoja koskevien sääntöjen suunnittelussa käytetään osallistuvien yritysten koon mukaan säädettäviä vaatimuksia (mukaan luettuna pääomavaatimukset ja sopimusten koko); |
| --- | --- |

148.

painottaa, että pk-yrityksillä voi olla tärkeä rooli, jos julkisia hankintoja koskevien sääntöjen suunnittelussa käytetään osallistuvien yritysten koon mukaan säädettäviä vaatimuksia (mukaan luettuna pääomavaatimukset ja sopimusten koko);

| 149. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tieteelliseen yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa; katsoo, että EU:n alueen yrityksille on taattava parempi pääsy kolmansien maiden tutkimus- ja kehittämisohjelmiin; |
| --- | --- |

149.

korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tieteelliseen yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa; katsoo, että EU:n alueen yrityksille on taattava parempi pääsy kolmansien maiden tutkimus- ja kehittämisohjelmiin;

| 150. | korostaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi toimittava koordinoidusti kolmansiin maihin liittyvien tieteen ja tekniikan alan sopimusten ja toimien suhteen; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi harkittava kolmansien maiden kanssa tehtävien puitesopimusten mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

150.

korostaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi toimittava koordinoidusti kolmansiin maihin liittyvien tieteen ja tekniikan alan sopimusten ja toimien suhteen; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi harkittava kolmansien maiden kanssa tehtävien puitesopimusten mahdollisuuksia;

Eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet

| 151. | muistuttaa eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista 11. marraskuuta 2010 antamastaan päätöslauselmasta, jossa






  — | todetaan, että kaikkien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien yleisenä periaatteena on voimavarojen älykäs käyttö, jolla edistetään voimavarojen tehokkaampaa käyttöä, älykästä kulutusta ja tehokasta tuotantoa ja hallintaa koko toimitusketjussa, |
| --- | --- | --- |

151.

muistuttaa eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista 11. marraskuuta 2010 antamastaan päätöslauselmasta, jossa

—

todetaan, että kaikkien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien yleisenä periaatteena on voimavarojen älykäs käyttö, jolla edistetään voimavarojen tehokkaampaa käyttöä, älykästä kulutusta ja tehokasta tuotantoa ja hallintaa koko toimitusketjussa,

| — | pidetään myönteisenä aktiivista ja tervettä ikääntymistä koskevaa pilottihanketta; |
| --- | --- |

—

pidetään myönteisenä aktiivista ja tervettä ikääntymistä koskevaa pilottihanketta;

| 152. | korostaa, että eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien on






  — | jäätävä suurten yhteiskunnallisten haasteiden harvalukuiseen joukkoon ja oltava linjassa niiden kanssa, |
| --- | --- | --- |

152.

korostaa, että eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien on

—

jäätävä suurten yhteiskunnallisten haasteiden harvalukuiseen joukkoon ja oltava linjassa niiden kanssa,

| — | luotava innostusta kunnianhimoisilla mutta toteuttamiskelpoisilla "mielikuvituksellisilla" tavoitteilla, jotka keskittyvät vaikutuksiin ja selkeisiin tuotteisiin ja jotka muutetaan johdonmukaisesti erityistavoitteiksi, |
| --- | --- |

—

luotava innostusta kunnianhimoisilla mutta toteuttamiskelpoisilla "mielikuvituksellisilla" tavoitteilla, jotka keskittyvät vaikutuksiin ja selkeisiin tuotteisiin ja jotka muutetaan johdonmukaisesti erityistavoitteiksi,

| — | luotava synergiaa ja oltava erikseen määritettyjä, mitattavissa olevia, käytettävissä/saavutettavissa olevia, olennaisia ja oikein ajoitettuja (SMART-periaate), |
| --- | --- |

—

luotava synergiaa ja oltava erikseen määritettyjä, mitattavissa olevia, käytettävissä/saavutettavissa olevia, olennaisia ja oikein ajoitettuja (SMART-periaate),

| — | oltava yhteisiä ja koordinoituja useammalle kuin kahdelle komission politiikanalalle (pääosastolle), |
| --- | --- |

—

oltava yhteisiä ja koordinoituja useammalle kuin kahdelle komission politiikanalalle (pääosastolle),

| — | integroitava ja koordinoitava paremmin kaikkia olemassa olevia tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin välineitä ja aloitteita, mukaan luettuna Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöt, mutta vältettävä samalla tarpeetonta päällekkäisyyttä, |
| --- | --- |

—

integroitava ja koordinoitava paremmin kaikkia olemassa olevia tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin välineitä ja aloitteita, mukaan luettuna Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovointiyhteisöt, mutta vältettävä samalla tarpeetonta päällekkäisyyttä,

| — | varmistettava, että kaikki tuotantoketjujen merkitykselliset julkiset ja yksityiset kumppanit, myös pk-yritykset ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, osallistuvat tulevien kumppanuuksien valintaan ja kehittämiseen ja toimintaan; |
| --- | --- |

—

varmistettava, että kaikki tuotantoketjujen merkitykselliset julkiset ja yksityiset kumppanit, myös pk-yritykset ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, osallistuvat tulevien kumppanuuksien valintaan ja kehittämiseen ja toimintaan;

pyytää siksi komissiota edistämään ja tukemaan muita eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden periaatteeseen perustuvia aloitteita;

| 153. | pitää esimerkillisenä aktiivisen ja terveen ikääntymisen pilottihankkeelle asetettua tavoitetta, jonka mukaan terveiden elinvuosien määrää olisi kasvatettava kahdella vuodella vuoteen 2020 mennessä, ja katsoo, että kaikille innovaatiokumppanuuksille olisi asetettava selkeät tavoitteet, joita ilman innovointitoiminnalta jää puuttumaan näkemystä ja motivaatiota, jolloin mitattavien väli- ja osatavoitteiden asettaminen vaikeutuu; |
| --- | --- |

153.

pitää esimerkillisenä aktiivisen ja terveen ikääntymisen pilottihankkeelle asetettua tavoitetta, jonka mukaan terveiden elinvuosien määrää olisi kasvatettava kahdella vuodella vuoteen 2020 mennessä, ja katsoo, että kaikille innovaatiokumppanuuksille olisi asetettava selkeät tavoitteet, joita ilman innovointitoiminnalta jää puuttumaan näkemystä ja motivaatiota, jolloin mitattavien väli- ja osatavoitteiden asettaminen vaikeutuu;

| 154. | suhtautuu myönteisesti "eurooppalaisiin innovaatiokumppanuuksiin", joiden avulla pyritään lisäämään ja koordinoimaan T&K-investointeja sekä tehostamaan julkisten hankintojen koordinointia, jotta voidaan nopeuttaa innovaatioiden pääsyä markkinoille; painottaa kuitenkin, että hankintatoimilla ei saisi korvata yksityismarkkinoita eikä vääristää kilpailua vaan edistää niitä tehostamalla innovaatioiden levittämistä ja pitämällä samalla markkinat avoinna uudelleensuuntautumiselle; |
| --- | --- |

154.

suhtautuu myönteisesti "eurooppalaisiin innovaatiokumppanuuksiin", joiden avulla pyritään lisäämään ja koordinoimaan T&K-investointeja sekä tehostamaan julkisten hankintojen koordinointia, jotta voidaan nopeuttaa innovaatioiden pääsyä markkinoille; painottaa kuitenkin, että hankintatoimilla ei saisi korvata yksityismarkkinoita eikä vääristää kilpailua vaan edistää niitä tehostamalla innovaatioiden levittämistä ja pitämällä samalla markkinat avoinna uudelleensuuntautumiselle;

| 155. | kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia eri rahastoja koskevaksi asetukseksi vuosiksi 2014–2020, jotta eurooppalaisia innovaatiokumppanuuksia helpotettaisiin konkreettisesti; |
| --- | --- |

155.

kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia eri rahastoja koskevaksi asetukseksi vuosiksi 2014–2020, jotta eurooppalaisia innovaatiokumppanuuksia helpotettaisiin konkreettisesti;

| 156. | kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain kaikista eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista ja kahdesti vuodessa ensimmäisestä pilottihankkeesta, ja vaatii Euroopan parlamentin osallistumista eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden täytäntöönpanon kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

156.

kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille vuosittain kaikista eurooppalaisista innovaatiokumppanuuksista ja kahdesti vuodessa ensimmäisestä pilottihankkeesta, ja vaatii Euroopan parlamentin osallistumista eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden täytäntöönpanon kaikkiin vaiheisiin;

| 157. | kehottaa komissiota perustamaan innovaatiokumppanuuden raaka-aineille; |
| --- | --- |

157.

kehottaa komissiota perustamaan innovaatiokumppanuuden raaka-aineille;

Alueet merkittävinä kumppaneina

| 158. | korostaa, että paikallis- ja aluetasojen viranomaisten täysimääräinen sitoutuminen on olennaisen tärkeää innovaatiounionin tavoitteiden saavuttamiselle, koska ne ovat tärkeässä asemassa neljän tärkeän toimijan eli yritysten, osaamiskeskusten, julkisten viranomaisten ja kansalaisten tuomiseksi yhteen ja toimivat välittäjinä näiden eri toimijoiden, jäsenvaltioiden ja EU:n välillä; kehottaa komissiota siksi ehdottamaan sellaisia keskustelun teemoja ja toiminnallisia järjestelyjä, joihin alueet voivat osallistua ja joissa ne voivat antaa panoksensa sopivimpien vastineiden tarjoamiseksi suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, ja tunnustamaan samalla eri alueiden erityistarpeet; |
| --- | --- |

158.

korostaa, että paikallis- ja aluetasojen viranomaisten täysimääräinen sitoutuminen on olennaisen tärkeää innovaatiounionin tavoitteiden saavuttamiselle, koska ne ovat tärkeässä asemassa neljän tärkeän toimijan eli yritysten, osaamiskeskusten, julkisten viranomaisten ja kansalaisten tuomiseksi yhteen ja toimivat välittäjinä näiden eri toimijoiden, jäsenvaltioiden ja EU:n välillä; kehottaa komissiota siksi ehdottamaan sellaisia keskustelun teemoja ja toiminnallisia järjestelyjä, joihin alueet voivat osallistua ja joissa ne voivat antaa panoksensa sopivimpien vastineiden tarjoamiseksi suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, ja tunnustamaan samalla eri alueiden erityistarpeet;

| 159. | panee merkille Euroopan innovaatiopaneelin 2009 päätelmät, joiden mukaan talous- ja rahoituskriisillä on ollut suhteeton vaikutus eri maissa ja alueilla, mikä vaarantaa lähentymistavoitteen toteutumisen; pitää huolestuttavana, että jäsenvaltioille asetetut budjettivaatimukset voivat johtaa tieteeseen, teknologiaan ja innovaatioihin kohdistuvien investointien vähenemiseen, millä voi olla haitallisia vaikutuksia; on yhtä mieltä siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden olisi kuuluttava innovaatiounionialoitteen piiriin ja että on erittäin tärkeää välttää "innovaatiokuilun" syntymistä innovatiivisempien ja vähemmän innovatiivisten maiden ja alueiden välille; |
| --- | --- |

159.

panee merkille Euroopan innovaatiopaneelin 2009 päätelmät, joiden mukaan talous- ja rahoituskriisillä on ollut suhteeton vaikutus eri maissa ja alueilla, mikä vaarantaa lähentymistavoitteen toteutumisen; pitää huolestuttavana, että jäsenvaltioille asetetut budjettivaatimukset voivat johtaa tieteeseen, teknologiaan ja innovaatioihin kohdistuvien investointien vähenemiseen, millä voi olla haitallisia vaikutuksia; on yhtä mieltä siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden olisi kuuluttava innovaatiounionialoitteen piiriin ja että on erittäin tärkeää välttää "innovaatiokuilun" syntymistä innovatiivisempien ja vähemmän innovatiivisten maiden ja alueiden välille;

| 160. | kehottaa kaikkia alueita investoimaan innovointiin ja mukauttamaan innovaatiostrategioitaan niiden tehokkuuden parantamiseksi, kehittämään lisäksi inhimillistä pääomaa sekä tehostamaan alueen yritysten kykyä ja halua innovoida ja olla kansainvälisesti kilpailukykyisiä; |
| --- | --- |

160.

kehottaa kaikkia alueita investoimaan innovointiin ja mukauttamaan innovaatiostrategioitaan niiden tehokkuuden parantamiseksi, kehittämään lisäksi inhimillistä pääomaa sekä tehostamaan alueen yritysten kykyä ja halua innovoida ja olla kansainvälisesti kilpailukykyisiä;

| 161. | huomauttaa, että alueellisten päätöksentekijöiden tulisi tiedostaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kaikille alueille tarjoamat talouskasvun mahdollisuudet, ottaen huomioon, että merkittävin osa innovaatioista syntyy käytännön rajapinnassa (demand- and user-based innovations) ja rahoitetaan suureksi osaksi EAKR-varoin; panee siksi merkille, että ainakin silloin, kun korkean koulutuksen laitokset eivät ole välttämättömiä tai pääosassa innovaatiotoiminnassa, myös alueiden, joilla ei ole yliopistoja tai tutkimuskeskuksia, pitäisi kyetä kehittämään omaa innovaatiokapasiteettiaan ja hyödyntää mahdollisimman paljon alueellisia ja paikallisia voimavaroja ja mahdollisuuksia innovaatiopotentiaalin yhteydessä; |
| --- | --- |

161.

huomauttaa, että alueellisten päätöksentekijöiden tulisi tiedostaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kaikille alueille tarjoamat talouskasvun mahdollisuudet, ottaen huomioon, että merkittävin osa innovaatioista syntyy käytännön rajapinnassa (demand- and user-based innovations) ja rahoitetaan suureksi osaksi EAKR-varoin; panee siksi merkille, että ainakin silloin, kun korkean koulutuksen laitokset eivät ole välttämättömiä tai pääosassa innovaatiotoiminnassa, myös alueiden, joilla ei ole yliopistoja tai tutkimuskeskuksia, pitäisi kyetä kehittämään omaa innovaatiokapasiteettiaan ja hyödyntää mahdollisimman paljon alueellisia ja paikallisia voimavaroja ja mahdollisuuksia innovaatiopotentiaalin yhteydessä;

| 162. | toteaa, että innovoinnin suosiminen aluetasolla voi auttaa vähentämään alueellista eriarvoisuutta; kannustaa kuitenkin eri tasoja (alueellinen, kansallinen ja unionin taso) koordinoimaan paremmin toimiaan Euroopan laajuisessa tutkimus- ja kehittämistoiminnan suunnittelussa; |
| --- | --- |

162.

toteaa, että innovoinnin suosiminen aluetasolla voi auttaa vähentämään alueellista eriarvoisuutta; kannustaa kuitenkin eri tasoja (alueellinen, kansallinen ja unionin taso) koordinoimaan paremmin toimiaan Euroopan laajuisessa tutkimus- ja kehittämistoiminnan suunnittelussa;

| 163. | panee merkille, että poliittisen päätöksenteon sekä kaupallisen alan ja tutkimuskeskusten toiminnan innovoinnilla on olennainen merkitys Euroopan unionin alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan täydentämiselle ja että innovointi voi ratkaisevalla tavalla auttaa saavuttamaan koheesiotavoitteet ja ylittämään niiden saavuttamisen esteet alueilla, joilla on tiettyjä maantieteellisiä tai demografisia piirteitä; |
| --- | --- |

163.

panee merkille, että poliittisen päätöksenteon sekä kaupallisen alan ja tutkimuskeskusten toiminnan innovoinnilla on olennainen merkitys Euroopan unionin alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan täydentämiselle ja että innovointi voi ratkaisevalla tavalla auttaa saavuttamaan koheesiotavoitteet ja ylittämään niiden saavuttamisen esteet alueilla, joilla on tiettyjä maantieteellisiä tai demografisia piirteitä;

| 164. | korostaa kulttuurien monimuotoisuuden vaikutusta innovointiin; katsoo tässä yhteydessä, että alueellisen kulttuurien monimuotoisuuden suojelemisen ja tukemisen on oltava tärkeä osa innovaatiopolitiikkaa; |
| --- | --- |

164.

korostaa kulttuurien monimuotoisuuden vaikutusta innovointiin; katsoo tässä yhteydessä, että alueellisen kulttuurien monimuotoisuuden suojelemisen ja tukemisen on oltava tärkeä osa innovaatiopolitiikkaa;

| 165. | korostaa, että alueet ovat avainasemassa innovointia edistävien politiikkojen kehittämisessä kansallisesti; panee kuitenkin merkille, että useissa jäsenvaltioissa alueelliset ja paikalliset määrärahat eivät ole riittäviä ja että kansalliset innovointiin suunnatut määrärahat ovat vähäisiä; |
| --- | --- |

165.

korostaa, että alueet ovat avainasemassa innovointia edistävien politiikkojen kehittämisessä kansallisesti; panee kuitenkin merkille, että useissa jäsenvaltioissa alueelliset ja paikalliset määrärahat eivät ole riittäviä ja että kansalliset innovointiin suunnatut määrärahat ovat vähäisiä;

| 166. | painottaa, että EU-alueiden koko innovaatiopotentiaali on saatava liikkeelle, jotta Eurooppa 2020 -strategian älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteet voidaan saavuttaa, sekä huomauttaa, että tätä haastetta pitäisi käsitellä tulevassa aluepolitiikassa tärkeänä painopistealueena; katsoo, että tämä painotus on kaikkien aluepolitiikan tavoitteiden mukainen, ja korostaa, että on varmistettava, että Eurooppa on maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen; kehottaa ottamaan teollisuuden mukaan ekoinnovointiin, sillä yrittäjillä on erittäin tärkeä osuus ekoinnovaatioiden levittämisessä alueellisesti; toteaa, että yrittäjille tiedottaminen – siten, että kerrotaan uusista liiketoimintamahdollisuuksista – on ratkaisevan tärkeää, jotta luonnonvaroja tehokkaasti käyttävän talouden ja kestävien toimialojen kehittämiseen tähtäävä strategia onnistuisi; |
| --- | --- |

166.

painottaa, että EU-alueiden koko innovaatiopotentiaali on saatava liikkeelle, jotta Eurooppa 2020 -strategian älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteet voidaan saavuttaa, sekä huomauttaa, että tätä haastetta pitäisi käsitellä tulevassa aluepolitiikassa tärkeänä painopistealueena; katsoo, että tämä painotus on kaikkien aluepolitiikan tavoitteiden mukainen, ja korostaa, että on varmistettava, että Eurooppa on maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen; kehottaa ottamaan teollisuuden mukaan ekoinnovointiin, sillä yrittäjillä on erittäin tärkeä osuus ekoinnovaatioiden levittämisessä alueellisesti; toteaa, että yrittäjille tiedottaminen – siten, että kerrotaan uusista liiketoimintamahdollisuuksista – on ratkaisevan tärkeää, jotta luonnonvaroja tehokkaasti käyttävän talouden ja kestävien toimialojen kehittämiseen tähtäävä strategia onnistuisi;

| 167. | korostaa EU:n kanssa itäisen kumppanuuden puitteissa yhteistyötä tekevien unionin ulkopuolisten valtioiden innovaatiopotentiaalia ja kehottaa ottamaan kyseiset valtiot mukaan innovaatiounionialoitteeseen; |
| --- | --- |

167.

korostaa EU:n kanssa itäisen kumppanuuden puitteissa yhteistyötä tekevien unionin ulkopuolisten valtioiden innovaatiopotentiaalia ja kehottaa ottamaan kyseiset valtiot mukaan innovaatiounionialoitteeseen;

| 168. | korostaa, että kaupungeilla on runsaasti mahdollisuuksia edistää tutkimusta ja innovointia; katsoo, että talouden kestävää innovointia edistäisi tekniikan kehitykseen perustuva entistä järkevämpi kaupunkipolitiikka ja energia-alan älykaupunkihanke ja sen huomioiminen, että Euroopan väestöstä 80 prosenttia asuu kaupungeissa, joissa myös sosiaaliset erot ovat suurimmat; |
| --- | --- |

168.

korostaa, että kaupungeilla on runsaasti mahdollisuuksia edistää tutkimusta ja innovointia; katsoo, että talouden kestävää innovointia edistäisi tekniikan kehitykseen perustuva entistä järkevämpi kaupunkipolitiikka ja energia-alan älykaupunkihanke ja sen huomioiminen, että Euroopan väestöstä 80 prosenttia asuu kaupungeissa, joissa myös sosiaaliset erot ovat suurimmat;

Strategian täytäntöönpano

| 169. | pyytää komissiota muuttamaan innovaatio-unionia koskevan nykyisen strategia-asiakirjan toimintasuunnitelmaksi, jossa on täsmällisiä päämääriä ja mitattavissa olevia ja ajallisesti rajattuja tavoitteita; kehottaa komissiota tarkkailemaan edistystä säännöllisesti, arvioimaan esteitä ja perustamaan parannuksia mahdollistavan mekanismin sekä antamaan säännöllisesti asiaa koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle; |
| --- | --- |

169.

pyytää komissiota muuttamaan innovaatio-unionia koskevan nykyisen strategia-asiakirjan toimintasuunnitelmaksi, jossa on täsmällisiä päämääriä ja mitattavissa olevia ja ajallisesti rajattuja tavoitteita; kehottaa komissiota tarkkailemaan edistystä säännöllisesti, arvioimaan esteitä ja perustamaan parannuksia mahdollistavan mekanismin sekä antamaan säännöllisesti asiaa koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle;

| 170. | pyytää komissiota vertailemaan eurooppalaisen innovaatiopolitiikan välineitä pääasiallisiin kilpailijoihimme (USA, Japani ja BRIC-maat) ja raportoimaan innovointia koskevista tuloksista; |
| --- | --- |

170.

pyytää komissiota vertailemaan eurooppalaisen innovaatiopolitiikan välineitä pääasiallisiin kilpailijoihimme (USA, Japani ja BRIC-maat) ja raportoimaan innovointia koskevista tuloksista;

*

* *

| 171. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

171.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0398.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0093.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0209.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0223.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0401.

(6)  Lehdistötiedote "She Figures 2009 – major findings and trends", Euroopan komissio 2009, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/128

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Kotityöntekijöitä koskeva ILOn yleissopimus ja suositus

P7_TA(2011)0237

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 ehdotetusta kotityöntekijöitä koskevasta ILOn yleissopimuksesta ja suosituksesta

2012/C 377 E/16

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komissiolle 24. helmikuuta 2011 esitetyn kysymyksen kotityöntekijöitä koskevasta ILOn yleissopimuksesta (O-000092/2011 – B7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle 24. helmikuuta 2011 esitetyn kysymyksen kotityöntekijöitä koskevasta ILOn yleissopimuksesta (O-000092/2011 – B7-0305/2011),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (1),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007–2012 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007–2012 (2),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (3),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (4),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman epätyypillisistä työsuhteista, turvatusta työurasta, joustoturvasta ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uusista muodoista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman epätyypillisistä työsuhteista, turvatusta työurasta, joustoturvasta ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uusista muodoista (5),

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (puitedirektiivi) (6) ja sen tytärdirektiivit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (puitedirektiivi) (6) ja sen tytärdirektiivit,

| — | ottaa huomioon komission 24. toukokuuta 2006 antaman tiedonannon "Ihmisarvoista työtä kaikille – Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon" (KOM(2006)0249) ja 23. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman ihmisarvoisesta työstä kaikille (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 24. toukokuuta 2006 antaman tiedonannon "Ihmisarvoista työtä kaikille – Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon" (KOM(2006)0249) ja 23. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman ihmisarvoisesta työstä kaikille (7),

| — | ottaa huomioon ILOn raportit IV(1) ja IV(2), joissa käsiteltiin kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä ja jotka laadittiin kesäkuussa 2010 pidettyä Kansainvälisen työkonferenssin 99. istuntoa varten, ja raportit IV(1) (tai nk. ruskea raportti) ja IV(2) (tai nk. sininen raportti), joissa käsiteltiin kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä ja jotka laadittiin kesäkuussa 2011 pidettyä Kansainvälisen työkonferenssin 100. istuntoa varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILOn raportit IV(1) ja IV(2), joissa käsiteltiin kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä ja jotka laadittiin kesäkuussa 2010 pidettyä Kansainvälisen työkonferenssin 99. istuntoa varten, ja raportit IV(1) (tai nk. ruskea raportti) ja IV(2) (tai nk. sininen raportti), joissa käsiteltiin kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä ja jotka laadittiin kesäkuussa 2011 pidettyä Kansainvälisen työkonferenssin 100. istuntoa varten,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon kotityön ammatillistamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon kotityön ammatillistamisesta (8),

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (ECHR) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, jossa kielletään orjuus ja orjuuden kaltainen pakkotyö, sekä sen 14 artiklan, jossa kielletään syrjintä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (ECHR) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, jossa kielletään orjuus ja orjuuden kaltainen pakkotyö, sekä sen 14 artiklan, jossa kielletään syrjintä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1977 tehdyn, siirtotyöläisten oikeudellista asemaa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1977 tehdyn, siirtotyöläisten oikeudellista asemaa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1969 tehdyn, au pair -asemassa olevia henkilöitä koskevan eurooppalaisen sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1969 tehdyn, au pair -asemassa olevia henkilöitä koskevan eurooppalaisen sopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2004 laaditun kotityöntekijöitä koskevan eurooppalaisen perusoikeuskirjan suosituksen nro 1663, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2004 laaditun kotityöntekijöitä koskevan eurooppalaisen perusoikeuskirjan suosituksen nro 1663,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että kriisi on vienyt miljoonia työpaikkoja ja lisännyt työpaikkojen epävarmuutta ja köyhyyttä; ottaa huomioon, että 17 prosenttia EU:n asukkaista on köyhyysvaarassa; ottaa huomioon, että EU:n asukkaiden joukossa on 23 miljoonaa työtöntä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kriisi on vienyt miljoonia työpaikkoja ja lisännyt työpaikkojen epävarmuutta ja köyhyyttä; ottaa huomioon, että 17 prosenttia EU:n asukkaista on köyhyysvaarassa; ottaa huomioon, että EU:n asukkaiden joukossa on 23 miljoonaa työtöntä,

| B. | ottaa huomioon, että suuri osa kotityöstä tehdään eräissä jäsenvaltioissa epävirallisessa taloudessa, epävarmoissa työoloissa ja/tai pimeästi, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että suuri osa kotityöstä tehdään eräissä jäsenvaltioissa epävirallisessa taloudessa, epävarmoissa työoloissa ja/tai pimeästi,

| C. | toteaa, että kotityö muodostaa teollistuneissa maissa 5–9 prosenttia kaikesta työllisyydestä; toteaa, että suurin osa tämän alan työntekijöistä on naisia; toteaa, että kyseinen työ on useimmiten aliarvostettua, alipalkattua ja epävirallista ja että kotityöntekijöiden haavoittuvuus tuo usein mukanaan syrjivää, epätasa-arvoista, epäoikeudenmukaista ja huonoa kohtelua, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kotityö muodostaa teollistuneissa maissa 5–9 prosenttia kaikesta työllisyydestä; toteaa, että suurin osa tämän alan työntekijöistä on naisia; toteaa, että kyseinen työ on useimmiten aliarvostettua, alipalkattua ja epävirallista ja että kotityöntekijöiden haavoittuvuus tuo usein mukanaan syrjivää, epätasa-arvoista, epäoikeudenmukaista ja huonoa kohtelua,

| D. | ottaa huomioon, että naispuoliset siirtotyöläiset, jotka ottavat vastaan vähäistä ammattitaitoa vaativia tilapäistöitä työmarkkinoiden laitamilla tai kodinhoitotöitä, saattavat joutua moninkertaisen syrjinnän kohteeksi, koska he tekevät usein töitä huonoissa ja epäsäännöllisissä oloissa; toteaa, että olisi toteutettava toimia kotityöntekijöiden huonon kohtelun ja palkan epäsäännöllisen maksamisen sekä väkivallan tai seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi joutumisen minimoimiseksi; toteaa, että he eivät ole useinkaan perillä oikeuksistaan, heidän mahdollisuuksiaan julkisten palvelujen käyttämiseen on rajoitettu tai heillä on ongelmia niiden saamisessa, he eivät juurikaan osaa paikallista kieltä eikä heillä ole sosiaalisia verkostoja; ottaa huomioon, että kolmannesta maasta peräisin olevia työnantajia palvelevat kotityöntekijät ovat erityisen haavoittuvassa asemassa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että naispuoliset siirtotyöläiset, jotka ottavat vastaan vähäistä ammattitaitoa vaativia tilapäistöitä työmarkkinoiden laitamilla tai kodinhoitotöitä, saattavat joutua moninkertaisen syrjinnän kohteeksi, koska he tekevät usein töitä huonoissa ja epäsäännöllisissä oloissa; toteaa, että olisi toteutettava toimia kotityöntekijöiden huonon kohtelun ja palkan epäsäännöllisen maksamisen sekä väkivallan tai seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi joutumisen minimoimiseksi; toteaa, että he eivät ole useinkaan perillä oikeuksistaan, heidän mahdollisuuksiaan julkisten palvelujen käyttämiseen on rajoitettu tai heillä on ongelmia niiden saamisessa, he eivät juurikaan osaa paikallista kieltä eikä heillä ole sosiaalisia verkostoja; ottaa huomioon, että kolmannesta maasta peräisin olevia työnantajia palvelevat kotityöntekijät ovat erityisen haavoittuvassa asemassa,

| E. | toteaa, että yleissopimuksella pyritään tunnustamaan kotityö oikeudellisesti työksi, laajentamaan oikeudet koskemaan kaikkia kotityöntekijöitä ja estämään oikeuksien loukkaukset ja väärinkäytökset tarjoamalla oikeudellinen järjestelmä kaikille kotityöntekijöille, ja varmistamaan, että heidän työtään ei tehdä sääntelykehyksen ulkopuolella, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että yleissopimuksella pyritään tunnustamaan kotityö oikeudellisesti työksi, laajentamaan oikeudet koskemaan kaikkia kotityöntekijöitä ja estämään oikeuksien loukkaukset ja väärinkäytökset tarjoamalla oikeudellinen järjestelmä kaikille kotityöntekijöille, ja varmistamaan, että heidän työtään ei tehdä sääntelykehyksen ulkopuolella,

| F. | toteaa, että monet kotityöntekijöiden työnantajat eivät ole itse perillä työlainsäädännöstä, sosiaaliturvasta ja heille kuuluvista velvoitteista tai saaneet asianmukaista neuvontaa tai ohjausta niiden suhteen, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että monet kotityöntekijöiden työnantajat eivät ole itse perillä työlainsäädännöstä, sosiaaliturvasta ja heille kuuluvista velvoitteista tai saaneet asianmukaista neuvontaa tai ohjausta niiden suhteen,

| G. | toteaa, että au pair -työntekijät muodostavat sellaisten kotityöntekijöiden ryhmän, joita ei usein mielletä vakinaisiksi työntekijöiksi; toteaa useiden raporttien osoittavan, että tämä saattaa johtaa väärinkäytöksiin, kuten au pair -työntekijöiden pakottamiseen tekemään ylimääräisiä työtunteja; toteaa, että au pair -työntekijöitä on suojeltava samalla tavalla kuin muita kotityöntekijöitä, |
| --- | --- |

G.

toteaa, että au pair -työntekijät muodostavat sellaisten kotityöntekijöiden ryhmän, joita ei usein mielletä vakinaisiksi työntekijöiksi; toteaa useiden raporttien osoittavan, että tämä saattaa johtaa väärinkäytöksiin, kuten au pair -työntekijöiden pakottamiseen tekemään ylimääräisiä työtunteja; toteaa, että au pair -työntekijöitä on suojeltava samalla tavalla kuin muita kotityöntekijöitä,

| 1. | pitää myönteisenä, että ILO on tehnyt aloitteen sellaisen yleissopimuksen hyväksymisestä, jota täydennetään kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevalla suosituksella; kehottaa ILOon kuuluvia EU:n jäsenvaltioita hyväksymään nämä välineet kesäkuussa 2011 pidettävässä ILOn konferenssissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan tämän yleissopimuksen ja suosituksen nopeasti täytäntöön; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että ILO on tehnyt aloitteen sellaisen yleissopimuksen hyväksymisestä, jota täydennetään kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevalla suosituksella; kehottaa ILOon kuuluvia EU:n jäsenvaltioita hyväksymään nämä välineet kesäkuussa 2011 pidettävässä ILOn konferenssissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan tämän yleissopimuksen ja suosituksen nopeasti täytäntöön;

| 2. | katsoo, että kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevan ILOn yleissopimuksen hyväksyminen, ratifiointi ja täytäntöön paneminen saattavat vähentää köyhien työntekijöiden määrää; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevan ILOn yleissopimuksen hyväksyminen, ratifiointi ja täytäntöön paneminen saattavat vähentää köyhien työntekijöiden määrää;

| 3. | katsoo, että tällaisen yleissopimuksen hyväksyminen, ratifiointi ja täytäntöön paneminen palvelisivat yhden haavoittuvimmassa asemassa olevan työntekijäryhmän tarpeita; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että tällaisen yleissopimuksen hyväksyminen, ratifiointi ja täytäntöön paneminen palvelisivat yhden haavoittuvimmassa asemassa olevan työntekijäryhmän tarpeita;

| 4. | katsoo, että tällaisen yleissopimuksen hyväksyminen, ratifiointi ja täytäntöön paneminen kohentaisivat useiden työmarkkinoilla kotitöitä tekevien naisten asemaa, sillä heille taattaisiin ihmisarvoiset työolot, ja lisäksi se voimistaisi heidän sosiaalista osallisuuttaan; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että tällaisen yleissopimuksen hyväksyminen, ratifiointi ja täytäntöön paneminen kohentaisivat useiden työmarkkinoilla kotitöitä tekevien naisten asemaa, sillä heille taattaisiin ihmisarvoiset työolot, ja lisäksi se voimistaisi heidän sosiaalista osallisuuttaan;

| 5. | antaa täyden tukensa yleissopimuksen ja suosituksen luonnostekstissä kannatetulle oikeuksiin perustuvalle lähestymistavalle työllisyyteen; myöntää, että keskiössä on ihmisarvoisten työolojen luominen kotityöntekijöille, ja kannattaa yleissopimuksessa olevaa kotityöntekijän määritelmää; pitää myönteisenä, että yleissopimuksessa ilmoitetaan selvästi, että jokaisella määritelmän piiriin kuuluvalla työntekijällä on oikeus perustyönormien mukaiseen kohteluun, sosiaaliturvaan, syrjimättömyyteen ja yhdenvertaiseen kohteluun hakiessaan töitä tai ollessaan töissä, suojeluun työnvälitysyritysten väärinkäytöksiltä, koulutukseen ja urakehitykseen, terveyden ja turvallisuuden suojelemiseen, äitiyden suojelemiseen ja työ-/lepoaikoja koskeviin määräyksiin, väärinkäytöksiltä ja ahdistelulta suojelemiseen, yhdistymisvapauteen ja edustamisoikeuteen sekä oikeus työehtosopimusneuvotteluihin, työtaistelutoimiin ja elinikäiseen oppimiseen; kannattaa sitä, että yleissopimuksessa edellytetään työntekijöiden vähimmäisikää sekä sukupuolesta ja etnisestä alkuperästä johtuvien palkkaerojen poistamista; |
| --- | --- |

5.

antaa täyden tukensa yleissopimuksen ja suosituksen luonnostekstissä kannatetulle oikeuksiin perustuvalle lähestymistavalle työllisyyteen; myöntää, että keskiössä on ihmisarvoisten työolojen luominen kotityöntekijöille, ja kannattaa yleissopimuksessa olevaa kotityöntekijän määritelmää; pitää myönteisenä, että yleissopimuksessa ilmoitetaan selvästi, että jokaisella määritelmän piiriin kuuluvalla työntekijällä on oikeus perustyönormien mukaiseen kohteluun, sosiaaliturvaan, syrjimättömyyteen ja yhdenvertaiseen kohteluun hakiessaan töitä tai ollessaan töissä, suojeluun työnvälitysyritysten väärinkäytöksiltä, koulutukseen ja urakehitykseen, terveyden ja turvallisuuden suojelemiseen, äitiyden suojelemiseen ja työ-/lepoaikoja koskeviin määräyksiin, väärinkäytöksiltä ja ahdistelulta suojelemiseen, yhdistymisvapauteen ja edustamisoikeuteen sekä oikeus työehtosopimusneuvotteluihin, työtaistelutoimiin ja elinikäiseen oppimiseen; kannattaa sitä, että yleissopimuksessa edellytetään työntekijöiden vähimmäisikää sekä sukupuolesta ja etnisestä alkuperästä johtuvien palkkaerojen poistamista;

| 6. | vaatii helposti saatavilla olevien, kohtuuhintaisten ja laadukkaiden päivähoito- ja vanhustenhoitopalvelujen laajempaa tarjontaa, millä voidaan osaltaan varmistaa, että työntekijät eivät joudu hoitamaan näitä tehtäviä epävirallisesti; painottaa lisäksi tarvetta varmistaa, että epävarmoista kodinhoitotyöpaikoista tehdään mahdollisuuksien mukaan ihmisarvoisia, hyvin palkattuja ja kestäviä työpaikkoja; |
| --- | --- |

6.

vaatii helposti saatavilla olevien, kohtuuhintaisten ja laadukkaiden päivähoito- ja vanhustenhoitopalvelujen laajempaa tarjontaa, millä voidaan osaltaan varmistaa, että työntekijät eivät joudu hoitamaan näitä tehtäviä epävirallisesti; painottaa lisäksi tarvetta varmistaa, että epävarmoista kodinhoitotyöpaikoista tehdään mahdollisuuksien mukaan ihmisarvoisia, hyvin palkattuja ja kestäviä työpaikkoja;

| 7. | vaatii kehittämään kampanjan, jolla epävarmat työpaikat muunnetaan vaiheittain vakinaisiksi työpaikoiksi; edellyttää sellaisen ohjelman hyväksymistä, jolla työntekijöitä valistetaan epävarmojen työsuhteiden vaikutuksista, mukaan luettuina vaikutukset työturvallisuuteen ja -terveyteen; |
| --- | --- |

7.

vaatii kehittämään kampanjan, jolla epävarmat työpaikat muunnetaan vaiheittain vakinaisiksi työpaikoiksi; edellyttää sellaisen ohjelman hyväksymistä, jolla työntekijöitä valistetaan epävarmojen työsuhteiden vaikutuksista, mukaan luettuina vaikutukset työturvallisuuteen ja -terveyteen;

| 8. | uskoo, että tiettyjen alueiden tai jäsenvaltioiden parhaiden käytänteiden, kuten mallisopimusten, käyttäminen voisi tarjota kestävämmän työllistymismuodon perheen kodeissa työskenteleville kotityöntekijöille; |
| --- | --- |

8.

uskoo, että tiettyjen alueiden tai jäsenvaltioiden parhaiden käytänteiden, kuten mallisopimusten, käyttäminen voisi tarjota kestävämmän työllistymismuodon perheen kodeissa työskenteleville kotityöntekijöille;

| 9. | uskoo, että yleissopimuksessa olisi keskityttävä tuottavien, antoisien ja laadukkaiden työpaikkojen edistämiseen ja sellaisten työvoimaa koskevien määräysten kehittämiseen, joilla suojellaan tehokkaasti kotityöntekijöiden oikeuksia, taataan heille yhdenvertainen kohtelu, tarjotaan heille mahdollisimman hyvä suojelu ja turvataan heidän ihmisarvonsa; |
| --- | --- |

9.

uskoo, että yleissopimuksessa olisi keskityttävä tuottavien, antoisien ja laadukkaiden työpaikkojen edistämiseen ja sellaisten työvoimaa koskevien määräysten kehittämiseen, joilla suojellaan tehokkaasti kotityöntekijöiden oikeuksia, taataan heille yhdenvertainen kohtelu, tarjotaan heille mahdollisimman hyvä suojelu ja turvataan heidän ihmisarvonsa;

| 10. | toteaa, että muiden kuin vakiomuotoisten sopimusten tai epätyypillisten sopimusten osuuden lisääntymisessä on havaittavissa selvästi vahva sukupuolinen ja sukupolvien välinen ulottuvuus ja että tämä olisi otettava huomioon yleissopimuksessa ja suosituksessa; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että muiden kuin vakiomuotoisten sopimusten tai epätyypillisten sopimusten osuuden lisääntymisessä on havaittavissa selvästi vahva sukupuolinen ja sukupolvien välinen ulottuvuus ja että tämä olisi otettava huomioon yleissopimuksessa ja suosituksessa;

| 11. | korostaa, että korkeasta työttömyydestä ja työmarkkinoiden segmentoitumisesta on selvittävä antamalla kaikille työntekijöille yhtäläiset oikeudet ja panostamalla uusien työpaikkojen luomiseen, ammattitaitoon ja elinikäiseen oppimiseen; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että korkeasta työttömyydestä ja työmarkkinoiden segmentoitumisesta on selvittävä antamalla kaikille työntekijöille yhtäläiset oikeudet ja panostamalla uusien työpaikkojen luomiseen, ammattitaitoon ja elinikäiseen oppimiseen;

| 12. | korostaa, että pimeän työn torjumista olisi täydennettävä toimilla, joilla luodaan elinkelpoisia ja kestäviä työllistymisvaihtoehtoja ja tuetaan ihmisiä avoimille työmarkkinoille pääsemisessä, mukaan luettuna aito itsenäinen ammatinharjoittaminen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että pimeän työn torjumista olisi täydennettävä toimilla, joilla luodaan elinkelpoisia ja kestäviä työllistymisvaihtoehtoja ja tuetaan ihmisiä avoimille työmarkkinoille pääsemisessä, mukaan luettuna aito itsenäinen ammatinharjoittaminen;

| 13. | uskoo, että yleissopimukseen olisi sisällytettävä periaatteita, joiden mukaan kaikkien ihmisten, mukaan luettuina heikoimmat ja epäsuotuisimmassa asemassa olevat ihmiset, on päästävä tehokkaasti virallisille työmarkkinoille ja heillä on oltava yhdenvertaiset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

13.

uskoo, että yleissopimukseen olisi sisällytettävä periaatteita, joiden mukaan kaikkien ihmisten, mukaan luettuina heikoimmat ja epäsuotuisimmassa asemassa olevat ihmiset, on päästävä tehokkaasti virallisille työmarkkinoille ja heillä on oltava yhdenvertaiset mahdollisuudet;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelusta, jonka Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi 18. joulukuuta 1990 (9); |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelusta, jonka Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi 18. joulukuuta 1990 (9);

| 15. | katsoo, että on syytä paneutua pimeän työn ongelmaan; toteaa, että epävirallisuus ja pimeä työ ovat tyypillisiä kotityön piirteitä, että monet siirtotyöläiset tekevät työtä tällä alalla ja että heidän oikeuksiaan loukataan usein; katsoo lisäksi, että myös epävarmoja työsuhteita on yleisesti ottaen torjuttava pitäen mielessä, että ongelma koskettaa etenkin siirtotyöläisiä ja heikentää heidän jo entuudestaan haavoittuvaa tilannettaan; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että on syytä paneutua pimeän työn ongelmaan; toteaa, että epävirallisuus ja pimeä työ ovat tyypillisiä kotityön piirteitä, että monet siirtotyöläiset tekevät työtä tällä alalla ja että heidän oikeuksiaan loukataan usein; katsoo lisäksi, että myös epävarmoja työsuhteita on yleisesti ottaen torjuttava pitäen mielessä, että ongelma koskettaa etenkin siirtotyöläisiä ja heikentää heidän jo entuudestaan haavoittuvaa tilannettaan;

| 16. | katsoo, että on mahdollisesti hyväksyttävä lainsäädäntöä, jolla luodaan yhdenvertaisen kohtelun takaavat joustavat ja turvalliset sopimusjärjestelyt; katsoo, että on tärkeää tarkastella siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä erityistilannetta; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että on mahdollisesti hyväksyttävä lainsäädäntöä, jolla luodaan yhdenvertaisen kohtelun takaavat joustavat ja turvalliset sopimusjärjestelyt; katsoo, että on tärkeää tarkastella siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä erityistilannetta;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja ILOlle. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja ILOlle.

---

(1)  EUVL C 292 E, 1.12.2006, s. 131.

(2)  EUVL C 41 E, 19.2.2009, s. 14.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0365.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0375.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0263.

(6)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(7)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(8)  EESC/SOC/372, 26. toukokuuta 2010.

(9)  A/RES/45/158.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/131

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Antibioottiresistenssi

P7_TA(2011)0238

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 antibioottiresistenssistä

2012/C 377 E/17

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 (1),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman eläinten hyvinvoinnin toimintasuunnitelman 2006–2010 arvioinnista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman eläinten hyvinvoinnin toimintasuunnitelman 2006–2010 arvioinnista (2),

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/99/EY tiettyjen zoonoosien ja niiden aiheuttajien seurannasta sekä 17. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/99/EY tiettyjen zoonoosien ja niiden aiheuttajien seurannasta sekä 17. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC), Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA), Euroopan lääkeviraston (EMA) sekä kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCENIHR) mikrobilääkeresistenssiä koskevan yhteisen lausunnon, jossa keskitytään zoonoositartuntoihin, EFSA Journal 2009, 7(11):1372, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC), Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA), Euroopan lääkeviraston (EMA) sekä kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCENIHR) mikrobilääkeresistenssiä koskevan yhteisen lausunnon, jossa keskitytään zoonoositartuntoihin, EFSA Journal 2009, 7(11):1372,

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2011 komissiolle esitetyn suullisesti vastattavan kysymyksen (O-000048/2011 – B7-0304/2011) antibioottiresistenssistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2011 komissiolle esitetyn suullisesti vastattavan kysymyksen (O-000048/2011 – B7-0304/2011) antibioottiresistenssistä,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön raportin ravinnoksi käytettävien eläinten rehussa käytettyjen mikrobilääkkeiden lääketieteellisistä vaikutuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön raportin ravinnoksi käytettävien eläinten rehussa käytettyjen mikrobilääkkeiden lääketieteellisistä vaikutuksista,

| — | ottaa huomioon päätöslauselmansa ehdotuksesta neuvoston suositukseksi mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä lääketieteessä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselmansa ehdotuksesta neuvoston suositukseksi mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä lääketieteessä (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi on eläinten terveyteen liittyvä kysymys, joka vaikuttaa unionin karjatalousalaan etenkin niiden epäonnistuessa; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa on jo annettu ohjeita mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä, mikä on vähentänyt niiden käyttöä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi on eläinten terveyteen liittyvä kysymys, joka vaikuttaa unionin karjatalousalaan etenkin niiden epäonnistuessa; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa on jo annettu ohjeita mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä, mikä on vähentänyt niiden käyttöä,

| B. | ottaa huomioon, että karjatalousalalla (maidon, naudanlihan, sianlihan, siipikarjanlihan, kananmunien, lampaan- ja vuohenmaidon sekä lihan tuotannolla) on merkittävä rooli unionin maataloudessa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että karjatalousalalla (maidon, naudanlihan, sianlihan, siipikarjanlihan, kananmunien, lampaan- ja vuohenmaidon sekä lihan tuotannolla) on merkittävä rooli unionin maataloudessa,

| C. | ottaa huomioon, että karjankasvattajien tärkeimpänä tavoitteena on pitää karja terveenä ja tuottavana soveltaen maatalouden hyviä käytäntöjä (hygieniaa, asianmukaista ruokintaa ja hoitoa, vastuullista eläinten terveydestä huolehtimista), |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että karjankasvattajien tärkeimpänä tavoitteena on pitää karja terveenä ja tuottavana soveltaen maatalouden hyviä käytäntöjä (hygieniaa, asianmukaista ruokintaa ja hoitoa, vastuullista eläinten terveydestä huolehtimista),

| D. | ottaa huomioon, että karjankasvattajien toteuttamista toimenpiteistä huolimatta eläimet voivat sairastua ja tarvitsevat hoitoa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että karjankasvattajien toteuttamista toimenpiteistä huolimatta eläimet voivat sairastua ja tarvitsevat hoitoa,

| E. | ottaa huomioon, että asianmukaisesti käytettyinä mikrobilääkkeet auttavat karjankasvattajia pitämään karjansa terveenä ja varmistamaan eläinten hyvinvoinnin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että asianmukaisesti käytettyinä mikrobilääkkeet auttavat karjankasvattajia pitämään karjansa terveenä ja varmistamaan eläinten hyvinvoinnin,

| F. | ottaa huomioon, että unionin karjanhoitoalan on voitava luottaa mikrobilääkehoitojen turvallisuuteen ja tehokkuuteen tulevaisuudessa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unionin karjanhoitoalan on voitava luottaa mikrobilääkehoitojen turvallisuuteen ja tehokkuuteen tulevaisuudessa,

| G. | ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden antamisessa eläimille ja myös ihmisille on otettava huomioon potentiaalinen mikrobilääkeresistenssin vaara, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden antamisessa eläimille ja myös ihmisille on otettava huomioon potentiaalinen mikrobilääkeresistenssin vaara,

| H. | toteaa, että huomattava osa mikrobilääkkeistä määrätään eläimille ja että mikrobilääkeresistenssi vaikuttaa sekä ihmisiin että eläimiin ja voi myös siirtyä sekä ihmisiltä eläimille että eläimiltä ihmisille; katsoo, että asia on todella laaja-alainen ja vaatii koordinoitua lähestymistapaa unionin tasolla, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että huomattava osa mikrobilääkkeistä määrätään eläimille ja että mikrobilääkeresistenssi vaikuttaa sekä ihmisiin että eläimiin ja voi myös siirtyä sekä ihmisiltä eläimille että eläimiltä ihmisille; katsoo, että asia on todella laaja-alainen ja vaatii koordinoitua lähestymistapaa unionin tasolla,

| I. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi ihmisillä johtuu usein antibioottilääkkeiden riittämättömistä annoksista, virheellisestä hoidosta ja patogeenien jatkuvasta altistumisesta mikrobilääkkeille sairaaloissa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi ihmisillä johtuu usein antibioottilääkkeiden riittämättömistä annoksista, virheellisestä hoidosta ja patogeenien jatkuvasta altistumisesta mikrobilääkkeille sairaaloissa,

| J. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenttejä geenejä sisältävien patogeenisten bakteerien leviäminen aiheuttaa erityistä vaaraa päivittäin eläinten kanssa tekemisissä oleville ihmisille, kuten karjankasvattajille ja maatilojen työntekijöille, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenttejä geenejä sisältävien patogeenisten bakteerien leviäminen aiheuttaa erityistä vaaraa päivittäin eläinten kanssa tekemisissä oleville ihmisille, kuten karjankasvattajille ja maatilojen työntekijöille,

| K. | ottaa huomioon, että eläinten pitäminen ahtaissa tiloissa edistää sairastumista; toteaa, että mikrobilääkkeiden epäasianmukaista käyttöä eläimillä voidaan yleisesti pitää resistenssin kehittymisen riskitekijänä, josta on seurauksia kansanterveydelle ja eläinten terveydelle, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että eläinten pitäminen ahtaissa tiloissa edistää sairastumista; toteaa, että mikrobilääkkeiden epäasianmukaista käyttöä eläimillä voidaan yleisesti pitää resistenssin kehittymisen riskitekijänä, josta on seurauksia kansanterveydelle ja eläinten terveydelle,

| L. | ottaa huomioon, että ei ole välttämättä kyllin selvää, mikä on eläinten, eläinperäisten elintarvikkeiden ja eläinten kasvatuksessa esiintyvien resistenttien bakteerien rooli mikrobilääkeresistenssin siirtymisessä ihmisiin ja siitä mahdollisesti aiheutuvissa vaaroissa, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ei ole välttämättä kyllin selvää, mikä on eläinten, eläinperäisten elintarvikkeiden ja eläinten kasvatuksessa esiintyvien resistenttien bakteerien rooli mikrobilääkeresistenssin siirtymisessä ihmisiin ja siitä mahdollisesti aiheutuvissa vaaroissa,

| M. | ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden pitkään jatkuva käyttö määrinä, jotka eivät riitä parantamaan sairauksia, aiheuttaa yleensä suuremman mikrobilääkeresistenssin kehittymisvaaran ja/tai resistenssin voimistumista ja leviämistä koskevan vaaran kuin mikä aiheutuu lääkkeiden käytöstä sairauksien hoidossa, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden pitkään jatkuva käyttö määrinä, jotka eivät riitä parantamaan sairauksia, aiheuttaa yleensä suuremman mikrobilääkeresistenssin kehittymisvaaran ja/tai resistenssin voimistumista ja leviämistä koskevan vaaran kuin mikä aiheutuu lääkkeiden käytöstä sairauksien hoidossa,

| N. | ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden käyttö määrinä, jotka eivät riitä parantamaan sairauksia, on EU:ssa kielletty, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden käyttö määrinä, jotka eivät riitä parantamaan sairauksia, on EU:ssa kielletty,

| O. | ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden vähäisempi käyttö alentaisi pitkällä aikavälillä sekä karjankasvattajien että koko yhteiskunnan kustannuksia, edellyttäen että mikrobilääkkeiden tehokkuus säilyy, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että mikrobilääkkeiden vähäisempi käyttö alentaisi pitkällä aikavälillä sekä karjankasvattajien että koko yhteiskunnan kustannuksia, edellyttäen että mikrobilääkkeiden tehokkuus säilyy,

| P. | toteaa, että myös biosidien liiallinen ja virheellinen käyttö saattaa edistää mikrobilääkeresistenssin kehittymistä, |
| --- | --- |

P.

toteaa, että myös biosidien liiallinen ja virheellinen käyttö saattaa edistää mikrobilääkeresistenssin kehittymistä,

| Q. | toteaa, että myös teuraseläinten ruhojen kemiallinen puhdistus saattaa edistää mikrobilääkeresistenssin kehittymistä, |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että myös teuraseläinten ruhojen kemiallinen puhdistus saattaa edistää mikrobilääkeresistenssin kehittymistä,

| R. | ottaa huomioon, että elintarvikkeista saattaa tulla mikrobilääkeresistenssin merkittävä levittäjä, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että elintarvikkeista saattaa tulla mikrobilääkeresistenssin merkittävä levittäjä,

| S. | toteaa, että myös muut kuin elintarviketuotantoon käytettävät eläimet, kuten lemmikkieläimet, voivat toimia resistenssigeenien varastona ja edistää resistenssin leviämistä, ottaen huomioon, että ihmisten sairauksien hoitoon tarkoitettuja mikrobilääkkeitä on saatettu käyttää alkuperäistarkoituksesta poikkeavalla tavalla, |
| --- | --- |

S.

toteaa, että myös muut kuin elintarviketuotantoon käytettävät eläimet, kuten lemmikkieläimet, voivat toimia resistenssigeenien varastona ja edistää resistenssin leviämistä, ottaen huomioon, että ihmisten sairauksien hoitoon tarkoitettuja mikrobilääkkeitä on saatettu käyttää alkuperäistarkoituksesta poikkeavalla tavalla,

| T. | toteaa, että nykyaikainen karjanhoito ilman mahdollisuutta hoitaa sairauksia mikrobilääkkeillä vaikuttaa tällä hetkellä mahdottomalta ja että eläinten hyvä terveys ja mikrobilääkkeiden harkittu ja vastuullinen käyttö auttaisivat estämään mikrobilääkeresistenssin leviämistä, |
| --- | --- |

T.

toteaa, että nykyaikainen karjanhoito ilman mahdollisuutta hoitaa sairauksia mikrobilääkkeillä vaikuttaa tällä hetkellä mahdottomalta ja että eläinten hyvä terveys ja mikrobilääkkeiden harkittu ja vastuullinen käyttö auttaisivat estämään mikrobilääkeresistenssin leviämistä,

| U. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi eläimillä on erilaista eri lajeilla ja karjanhoidon eri muodoissa, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi eläimillä on erilaista eri lajeilla ja karjanhoidon eri muodoissa,

| V. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti korosti eläinten hyvinvoinnin toimintasuunnitelman 2006–2010 arvioinnista 5. toukokuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa eläinten terveyden ja kansanterveyden välistä yhteyttä ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita ratkaisemaan kasvavaksi ongelmaksi muodostuneen eläinten mikrobilääkeresistenssin vastuullisesti, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti korosti eläinten hyvinvoinnin toimintasuunnitelman 2006–2010 arvioinnista 5. toukokuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa eläinten terveyden ja kansanterveyden välistä yhteyttä ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita ratkaisemaan kasvavaksi ongelmaksi muodostuneen eläinten mikrobilääkeresistenssin vastuullisesti,

| W. | ottaa huomioon erityisesti, että Euroopan parlamentti kehotti komissiota keräämään ja analysoimaan tietoja eläinlääkintätuotteista, myös mikrobilääkkeistä, ja pyrkimään siten varmistamaan, että tällaisia tuotteita käytetään tehokkaasti, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon erityisesti, että Euroopan parlamentti kehotti komissiota keräämään ja analysoimaan tietoja eläinlääkintätuotteista, myös mikrobilääkkeistä, ja pyrkimään siten varmistamaan, että tällaisia tuotteita käytetään tehokkaasti,

Yhteiset tiedonkeruutoimet

| 1. | pitää myönteisenä komission ja sen virastojen pyrkimyksiä edistää alan yhteisiä tiedonkeruutoimia, erityisesti vuoden 2009 aloitetta perustaa eurooppalainen eläinten mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmä (ESVAC); pahoittelee, etteivät kaikki jäsenvaltiot ole vielä liittyneet ESVAC-verkostoon, ja kehottaa useampia maita liittymään siihen; kehottaa komissiota myöntämään ESVAC-verkostolle riittävät määrärahat sen tehtävien suorittamiseksi; kehottaa komissiota tarjoamaan viipymättä riittävän oikeudellisen kehyksen, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan suorittamaan tiedonkeruuta tehokkaasti; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission ja sen virastojen pyrkimyksiä edistää alan yhteisiä tiedonkeruutoimia, erityisesti vuoden 2009 aloitetta perustaa eurooppalainen eläinten mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmä (ESVAC); pahoittelee, etteivät kaikki jäsenvaltiot ole vielä liittyneet ESVAC-verkostoon, ja kehottaa useampia maita liittymään siihen; kehottaa komissiota myöntämään ESVAC-verkostolle riittävät määrärahat sen tehtävien suorittamiseksi; kehottaa komissiota tarjoamaan viipymättä riittävän oikeudellisen kehyksen, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan suorittamaan tiedonkeruuta tehokkaasti;

| 2. | kehottaa komissiota pyrkimään siihen, että kerätyt tiedot ovat yhdenmukaisia ja vertailukelpoisia myös kolmansien maiden kuten Yhdysvaltojen keräämien tietojen kanssa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota pyrkimään siihen, että kerätyt tiedot ovat yhdenmukaisia ja vertailukelpoisia myös kolmansien maiden kuten Yhdysvaltojen keräämien tietojen kanssa;

| 3. | myöntää, että eläinlääkkeiden myyntiä ja niiden käyttöä eläimillä koskevien vertailukelpoisten tietojen asianmukainen kerääminen ja analysointi on tärkeä ensimmäinen askel; korostaa tarvetta saada kokonaiskuva siitä, milloin, missä, miten ja millä eläimillä mikrobilääkkeitä nykyään todellisuudessa käytetään, ilman, että karjankasvattajille tai muille eläinten omistajille koituu ylimääräisiä taloudellisia ja hallinnollisia rasitteita; |
| --- | --- |

3.

myöntää, että eläinlääkkeiden myyntiä ja niiden käyttöä eläimillä koskevien vertailukelpoisten tietojen asianmukainen kerääminen ja analysointi on tärkeä ensimmäinen askel; korostaa tarvetta saada kokonaiskuva siitä, milloin, missä, miten ja millä eläimillä mikrobilääkkeitä nykyään todellisuudessa käytetään, ilman, että karjankasvattajille tai muille eläinten omistajille koituu ylimääräisiä taloudellisia ja hallinnollisia rasitteita;

| 4. | painottaa, ettei pelkkä tietojen kerääminen riitä, sillä tiedot on myös analysoitava asianmukaisesti ja tulosten pohjalta on toteutettava tarvittavia käytännön toimia sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla; katsoo, että tässä on otettava huomioon myös eläinlajien ja karjanhoidon muotojen erot; |
| --- | --- |

4.

painottaa, ettei pelkkä tietojen kerääminen riitä, sillä tiedot on myös analysoitava asianmukaisesti ja tulosten pohjalta on toteutettava tarvittavia käytännön toimia sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla; katsoo, että tässä on otettava huomioon myös eläinlajien ja karjanhoidon muotojen erot;

| 5. | toteaa, että tällaisia tietoja on tarkasteltava yhteyksissään, koska jäsenvaltioiden karjanhoidon käytännöt ja intensiivisyys ovat erilaisia; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että tällaisia tietoja on tarkasteltava yhteyksissään, koska jäsenvaltioiden karjanhoidon käytännöt ja intensiivisyys ovat erilaisia;

Tutkimus

| 6. | vaatii lisäämään tutkimusta mikrobilääkkeistä ja muista vaihtoehdoista (rokotuksista, biouhkien ehkäisystä, resistenssijalostuksesta) sekä näyttöön perustuvista menetelmistä eläinten tartuntatautien välttämiseksi ja valvomiseksi; korostaa tässä yhteydessä EU:n tutkimuksen puiteohjelmien merkitystä; korostaa myös, että on tärkeää kehittää karjanhoitojärjestelmiä, jotka vähentävät tarvetta määrätä mikrobilääkkeitä; |
| --- | --- |

6.

vaatii lisäämään tutkimusta mikrobilääkkeistä ja muista vaihtoehdoista (rokotuksista, biouhkien ehkäisystä, resistenssijalostuksesta) sekä näyttöön perustuvista menetelmistä eläinten tartuntatautien välttämiseksi ja valvomiseksi; korostaa tässä yhteydessä EU:n tutkimuksen puiteohjelmien merkitystä; korostaa myös, että on tärkeää kehittää karjanhoitojärjestelmiä, jotka vähentävät tarvetta määrätä mikrobilääkkeitä;

| 7. | vaatii, että ihmisiin ja eläimiin liittyvien tutkimusresurssien koordinointia parannetaan luomalla olemassa olevien tutkimuslaitosten verkosto; |
| --- | --- |

7.

vaatii, että ihmisiin ja eläimiin liittyvien tutkimusresurssien koordinointia parannetaan luomalla olemassa olevien tutkimuslaitosten verkosto;

| 8. | kehottaa tutkimaan, mikä on eläinten, eläinperäisten elintarvikkeiden ja kestävien tuotantojärjestelmien – joihin sisältyvät vahvojen rotujen kasvatus, eläinten pitkäikäisyys, parempi laumanhallinta, sairauksien varhainen ehkäiseminen, liikunta ja mahdollisuus vapaaseen laiduntamiseen sekä väljempiin tiloihin ja muihin olosuhteisiin, joilla varmistetaan eläinten biologisten tarpeiden täyttyminen – ja eläinten kasvatuksessa esiintyvien resistenttien bakteerien rooli mikrobilääkeresistenssin siirtymisessä ihmisiin ja siitä mahdollisesti aiheutuvissa vaaroissa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa tutkimaan, mikä on eläinten, eläinperäisten elintarvikkeiden ja kestävien tuotantojärjestelmien – joihin sisältyvät vahvojen rotujen kasvatus, eläinten pitkäikäisyys, parempi laumanhallinta, sairauksien varhainen ehkäiseminen, liikunta ja mahdollisuus vapaaseen laiduntamiseen sekä väljempiin tiloihin ja muihin olosuhteisiin, joilla varmistetaan eläinten biologisten tarpeiden täyttyminen – ja eläinten kasvatuksessa esiintyvien resistenttien bakteerien rooli mikrobilääkeresistenssin siirtymisessä ihmisiin ja siitä mahdollisesti aiheutuvissa vaaroissa;

Seuranta ja valvonta

| 9. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita seuraamaan ja valvomaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti mikrobilääkeresistenssin esiintymistä sekä elintarviketuotantoon käytettävillä eläimillä että lemmikkieläimillä aiheuttamatta kuitenkaan ylimääräisiä taloudellisia ja hallinnollisia rasitteita karjankasvattajille, muille eläinten omistajille tai eläinlääkäreille; korostaa, että yhdenmukaisia tietoja muun muassa riskitekijöistä on oltava helposti saatavilla yhdessä portaalissa; korostaa, että tarvitaan jäsenvaltioiden vuosittaisia kertomuksia, joiden sisältämät tiedot antavat mahdollisuuden unionin laajuisiin vertailuihin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita seuraamaan ja valvomaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti mikrobilääkeresistenssin esiintymistä sekä elintarviketuotantoon käytettävillä eläimillä että lemmikkieläimillä aiheuttamatta kuitenkaan ylimääräisiä taloudellisia ja hallinnollisia rasitteita karjankasvattajille, muille eläinten omistajille tai eläinlääkäreille; korostaa, että yhdenmukaisia tietoja muun muassa riskitekijöistä on oltava helposti saatavilla yhdessä portaalissa; korostaa, että tarvitaan jäsenvaltioiden vuosittaisia kertomuksia, joiden sisältämät tiedot antavat mahdollisuuden unionin laajuisiin vertailuihin;

| 10. | vaatii, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tulevissa talousarvioissa otetaan huomioon tarkastusten ja analyysien kasvanut tarve alalla; |
| --- | --- |

10.

vaatii, että elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tulevissa talousarvioissa otetaan huomioon tarkastusten ja analyysien kasvanut tarve alalla;

| 11. | kehottaa kaikkia sidosryhmiä tunnustamaan velvoitteensa ehkäistä mikrobilääkeresistenssin kehittymistä ja leviämistä omalla toimialallaan, kuten eläinlääketieteessä tai karjankasvatuksessa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kaikkia sidosryhmiä tunnustamaan velvoitteensa ehkäistä mikrobilääkeresistenssin kehittymistä ja leviämistä omalla toimialallaan, kuten eläinlääketieteessä tai karjankasvatuksessa;

| 12. | ehdottaa, että indikaattoribakteerien (kuten koli- ja enterokokkibakteerien) mikrobilääkeresistenssin yhdenmukainen seuranta vakiinnutetaan tieteellisen lausunnon mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että indikaattoribakteerien (kuten koli- ja enterokokkibakteerien) mikrobilääkeresistenssin yhdenmukainen seuranta vakiinnutetaan tieteellisen lausunnon mukaisesti;

Antibioottien tehon säilyttäminen

| 13. | painottaa, että lopullisena tavoitteena on säilyttää mikrobilääkkeet tehokkaana tautien torjumisen välineenä sekä eläimillä että ihmisillä, samalla kun mikrobilääkkeiden käyttö rajoitetaan välttämättömimpiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että lopullisena tavoitteena on säilyttää mikrobilääkkeet tehokkaana tautien torjumisen välineenä sekä eläimillä että ihmisillä, samalla kun mikrobilääkkeiden käyttö rajoitetaan välttämättömimpiin tarpeisiin;

| 14. | vaatii, että mikrobilääkkeitä käytetään eläimillä maltillisesti ja vastuullisesti ja että eläinlääkäreille ja karjankasvattajille annetaan lisää tietoa, jotta voidaan minimoida mikrobilääkeresistenssin kehittyminen; kehottaa vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja esimerkiksi hyväksymään mikrobilääkkeiden maltillista käyttöä koskevat suuntaviivat tärkeänä välineenä mikrobilääkeresistenssin kehittymisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

14.

vaatii, että mikrobilääkkeitä käytetään eläimillä maltillisesti ja vastuullisesti ja että eläinlääkäreille ja karjankasvattajille annetaan lisää tietoa, jotta voidaan minimoida mikrobilääkeresistenssin kehittyminen; kehottaa vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja esimerkiksi hyväksymään mikrobilääkkeiden maltillista käyttöä koskevat suuntaviivat tärkeänä välineenä mikrobilääkeresistenssin kehittymisen torjumiseksi;

| 15. | vaatii, että karjanhoidossa otetaan käyttöön mikrobilääkeresistenssin vaaran minimoivat hyvät käytännöt; korostaa, että näitä käytäntöjä on sovellettava erityisesti nuoriin eläimiin, jotka tuodaan yhteen useammalta karjankasvattajalta lisäten siten tartuntatautien vaaraa; |
| --- | --- |

15.

vaatii, että karjanhoidossa otetaan käyttöön mikrobilääkeresistenssin vaaran minimoivat hyvät käytännöt; korostaa, että näitä käytäntöjä on sovellettava erityisesti nuoriin eläimiin, jotka tuodaan yhteen useammalta karjankasvattajalta lisäten siten tartuntatautien vaaraa;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimistoa huolehtimaan siitä, että mikrobilääkkeiden käyttöä kasvunedistäjinä koskevan kiellon (2006) täytäntöönpanoa valvotaan paremmin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita ja elintarvike- ja eläinlääkintätoimistoa huolehtimaan siitä, että mikrobilääkkeiden käyttöä kasvunedistäjinä koskevan kiellon (2006) täytäntöönpanoa valvotaan paremmin;

| 17. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimia, joilla kielletään mikrobilääkkeiden käyttö kasvunedistäjinä eläinten rehussa kansainvälisesti, ja ottamaan tämän asian esille kahdenvälisissä neuvotteluissa kolmansien maiden kuten Yhdysvaltojen kanssa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota toteuttamaan toimia, joilla kielletään mikrobilääkkeiden käyttö kasvunedistäjinä eläinten rehussa kansainvälisesti, ja ottamaan tämän asian esille kahdenvälisissä neuvotteluissa kolmansien maiden kuten Yhdysvaltojen kanssa;

| 18. | kehottaa komissiota arvioimaan ja seuraamaan, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön ja soveltavat mikrobilääkkeitä koskevia unionin voimassa olevia säädöksiä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota arvioimaan ja seuraamaan, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön ja soveltavat mikrobilääkkeitä koskevia unionin voimassa olevia säädöksiä;

| 19. | kehottaa komissiota luomaan eläinten terveyttä koskevan EU:n strategian yhteyteen laajan monivuotisen toimintasuunnitelman mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi; katsoo, että toimintasuunnitelmassa tulee ottaa huomioon kaikki eläinten terveyttä koskevaan EU:n strategiaan kuuluvat eläimet, lemmikkieläimet mukaan luettuina, sekä korostaa eläinten terveyden ja mikrobilääkkeiden käytön välistä loogista yhteyttä ja eläinten terveyden ja ihmisten terveyden välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota luomaan eläinten terveyttä koskevan EU:n strategian yhteyteen laajan monivuotisen toimintasuunnitelman mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi; katsoo, että toimintasuunnitelmassa tulee ottaa huomioon kaikki eläinten terveyttä koskevaan EU:n strategiaan kuuluvat eläimet, lemmikkieläimet mukaan luettuina, sekä korostaa eläinten terveyden ja mikrobilääkkeiden käytön välistä loogista yhteyttä ja eläinten terveyden ja ihmisten terveyden välistä yhteyttä;

| 20. | katsoo, että tähän strategiaan olisi sisällyttävä yksityiskohtainen katsaus erilaisiin tapoihin, joilla mikrobilääkkeitä käytetään ennaltaehkäisevästi, jotta voidaan ratkaista kiista siitä, mikä on rutiininomaista ja mikä hyväksyttävää ennaltaehkäisyä; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että tähän strategiaan olisi sisällyttävä yksityiskohtainen katsaus erilaisiin tapoihin, joilla mikrobilääkkeitä käytetään ennaltaehkäisevästi, jotta voidaan ratkaista kiista siitä, mikä on rutiininomaista ja mikä hyväksyttävää ennaltaehkäisyä;

| 21. | ottaa huomioon, että muista kuin märehtijöistä peräisin olevaan prosessoituun eläinproteiiniin liittyy olennaisia eläinten terveyteen ja ravitsemukseen liittyviä etuja, jotka voivat merkittävällä tavalla auttaa luomaan tasapainoisia ruokavalioita yksimahaisille eläimille, kuten viljelykaloille, ja samalla vähentämään mikrobilääkkeiden käyttöä; pyytää komissiota poistamaan nykyiset rajoitukset sillä edellytyksellä, että varmistetaan elintarvikkeiden paras mahdollinen turvallisuus; |
| --- | --- |

21.

ottaa huomioon, että muista kuin märehtijöistä peräisin olevaan prosessoituun eläinproteiiniin liittyy olennaisia eläinten terveyteen ja ravitsemukseen liittyviä etuja, jotka voivat merkittävällä tavalla auttaa luomaan tasapainoisia ruokavalioita yksimahaisille eläimille, kuten viljelykaloille, ja samalla vähentämään mikrobilääkkeiden käyttöä; pyytää komissiota poistamaan nykyiset rajoitukset sillä edellytyksellä, että varmistetaan elintarvikkeiden paras mahdollinen turvallisuus;

*

* *

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 89.

(2)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 25.

(3)  EUVL C 112 E, 9.5.2002, s. 106.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/135 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/135

---

Torstai 12. toukokuuta 2011EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuus

P7_TA(2011)0239

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta (2010/2161(INI))

2012/C 377 E/18

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (Unescon yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (Unescon yleissopimus),

| — | ottaa huomioon neuvoston 26. heinäkuuta 2010 tekemän päätöksen 2010/427/EU Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 26. heinäkuuta 2010 tekemän päätöksen 2010/427/EU Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (1),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (2),

| — | ottaa huomioon kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan yhteistyöohjelman (MEDIA Mundus 2011–2013) perustamisesta 21. lokakuuta 2009 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1041/2009/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan yhteistyöohjelman (MEDIA Mundus 2011–2013) perustamisesta 21. lokakuuta 2009 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1041/2009/EY (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) 18. joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1983/2006/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) 18. joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1983/2006/EY (4),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (KOM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (KOM(2007)0242),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (KOM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (KOM(2010)0390),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Europeana-hankkeen seuraavista vaiheista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Europeana-hankkeen seuraavista vaiheista (5),

| — | ottaa huomioon 18. ja 19. marraskuuta 2010 kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2011–2014 annetut neuvoston päätelmät (2010/C 325/01) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. ja 19. marraskuuta 2010 kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2011–2014 annetut neuvoston päätelmät (2010/C 325/01) (6),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteissa (2008/C 320/04) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteissa (2008/C 320/04) (7),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhatjulistuksen (2000) ja eritoten otsikon "Ihmisoikeudet, demokratia ja hyvä hallinto" alaiset kohdat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhatjulistuksen (2000) ja eritoten otsikon "Ihmisoikeudet, demokratia ja hyvä hallinto" alaiset kohdat,

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta annetun YK:n päätöslauselman "Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta annetun YK:n päätöslauselman "Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals",

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2010 kulttuurista ja kehityksestä annetun YK:n päätöslauselman "Culture and Development", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2010 kulttuurista ja kehityksestä annetun YK:n päätöslauselman "Culture and Development",

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun (8), ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 muutetun (9) ja toisen kerran Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 muutetun (10) AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun (8), ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 muutetun (9) ja toisen kerran Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 muutetun (10) AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon vapaakauppasopimuksen mallin liitteenä olevan kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vapaakauppasopimuksen mallin liitteenä olevan kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A7-0112/2011),

| A. | ottaa huomioon, että EU on kulttuurisesti monimuotoinen arvojen yhteisö, jonka motto "moninaisuudessaan yhtenäinen" ilmenee lukuisilla eri tavoilla, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU on kulttuurisesti monimuotoinen arvojen yhteisö, jonka motto "moninaisuudessaan yhtenäinen" ilmenee lukuisilla eri tavoilla,

| B. | toteaa, että EU:n perättäiset laajenemiset, kansalaisten liikkuvuus yhteisellä eurooppalaisella alueella, menneet ja uudet muuttoliikkeet sekä kaikenlainen vaihto muun maailman kanssa edistävät kulttuurista moninaisuutta, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:n perättäiset laajenemiset, kansalaisten liikkuvuus yhteisellä eurooppalaisella alueella, menneet ja uudet muuttoliikkeet sekä kaikenlainen vaihto muun maailman kanssa edistävät kulttuurista moninaisuutta,

| C. | ottaa huomioon, että kulttuuri on itsessään arvokasta, sillä se rikastuttaa ihmisten elämää ja lisää keskinäistä ymmärtämystä ja kunnioitusta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kulttuuri on itsessään arvokasta, sillä se rikastuttaa ihmisten elämää ja lisää keskinäistä ymmärtämystä ja kunnioitusta,

| D. | toteaa, että kulttuuria koskevassa Euroopan toimintasuunnitelmassa asetetaan strategiseksi tavoitteeksi edistää kulttuuria keskeisenä osatekijänä EU:n kansainvälisissä suhteissa, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kulttuuria koskevassa Euroopan toimintasuunnitelmassa asetetaan strategiseksi tavoitteeksi edistää kulttuuria keskeisenä osatekijänä EU:n kansainvälisissä suhteissa,

| E. | ottaa huomioon, että kulttuuri voi ja sen pitää edistää kehitystä, osallisuutta, innovointia, demokratiaa, ihmisoikeuksia, koulutusta, konfliktien ehkäisyä ja sovintoa, keskinäistä ymmärtämistä, suvaitsevaisuutta ja luovuutta, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kulttuuri voi ja sen pitää edistää kehitystä, osallisuutta, innovointia, demokratiaa, ihmisoikeuksia, koulutusta, konfliktien ehkäisyä ja sovintoa, keskinäistä ymmärtämistä, suvaitsevaisuutta ja luovuutta,

| F. | ottaa huomioon, että unioni ja sen jäsenvaltiot, kansalaiset, yritykset ja kansalaisyhteiskunta sekä EU:ssa että kolmansissa maissa ovat kulttuurisuhteiden avaintoimijoita, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unioni ja sen jäsenvaltiot, kansalaiset, yritykset ja kansalaisyhteiskunta sekä EU:ssa että kolmansissa maissa ovat kulttuurisuhteiden avaintoimijoita,

| G. | ottaa huomioon, että kulttuurituotteet kuten urheilu edistävät EU:n henkistä kehitystä ja taloutta tukemalla tietoon perustuvan yhteiskunnan toteutumista erityisesti kulttuuriteollisuuden ja matkailun avulla, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kulttuurituotteet kuten urheilu edistävät EU:n henkistä kehitystä ja taloutta tukemalla tietoon perustuvan yhteiskunnan toteutumista erityisesti kulttuuriteollisuuden ja matkailun avulla,

| H. | toteaa, että taiteilijat toimivat todellisina kulttuurilähettiläinä, kun he vaihtavat ja asettavat vastakkain erilaisia esteettisiä, poliittisia, moraalisia ja sosiaalisia arvoja, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että taiteilijat toimivat todellisina kulttuurilähettiläinä, kun he vaihtavat ja asettavat vastakkain erilaisia esteettisiä, poliittisia, moraalisia ja sosiaalisia arvoja,

| I. | ottaa huomioon, että uusi media ja uudet viestintätekniikat, kuten internet, voivat olla ilmaisunvapauden, moniarvoisuuden, tietojen vaihdon, ihmisoikeuksien, kehityksen, kokoontumisvapauden, demokratian ja osallisuuden väline ja ne voivat helpottaa kulttuurisisältöjen käyttöä ja koulutuksen saantia, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että uusi media ja uudet viestintätekniikat, kuten internet, voivat olla ilmaisunvapauden, moniarvoisuuden, tietojen vaihdon, ihmisoikeuksien, kehityksen, kokoontumisvapauden, demokratian ja osallisuuden väline ja ne voivat helpottaa kulttuurisisältöjen käyttöä ja koulutuksen saantia,

| J. | ottaa huomioon, että kulttuuriyhteistyö ja kulttuurivuoropuhelu, jotka ovat kulttuuridiplomatian rakennusaineita, voivat toimia rauhan ja vakauden välineinä maailmassa, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kulttuuriyhteistyö ja kulttuurivuoropuhelu, jotka ovat kulttuuridiplomatian rakennusaineita, voivat toimia rauhan ja vakauden välineinä maailmassa,

Kulttuuri ja eurooppalaiset arvot

| 1. | korostaa kulttuurin laaja-alaista luonnetta ja merkitystä kaikilla elämänalueilla ja katsoo, että kulttuuri on otettava huomioon kaikissa EU:n ulkoisissa toimissa SEUT-sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

korostaa kulttuurin laaja-alaista luonnetta ja merkitystä kaikilla elämänalueilla ja katsoo, että kulttuuri on otettava huomioon kaikissa EU:n ulkoisissa toimissa SEUT-sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| 2. | painottaa, että kaikkien EU:n toimielinten on perusteellisemmin tunnustettava kulttuurin arvo suvaitsevuuden ja keskinäisen ymmärtämisen voimana sekä kasvun ja osallistavampien yhteiskuntien kehittämisen välineenä; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että kaikkien EU:n toimielinten on perusteellisemmin tunnustettava kulttuurin arvo suvaitsevuuden ja keskinäisen ymmärtämisen voimana sekä kasvun ja osallistavampien yhteiskuntien kehittämisen välineenä;

| 3. | kehottaa laatimaan, panemaan täytäntöön ja edistämään kulttuurialan toimintalinjoja yhteistyössä jäsenvaltioiden alueiden kanssa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa laatimaan, panemaan täytäntöön ja edistämään kulttuurialan toimintalinjoja yhteistyössä jäsenvaltioiden alueiden kanssa;

| 4. | painottaa, että demokraattiset vapaudet ja perusvapaudet, kuten ilmaisunvapaus, lehdistönvapaus, vapaus puutteesta, vapaus pelosta, vapaus suvaitsemattomuudesta ja vihasta ja vapaus saada painettua ja digitaalista tietoa sekä yhteydenpidon vapaus sekä verkossa että verkon ulkopuolella ovat tärkeitä edellytyksiä kulttuuri-ilmaisulle, kulttuurivaihdolle ja kulttuurien moniarvoisuudelle; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että demokraattiset vapaudet ja perusvapaudet, kuten ilmaisunvapaus, lehdistönvapaus, vapaus puutteesta, vapaus pelosta, vapaus suvaitsemattomuudesta ja vihasta ja vapaus saada painettua ja digitaalista tietoa sekä yhteydenpidon vapaus sekä verkossa että verkon ulkopuolella ovat tärkeitä edellytyksiä kulttuuri-ilmaisulle, kulttuurivaihdolle ja kulttuurien moniarvoisuudelle;

| 5. | muistuttaa, että kulttuuriyhteistyötä koskevat pöytäkirjat ovat tärkeitä ja että ne synnyttävät lisäarvoa kahdenvälisissä kehitystä ja kauppaa koskevissa sopimuksissa; kehottaa painokkaasti komissiota esittämään tulevaisuuden kulttuuriyhteistyöpöytäkirjoja koskevan strategiansa ja kuulemaan siitä Euroopan parlamenttia ja kansalaisyhteiskuntaa; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että kulttuuriyhteistyötä koskevat pöytäkirjat ovat tärkeitä ja että ne synnyttävät lisäarvoa kahdenvälisissä kehitystä ja kauppaa koskevissa sopimuksissa; kehottaa painokkaasti komissiota esittämään tulevaisuuden kulttuuriyhteistyöpöytäkirjoja koskevan strategiansa ja kuulemaan siitä Euroopan parlamenttia ja kansalaisyhteiskuntaa;

| 6. | toistaa, että kulttuurilla on paikkansa kahdenvälisissä kehitystä ja kauppaa koskevissa sopimuksissa ja sellaisissa toimissa kuten kehitysyhteistyötä, vakautusta, demokratiaa ja ihmisoikeuksia edistävissä ja liittymistä valmistelevissa välineissä sekä Euroopan naapuruuspolitiikassa (ENP), itäisessä kumppanuudessa, Välimeren unionissa ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevassa eurooppalaisessa rahoitusvälineessä (EIDHR), joilla kaikilla on kulttuuriohjelmiin tarkoitettuja määrärahoja; |
| --- | --- |

6.

toistaa, että kulttuurilla on paikkansa kahdenvälisissä kehitystä ja kauppaa koskevissa sopimuksissa ja sellaisissa toimissa kuten kehitysyhteistyötä, vakautusta, demokratiaa ja ihmisoikeuksia edistävissä ja liittymistä valmistelevissa välineissä sekä Euroopan naapuruuspolitiikassa (ENP), itäisessä kumppanuudessa, Välimeren unionissa ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevassa eurooppalaisessa rahoitusvälineessä (EIDHR), joilla kaikilla on kulttuuriohjelmiin tarkoitettuja määrärahoja;

| 7. | korostaa, että transatlanttinen yhteistyö ja yhteistyö eurooppalaisten naapurivaltioiden kanssa on tärkeää yhteisten etujen ja arvojen edistämiseksi; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että transatlanttinen yhteistyö ja yhteistyö eurooppalaisten naapurivaltioiden kanssa on tärkeää yhteisten etujen ja arvojen edistämiseksi;

| 8. | arvostaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, jossa kansalaisyhteiskunnalla, kansalaisjärjestöt ja eurooppalaiset kulttuurialan verkostot mukaan luettuina, on tärkeä rooli EU:n ulkosuhteisiin liittyvien kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisen kannalta; |
| --- | --- |

8.

arvostaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, jossa kansalaisyhteiskunnalla, kansalaisjärjestöt ja eurooppalaiset kulttuurialan verkostot mukaan luettuina, on tärkeä rooli EU:n ulkosuhteisiin liittyvien kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisen kannalta;

EU:n ohjelmat

| 9. | on huolissaan EU:n ulkoisen kulttuuripolitiikan ja -hankkeiden pirstoutumisesta, mikä vaikeuttaa kulttuurin voimavarojen strategista ja tehokasta käyttöä ja EU:n ulkosuhteisiin liittyviä kulttuurinäkökohtia koskevan EU:n yhteisen strategian laatimista; |
| --- | --- |

9.

on huolissaan EU:n ulkoisen kulttuuripolitiikan ja -hankkeiden pirstoutumisesta, mikä vaikeuttaa kulttuurin voimavarojen strategista ja tehokasta käyttöä ja EU:n ulkosuhteisiin liittyviä kulttuurinäkökohtia koskevan EU:n yhteisen strategian laatimista;

| 10. | kehottaa tehostamaan sisäisiä toimia komission pääosastoissa, jotka keskittyvät ulkosuhteisiin (ulkopolitiikka, laajentuminen, kauppa, kehitysyhteistyö), koulutukseen ja kulttuuriin sekä digitaaliseen ohjelmaan; |
| --- | --- |

10.

kehottaa tehostamaan sisäisiä toimia komission pääosastoissa, jotka keskittyvät ulkosuhteisiin (ulkopolitiikka, laajentuminen, kauppa, kehitysyhteistyö), koulutukseen ja kulttuuriin sekä digitaaliseen ohjelmaan;

| 11. | toteaa, että kulttuuri- ja koulutusalan vaihto saattaa vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa, lujittaa demokratiaa ja hyvää hallintotapaa, tukea taitojen kehittämistä sekä edistää ihmisoikeuksia ja perusvapauksia ja antaa rakennusaineet kestävää yhteistyötä varten; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että kulttuuri- ja koulutusalan vaihto saattaa vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa, lujittaa demokratiaa ja hyvää hallintotapaa, tukea taitojen kehittämistä sekä edistää ihmisoikeuksia ja perusvapauksia ja antaa rakennusaineet kestävää yhteistyötä varten;

| 12. | tukee kolmansien maiden lisääntyvää osallistumista EU:n kulttuuria, liikkuvuutta, nuorisoa, koulutusta ja ammatillista koulutusta koskeviin ohjelmiin ja kehottaa helpottamaan kolmansien maiden, kuten Euroopan naapurimaiden, (nuorten) ihmisten pääsyä näihin ohjelmiin; |
| --- | --- |

12.

tukee kolmansien maiden lisääntyvää osallistumista EU:n kulttuuria, liikkuvuutta, nuorisoa, koulutusta ja ammatillista koulutusta koskeviin ohjelmiin ja kehottaa helpottamaan kolmansien maiden, kuten Euroopan naapurimaiden, (nuorten) ihmisten pääsyä näihin ohjelmiin;

| 13. | kehottaa laatimaan nuorten liikkuvuutta ja kulttuurialan ammattilaisten, taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden liikkuvuutta edistäviä johdonmukaisia strategioita, joilla edistetään heidän kulttuurista ja koulutuksellista kehitystään – myös tieto- ja viestintäteknisiä valmiuksia – ja mahdollisuutta taiteelliseen ilmaisuun sen kaikissa muodoissa; kannustaa sen vuoksi etsimään synergioita kulttuurin, urheilun, koulutuksen, median, monikielisyyden ja nuoriso-ohjelmien välillä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa laatimaan nuorten liikkuvuutta ja kulttuurialan ammattilaisten, taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden liikkuvuutta edistäviä johdonmukaisia strategioita, joilla edistetään heidän kulttuurista ja koulutuksellista kehitystään – myös tieto- ja viestintäteknisiä valmiuksia – ja mahdollisuutta taiteelliseen ilmaisuun sen kaikissa muodoissa; kannustaa sen vuoksi etsimään synergioita kulttuurin, urheilun, koulutuksen, median, monikielisyyden ja nuoriso-ohjelmien välillä;

| 14. | kannustaa yhteistyöhön vapaiden ammattien harjoittajien, kulttuurialalla välittäjinä toimivien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä jäsenvaltioissa että kolmansissa maissa ulkoisten kulttuuritoimien suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä edistettäessä kulttuuritapahtumia ja -vaihtoa, jolla lisätään keskinäistä ymmärtämystä ottaen samalla huomioon Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden; |
| --- | --- |

14.

kannustaa yhteistyöhön vapaiden ammattien harjoittajien, kulttuurialalla välittäjinä toimivien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä jäsenvaltioissa että kolmansissa maissa ulkoisten kulttuuritoimien suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä edistettäessä kulttuuritapahtumia ja -vaihtoa, jolla lisätään keskinäistä ymmärtämystä ottaen samalla huomioon Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden;

| 15. | kehottaa perustamaan kolmansien maiden kansalaisia, taiteilijoita ja muita kulttuurialan ammattilaisia varten "kulttuuriviisumin" vuodesta 2005 voimassa olleen tiedeviisumiohjelman mukaisesti; pyytää komissiota myös esittämään lyhytkestoista viisumia koskevan aloitteen, jolla poistettaisiin kulttuurialan liikkuvuusesteet; |
| --- | --- |

15.

kehottaa perustamaan kolmansien maiden kansalaisia, taiteilijoita ja muita kulttuurialan ammattilaisia varten "kulttuuriviisumin" vuodesta 2005 voimassa olleen tiedeviisumiohjelman mukaisesti; pyytää komissiota myös esittämään lyhytkestoista viisumia koskevan aloitteen, jolla poistettaisiin kulttuurialan liikkuvuusesteet;

Media ja uusi tietotekniikka

| 16. | korostaa, että EU:n on ryhdyttävä toimiin kautta maailman sananvapauden, lehdistön vapauden, audiovisuaalisten viestimien ja uuden tietotekniikan vapaan käytön edistämiseksi tavalla, joka on tekijänoikeussääntöjen mukainen; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että EU:n on ryhdyttävä toimiin kautta maailman sananvapauden, lehdistön vapauden, audiovisuaalisten viestimien ja uuden tietotekniikan vapaan käytön edistämiseksi tavalla, joka on tekijänoikeussääntöjen mukainen;

| 17. | tuomitsee sen, että sortavat hallinnot sensuroivat ja tarkkailevat internetiä entistä enemmän, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään internetin vapautta maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

17.

tuomitsee sen, että sortavat hallinnot sensuroivat ja tarkkailevat internetiä entistä enemmän, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään internetin vapautta maailmanlaajuisesti;

| 18. | vahvistaa tietoverkon neutraaliuden periaatteen, joka on suunniteltu turvaamaan internetin säilyminen vapaana ja avoimena tekniikkana, jolla edistetään demokraattista viestintää; |
| --- | --- |

18.

vahvistaa tietoverkon neutraaliuden periaatteen, joka on suunniteltu turvaamaan internetin säilyminen vapaana ja avoimena tekniikkana, jolla edistetään demokraattista viestintää;

| 19. | painottaa internetin roolia Euroopan kulttuurin välittämisen välineenä ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään investointeja laajakaistaan kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

19.

painottaa internetin roolia Euroopan kulttuurin välittämisen välineenä ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään investointeja laajakaistaan kaikkialla EU:ssa;

| 20. | painottaa uuden median ja eritoten internetin suurta merkitystä vapaana, helposti saatavilla olevana ja käyttäjäystävällisenä viestintä- ja tiedotusfoorumina, jota olisi käytettävä aktiivisesti kulttuurien välisessä vuoropuhelussa sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; painottaa lisäksi uuden median tärkeyttä, sillä ne tuovat kulttuurihyödykkeet ja sisällön saataville sekä tekevät Euroopan kulttuuriperinnöstä ja historiasta entistä tunnetumpaa EU:ssa ja sen ulkopuolella, mistä ovat osoituksena Europeanan kaltaiset avainhankkeet; |
| --- | --- |

20.

painottaa uuden median ja eritoten internetin suurta merkitystä vapaana, helposti saatavilla olevana ja käyttäjäystävällisenä viestintä- ja tiedotusfoorumina, jota olisi käytettävä aktiivisesti kulttuurien välisessä vuoropuhelussa sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; painottaa lisäksi uuden median tärkeyttä, sillä ne tuovat kulttuurihyödykkeet ja sisällön saataville sekä tekevät Euroopan kulttuuriperinnöstä ja historiasta entistä tunnetumpaa EU:ssa ja sen ulkopuolella, mistä ovat osoituksena Europeanan kaltaiset avainhankkeet;

| 21. | kehottaa komissiota luomaan keskitetyn internetportaalin, joka tarjoaa tietoa EU:n ulkosuhteiden alan tukiohjelmista, joihin kuuluu kulttuurialan toimia, ja EU:n edustustojen suunnittelemista ja järjestämistä, koko Euroopan kannalta merkittävistä kulttuuritapahtumista sekä toimii pääasiallisena tiedotusfoorumina helpottaen kulttuurialan ammattilaisten, laitosten ja kansalaisyhteiskunnan verkottumista ja yhdyspisteenä muihin EU:n rahoittamiin tapahtumiin, kuten Europeanaan; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota luomaan keskitetyn internetportaalin, joka tarjoaa tietoa EU:n ulkosuhteiden alan tukiohjelmista, joihin kuuluu kulttuurialan toimia, ja EU:n edustustojen suunnittelemista ja järjestämistä, koko Euroopan kannalta merkittävistä kulttuuritapahtumista sekä toimii pääasiallisena tiedotusfoorumina helpottaen kulttuurialan ammattilaisten, laitosten ja kansalaisyhteiskunnan verkottumista ja yhdyspisteenä muihin EU:n rahoittamiin tapahtumiin, kuten Europeanaan;

Kulttuuridiplomatia ja kulttuuriyhteistyö

| 22. | korostaa kulttuuridiplomatian ja kulttuuriyhteistyön merkitystä EU:n ja jäsenvaltioiden etujen ja Euroopan kulttuurin perusarvojen edistämisessä ja niiden tunnetuksi tekemisessä kautta maailman; painottaa, että EU:n on oltava maailmanlaajuinen toimija, jonka näkemys ja vastuu kattavat koko maailman; |
| --- | --- |

22.

korostaa kulttuuridiplomatian ja kulttuuriyhteistyön merkitystä EU:n ja jäsenvaltioiden etujen ja Euroopan kulttuurin perusarvojen edistämisessä ja niiden tunnetuksi tekemisessä kautta maailman; painottaa, että EU:n on oltava maailmanlaajuinen toimija, jonka näkemys ja vastuu kattavat koko maailman;

| 23. | katsoo, että EU:n ulkoisissa toimissa olisi keskityttävä ensisijaisesti rauhan ja sovinnon, ihmisoikeuksien sekä kansainvälisen kaupan ja taloudellisten näkökohtien edistämiseen samalla, kun säilytetään diplomatian kulttuurinäkökohdat; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että EU:n ulkoisissa toimissa olisi keskityttävä ensisijaisesti rauhan ja sovinnon, ihmisoikeuksien sekä kansainvälisen kaupan ja taloudellisten näkökohtien edistämiseen samalla, kun säilytetään diplomatian kulttuurinäkökohdat;

| 24. | painottaa tarvetta laatia tehokkaita taktiikkoja kulttuurienvälisiä neuvotteluja varten ja katsoo, että asiassa on syytä soveltaa monikulttuurista toimintamallia, sillä se voi EU:n ja kumppanimaiden tasavertaisuutta korostavana helpottaa edullisten sopimusten tekemistä; |
| --- | --- |

24.

painottaa tarvetta laatia tehokkaita taktiikkoja kulttuurienvälisiä neuvotteluja varten ja katsoo, että asiassa on syytä soveltaa monikulttuurista toimintamallia, sillä se voi EU:n ja kumppanimaiden tasavertaisuutta korostavana helpottaa edullisten sopimusten tekemistä;

| 25. | katsoo, että yhden henkilön olisi kussakin EU:n ulkoisessa edustustossa vastattava EU:n ja kolmansien maiden kulttuurisuhteiden ja -vuorovaikutuksen koordinoinnista ja Euroopan kulttuurin edistämisestä tiiviissä yhteistyössä kulttuurialan toimijoiden ja EUNICin kaltaisten verkkopohjaisten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että yhden henkilön olisi kussakin EU:n ulkoisessa edustustossa vastattava EU:n ja kolmansien maiden kulttuurisuhteiden ja -vuorovaikutuksen koordinoinnista ja Euroopan kulttuurin edistämisestä tiiviissä yhteistyössä kulttuurialan toimijoiden ja EUNICin kaltaisten verkkopohjaisten järjestöjen kanssa;

| 26. | korostaa, että olisi omaksuttava kattava lähestymistapa, joka koskee kulttuurialan välitystoimintaa ja kulttuurivaihtoa sekä kulttuurin roolia demokratian, ihmisoikeuksien, konfliktien estämisen ja rauhan rakentamisen edistämisessä; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että olisi omaksuttava kattava lähestymistapa, joka koskee kulttuurialan välitystoimintaa ja kulttuurivaihtoa sekä kulttuurin roolia demokratian, ihmisoikeuksien, konfliktien estämisen ja rauhan rakentamisen edistämisessä;

| 27. | rohkaisee käynnistämään henkilökohtaisten yhteyksien lujittamiseksi kulttuurialan toimintapolitiikkaa koskevia vuoropuheluita kuten vastikään aloitettu EU:n ja Intian kulttuuripoliittinen vuoropuhelu; |
| --- | --- |

27.

rohkaisee käynnistämään henkilökohtaisten yhteyksien lujittamiseksi kulttuurialan toimintapolitiikkaa koskevia vuoropuheluita kuten vastikään aloitettu EU:n ja Intian kulttuuripoliittinen vuoropuhelu;

| 28. | kehottaa asettamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevalle eurooppalaiselle rahoitusvälineelle suoraan kulttuuriin liittyviä painopisteitä, kuten oikeusvaltion vahvistaminen, konfliktien hallinta ja ehkäisy, yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa ja uusien teknologioiden rooli sananvapauden, demokraattisen osallistumisen ja ihmisoikeuksien edistämisessä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa asettamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevalle eurooppalaiselle rahoitusvälineelle suoraan kulttuuriin liittyviä painopisteitä, kuten oikeusvaltion vahvistaminen, konfliktien hallinta ja ehkäisy, yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa ja uusien teknologioiden rooli sananvapauden, demokraattisen osallistumisen ja ihmisoikeuksien edistämisessä;

EU:n ulkosuhteet ja Euroopan ulkosuhdehallinto

| 29. | odottaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiokaavioon sisällytetään kulttuurinäkökohtia koskevia virkoja, ja ehdottaa, että tätä tarkoitusta varten perustetaan koordinointiyksikkö; |
| --- | --- |

29.

odottaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiokaavioon sisällytetään kulttuurinäkökohtia koskevia virkoja, ja ehdottaa, että tätä tarkoitusta varten perustetaan koordinointiyksikkö;

| 30. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota koordinoimaan ulkoisten toimien kulttuurinäkökohtien strategista käyttöönottoa niin, että kulttuuri on johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti läsnä EU:n ulkosuhteissa ja että jäsenvaltioiden ulkoisia kulttuuritoimia pyritään täydentämään; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota koordinoimaan ulkoisten toimien kulttuurinäkökohtien strategista käyttöönottoa niin, että kulttuuri on johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti läsnä EU:n ulkosuhteissa ja että jäsenvaltioiden ulkoisia kulttuuritoimia pyritään täydentämään;

| 31. | kehottaa kouluttamaan Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstöä asianmukaisesti ja antamaan täydennyskoulutusta ulkosuhteiden kulttuuria ja digitaalista ympäristöä koskevissa asioissa, jotta he voivat huolehtia alan koordinoinnista EU:n edustustojen puolesta sekä tarjota ja tukea yhteisiä eurooppalaisia koulutusmahdollisuuksia kansallisille asiantuntijoille ja kulttuurialan laitosten henkilöstölle ja globaalin osallistumisen mahdollistavaa koulutustarjontaa; |
| --- | --- |

31.

kehottaa kouluttamaan Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstöä asianmukaisesti ja antamaan täydennyskoulutusta ulkosuhteiden kulttuuria ja digitaalista ympäristöä koskevissa asioissa, jotta he voivat huolehtia alan koordinoinnista EU:n edustustojen puolesta sekä tarjota ja tukea yhteisiä eurooppalaisia koulutusmahdollisuuksia kansallisille asiantuntijoille ja kulttuurialan laitosten henkilöstölle ja globaalin osallistumisen mahdollistavaa koulutustarjontaa;

| 32. | kehottaa sisällyttämään Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiokaavioon kulttuuridiplomatiasta ja digitaalisesta diplomatiasta vastaavan pääosaston; |
| --- | --- |

32.

kehottaa sisällyttämään Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiokaavioon kulttuuridiplomatiasta ja digitaalisesta diplomatiasta vastaavan pääosaston;

| 33. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa toimimaan yhteistyössä EUNIC-verkoston kaltaisten verkostojen kanssa, kun se kehittää kulttuurialan voimavarojaan ja asiantuntemustaan, jotta se voi hyödyntää niiden kokemuksia toimimisesta yhdyssiteenä jäsenvaltioiden ja kulttuurialan välittäjäjärjestöjen välillä ja näin synnyttää yhteisvaikutusta; |
| --- | --- |

33.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa toimimaan yhteistyössä EUNIC-verkoston kaltaisten verkostojen kanssa, kun se kehittää kulttuurialan voimavarojaan ja asiantuntemustaan, jotta se voi hyödyntää niiden kokemuksia toimimisesta yhdyssiteenä jäsenvaltioiden ja kulttuurialan välittäjäjärjestöjen välillä ja näin synnyttää yhteisvaikutusta;

| 34. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ottamaan huomioon EU:n vastikään perustaman Euroopan kulttuuriperintötunnuksen, jota voidaan käyttää välineenä suhteissa kolmansiin maihin Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen parantamiseksi ja levittämiseksi; |
| --- | --- |

34.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ottamaan huomioon EU:n vastikään perustaman Euroopan kulttuuriperintötunnuksen, jota voidaan käyttää välineenä suhteissa kolmansiin maihin Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen parantamiseksi ja levittämiseksi;

| 35. | kehottaa komissiota perustamaan EU:n ulkosuhteiden puitteissa toimielinten välisen kulttuurityöryhmän, jonka tehtävänä on kehittää ja laajentaa parhaiden käytänteiden koordinointia, virtaviivaistamista, strategioita ja jakamista, ottamaan huomioon asiaan liittyvän Euroopan neuvoston toiminnan ja aloitteet sekä raportoimaan Euroopan parlamentille työryhmän työstä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota perustamaan EU:n ulkosuhteiden puitteissa toimielinten välisen kulttuurityöryhmän, jonka tehtävänä on kehittää ja laajentaa parhaiden käytänteiden koordinointia, virtaviivaistamista, strategioita ja jakamista, ottamaan huomioon asiaan liittyvän Euroopan neuvoston toiminnan ja aloitteet sekä raportoimaan Euroopan parlamentille työryhmän työstä;

| 36. | ehdottaa, että komissio antaa Euroopan parlamentille säännöllisesti kertomuksen tämän, EU:n ulkosuhteiden kulttuurinäkökohtia käsittelevän päätöslauselman täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

36.

ehdottaa, että komissio antaa Euroopan parlamentille säännöllisesti kertomuksen tämän, EU:n ulkosuhteiden kulttuurinäkökohtia käsittelevän päätöslauselman täytäntöönpanosta;

| 37. | ehdottaa, että perustetaan erityisiä tietojärjestelmiä tukemaan taitelijoiden ja muiden kulttuurialan ammattilaisten liikkuvuutta, kuten esitetään maaliskuussa 2009 julkaistussa selvityksessä "Information systems to support the mobility of artists and other professionals in the culture field: a feasibility study" (11); |
| --- | --- |

37.

ehdottaa, että perustetaan erityisiä tietojärjestelmiä tukemaan taitelijoiden ja muiden kulttuurialan ammattilaisten liikkuvuutta, kuten esitetään maaliskuussa 2009 julkaistussa selvityksessä "Information systems to support the mobility of artists and other professionals in the culture field: a feasibility study" (11);

| 38. | kehottaa komissiota ehdottamaan vuonna 2011 vihreän kirjan laatimista kulttuuristrategiasta ja kulttuuriyhteistyöstä EU:n ulkoisissa toimissa ja hyväksymään sen ja antamaan sen jälkeen tiedonannon; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ehdottamaan vuonna 2011 vihreän kirjan laatimista kulttuuristrategiasta ja kulttuuriyhteistyöstä EU:n ulkoisissa toimissa ja hyväksymään sen ja antamaan sen jälkeen tiedonannon;

| 39. | kehottaa toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla vahvistetaan valmiuksien kehittämistä niin, että kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan, ja rahoittamaan riippumattomia aloitteita; |
| --- | --- |

39.

kehottaa toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla vahvistetaan valmiuksien kehittämistä niin, että kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan, ja rahoittamaan riippumattomia aloitteita;

Unescon yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä

| 40. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa kannustamaan kolmansia maita kulttuuripolitiikan kehittämiseen ja Unescon yleissopimuksen ratifioimiseen ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

40.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa kannustamaan kolmansia maita kulttuuripolitiikan kehittämiseen ja Unescon yleissopimuksen ratifioimiseen ja täytäntöönpanoon;

| 41. | muistuttaa jäsenvaltioita niiden antamista Unescon yleissopimuksen ratifioimista koskevista tärkeistä sitoumuksista, koska maailman kulttuurien moninaisuuden suojelu edellyttää valistuneita ja tasapainoisia digitaalialan toimintalinjoja; |
| --- | --- |

41.

muistuttaa jäsenvaltioita niiden antamista Unescon yleissopimuksen ratifioimista koskevista tärkeistä sitoumuksista, koska maailman kulttuurien moninaisuuden suojelu edellyttää valistuneita ja tasapainoisia digitaalialan toimintalinjoja;

| 42. | kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden kaksoisluonteen, kun se neuvottelee kahden- ja monenvälisiä kauppasopimuksia ja tekee kulttuuripöytäkirjoja, ja varaamaan suosituimmuuskohtelun kehitysmaille Unescon yleissopimuksen 16 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon kulttuurihyödykkeiden ja -palveluiden kaksoisluonteen, kun se neuvottelee kahden- ja monenvälisiä kauppasopimuksia ja tekee kulttuuripöytäkirjoja, ja varaamaan suosituimmuuskohtelun kehitysmaille Unescon yleissopimuksen 16 artiklan mukaisesti;

| 43. | pitää myönteisenä, että EU teki vastikään sopimuksen Unescon kanssa 1 miljoonan euron asiantuntijapalveluista, joilla tuetaan kulttuurialan hallintoa ja tarjotaan kehitysmaiden hallituksille mahdollisuus hyödyntää asiantuntijoiden tietämystä tehokasta ja kestävää kulttuurialan toimintapolitiikkaa laatiessaan; |
| --- | --- |

43.

pitää myönteisenä, että EU teki vastikään sopimuksen Unescon kanssa 1 miljoonan euron asiantuntijapalveluista, joilla tuetaan kulttuurialan hallintoa ja tarjotaan kehitysmaiden hallituksille mahdollisuus hyödyntää asiantuntijoiden tietämystä tehokasta ja kestävää kulttuurialan toimintapolitiikkaa laatiessaan;

| 44. | kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään yhteistyöponnistelujaan, jotta kansallisia oikeudellisia puitteita ja kulttuuriperinnön ja -varojen suojelua koskevia toimintalinjoja saadaan kehitettyä kansallisen lainsäädännön ja kansainvälisten sääntelypuitteiden mukaisesti, mukaan lukien toimet kulttuurivarojen ja henkisen omaisuuden laittoman kaupan torjumiseksi; kannustaa niitä estämään kulttuuriperinnön ja -tuotosten laittoman haltuunoton samalla, kun tunnustetaan teollis- ja tekijänoikeuksien suuri merkitys kulttuurialan luovien työntekijöiden toimeentulon kannalta; |
| --- | --- |

44.

kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään yhteistyöponnistelujaan, jotta kansallisia oikeudellisia puitteita ja kulttuuriperinnön ja -varojen suojelua koskevia toimintalinjoja saadaan kehitettyä kansallisen lainsäädännön ja kansainvälisten sääntelypuitteiden mukaisesti, mukaan lukien toimet kulttuurivarojen ja henkisen omaisuuden laittoman kaupan torjumiseksi; kannustaa niitä estämään kulttuuriperinnön ja -tuotosten laittoman haltuunoton samalla, kun tunnustetaan teollis- ja tekijänoikeuksien suuri merkitys kulttuurialan luovien työntekijöiden toimeentulon kannalta;

| 45. | kehottaa laatimaan johdonmukaisen EU:n strategian, jolla edistetään kansainvälisesti Euroopan kulttuuritoimia ja ohjelmia, joka perustuu kulttuurihyödykkeiden ja -toiminnan moninaisuuden ja kaksoisluonteen suojelemiseen ja kattaa muun muassa sen, että EU:n nykyisiä ulkoisen toiminnan ohjelmia, joihin kuuluu kulttuurialan toimia, koordinoidaan paremmin, ja ne pannaan täytäntöön kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa sekä huolehditaan yhdenmukaisuudesta perussopimuksiin sisältyvien kulttuurinäkökohtien huomioon ottamista koskevien velvoitteiden, toissijaisuusperiaatteen ja Unescon yleissopimuksen kanssa; |
| --- | --- |

45.

kehottaa laatimaan johdonmukaisen EU:n strategian, jolla edistetään kansainvälisesti Euroopan kulttuuritoimia ja ohjelmia, joka perustuu kulttuurihyödykkeiden ja -toiminnan moninaisuuden ja kaksoisluonteen suojelemiseen ja kattaa muun muassa sen, että EU:n nykyisiä ulkoisen toiminnan ohjelmia, joihin kuuluu kulttuurialan toimia, koordinoidaan paremmin, ja ne pannaan täytäntöön kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa sekä huolehditaan yhdenmukaisuudesta perussopimuksiin sisältyvien kulttuurinäkökohtien huomioon ottamista koskevien velvoitteiden, toissijaisuusperiaatteen ja Unescon yleissopimuksen kanssa;

| 46. | kehottaa laatimaan johdonmukaisen strategian sekä aineettoman että aineellisen kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelua ja edistämistä sekä konfliktialueilla tehtävää kansainvälistä yhteistyötä varten ja käyttämään tässä mallina esimerkiksi Sininen kilpi -merkin kaltaista järjestelyä, jolla kulttuurille annetaan rooli konfliktien estämisessä ja rauhan palauttamisessa; |
| --- | --- |

46.

kehottaa laatimaan johdonmukaisen strategian sekä aineettoman että aineellisen kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelua ja edistämistä sekä konfliktialueilla tehtävää kansainvälistä yhteistyötä varten ja käyttämään tässä mallina esimerkiksi Sininen kilpi -merkin kaltaista järjestelyä, jolla kulttuurille annetaan rooli konfliktien estämisessä ja rauhan palauttamisessa;

| 47. | kehottaa antamaan konfliktialueille ja vastikään konflikteista vapautuneille alueille lähetettävälle henkilöstölle koulutusta kulttuuriperinnön säilyttämistä sekä sovinnon, demokratian ja ihmisoikeuksien edistämistä koskevien toimien kulttuurinäkökohdista; |
| --- | --- |

47.

kehottaa antamaan konfliktialueille ja vastikään konflikteista vapautuneille alueille lähetettävälle henkilöstölle koulutusta kulttuuriperinnön säilyttämistä sekä sovinnon, demokratian ja ihmisoikeuksien edistämistä koskevien toimien kulttuurinäkökohdista;

| 48. | kehottaa varmistamaan, että nykyisistä rahoitusvälineistä rahoitettavat toimintaohjelmat keskitetään EU:n toimintalinjojen yksinkertaistamiseen, tehostamiseen ja koordinointiin; |
| --- | --- |

48.

kehottaa varmistamaan, että nykyisistä rahoitusvälineistä rahoitettavat toimintaohjelmat keskitetään EU:n toimintalinjojen yksinkertaistamiseen, tehostamiseen ja koordinointiin;

| 49. | kehottaa vahvistamaan kulttuurin asemaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen osana ja sen työssä, johon kuuluu oikeusvaltion vahvistaminen, konfliktien hallinta ja ehkäiseminen, kansalaisyhteiskunnan yhteistyö ja uuden teknologian rooli sanavapauden, demokraattisen osallistumisen ja ihmisoikeuksien suhteen; |
| --- | --- |

49.

kehottaa vahvistamaan kulttuurin asemaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen osana ja sen työssä, johon kuuluu oikeusvaltion vahvistaminen, konfliktien hallinta ja ehkäiseminen, kansalaisyhteiskunnan yhteistyö ja uuden teknologian rooli sanavapauden, demokraattisen osallistumisen ja ihmisoikeuksien suhteen;

| 50. | tunnustaa tarpeen kunnioittaa kaikkia ihmisoikeuksia sellaisina kuin ne vahvistetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja tunnustaa siksi kulttuuriin liittyvien oikeuksien ja ihmisoikeuksien välisen yhteyden ja vastustaa kulttuuristen perustelujen käyttöä ihmisoikeusloukkauksien perusteluna; |
| --- | --- |

50.

tunnustaa tarpeen kunnioittaa kaikkia ihmisoikeuksia sellaisina kuin ne vahvistetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja tunnustaa siksi kulttuuriin liittyvien oikeuksien ja ihmisoikeuksien välisen yhteyden ja vastustaa kulttuuristen perustelujen käyttöä ihmisoikeusloukkauksien perusteluna;

| 51. | ehdottaa, että vuosittaiseen ihmisoikeusraporttiin liitetään kulttuuria koskeva luku ja että kulttuurinäkökohdat valtavirtaistetaan kaikkien parlamenttienvälisten valtuuskuntien toiminnassa; |
| --- | --- |

51.

ehdottaa, että vuosittaiseen ihmisoikeusraporttiin liitetään kulttuuria koskeva luku ja että kulttuurinäkökohdat valtavirtaistetaan kaikkien parlamenttienvälisten valtuuskuntien toiminnassa;

| 52. | katsoo, että kulttuurialan toiminnan kehittämistä ei pitäisi käyttää perusteena kulttuurialalla unionissa ja kolmansissa maissa toimivien ammattilaisten vapaan liikkuvuuden rajoittamiselle; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että kulttuurialan toiminnan kehittämistä ei pitäisi käyttää perusteena kulttuurialalla unionissa ja kolmansissa maissa toimivien ammattilaisten vapaan liikkuvuuden rajoittamiselle;

| 53. | kannustaa luomaan kulttuurisuhteet maihin, joiden kanssa ei ole sovittu muunlaisesta kumppanuudesta, ponnahduslautana kohti suhteiden kehittämistä muillakin aloilla; |
| --- | --- |

53.

kannustaa luomaan kulttuurisuhteet maihin, joiden kanssa ei ole sovittu muunlaisesta kumppanuudesta, ponnahduslautana kohti suhteiden kehittämistä muillakin aloilla;

*

* *

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

54.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30.

(2)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  EUVL L 288, 4.11.2009, s. 10.

(4)  EUVL L 412, 30.12.2006, s. 44.

(5)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 16.

(6)  EUVL C 325, 2.12.2010, s. 1.

(7)  EUVL C 320, 16.12.2008, s. 10.

(8)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(9)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27.

(10)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

(11)  Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin PO, maaliskuu 2009.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/142 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/142

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotto

P7_TA(2011)0240

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (2010/2156(INI))

2012/C 377 E/19

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tekemän yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tekemän yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen tekemisestä 18. toukokuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/515/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan yleissopimuksen tekemisestä 18. toukokuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/515/EY (1),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (2),

| — | ottaa huomioon Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007–2013) 12. joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1855/2006/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kulttuuri-ohjelman perustamisesta (2007–2013) 12. joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1855/2006/EY (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1718/2006/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1718/2006/EY (4),

| — | ottaa huomioon 3. tammikuuta 2008 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle annetun komission tiedonannon luovasta verkkosisällöstä sisämarkkinoilla (KOM(2007)0836), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. tammikuuta 2008 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle annetun komission tiedonannon luovasta verkkosisällöstä sisämarkkinoilla (KOM(2007)0836),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Europeana-hankkeen seuraavista vaiheista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Europeana-hankkeen seuraavista vaiheista (5),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (6),

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (7),

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuuriteollisuudesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuuriteollisuudesta (8),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (9),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät kulttuurista luovuuden ja innovoinnin katalysaattorina (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät kulttuurista luovuuden ja innovoinnin katalysaattorina (10),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2010 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon "Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet" (KOM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2010 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon "Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet" (KOM(2010)0352),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (KOM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (KOM(2010)0245/2),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2009 annetun komission tiedonannon tekijänoikeudesta osaamistaloudessa (KOM(2009)0532), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2009 annetun komission tiedonannon tekijänoikeudesta osaamistaloudessa (KOM(2009)0532),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan "Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön" (KOM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan "Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön" (KOM(2010)0183),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0143/2011),

| A. | ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle on tyypillistä kaksitahoinen, talouden kehitystä työllisyyden, talouskasvun ja vaurauden luomisen avulla edistävä luonne sekä kulttuurinen luonne, joka juontuu yksilöt yhteiskuntaan sosiaalisesti ja kulttuurisesti integroivista toiminnoista ja osallistumisesta arvojen ja kulttuuri-identiteettien sekä Euroopan kulttuuriperinnön edistämiseen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle on tyypillistä kaksitahoinen, talouden kehitystä työllisyyden, talouskasvun ja vaurauden luomisen avulla edistävä luonne sekä kulttuurinen luonne, joka juontuu yksilöt yhteiskuntaan sosiaalisesti ja kulttuurisesti integroivista toiminnoista ja osallistumisesta arvojen ja kulttuuri-identiteettien sekä Euroopan kulttuuriperinnön edistämiseen,

| B. | katsoo, että tämä kaksitahoinen luonne poikkeaa muiden alojen luonteesta, mikä on otettava huomioon kyseisen politiikan ja erityistoimien täytäntöönpanossa, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että tämä kaksitahoinen luonne poikkeaa muiden alojen luonteesta, mikä on otettava huomioon kyseisen politiikan ja erityistoimien täytäntöönpanossa,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on tunnustanut tämän erityisluonteen ja edistää sitä kansainvälisesti, sillä EU jatkaa kulttuuriyhteistyötään WTO:n kanssa ja on ratifioinut Unescon yleissopimuksen, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on tunnustanut tämän erityisluonteen ja edistää sitä kansainvälisesti, sillä EU jatkaa kulttuuriyhteistyötään WTO:n kanssa ja on ratifioinut Unescon yleissopimuksen,

| D. | katsoo, että palvelukauppaa koskeva yleissopimus (GATS) tarjoaa mahdollisuuden kulttuurin monimuotoisuutta suojelevan politiikan toteuttamiseen EU:n ja sen jäsenvaltioiden järjestelmällisesti noudattamalla tavalla, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että palvelukauppaa koskeva yleissopimus (GATS) tarjoaa mahdollisuuden kulttuurin monimuotoisuutta suojelevan politiikan toteuttamiseen EU:n ja sen jäsenvaltioiden järjestelmällisesti noudattamalla tavalla,

| E. | katsoo, että kulttuuriset näkökohdat on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan mukaisesti sisällytettävä kaikkeen muuhun Euroopan unionin sisäiseen ja ulkoiseen politiikkaan ja että tässä yhteydessä on nykyinen globalisaatio huomioon ottaen kiinnitettävä erityistä huomiota kulttuuri-ilmaisujen monimuotoisuuden suojelemiseen ja edistämiseen, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kulttuuriset näkökohdat on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan mukaisesti sisällytettävä kaikkeen muuhun Euroopan unionin sisäiseen ja ulkoiseen politiikkaan ja että tässä yhteydessä on nykyinen globalisaatio huomioon ottaen kiinnitettävä erityistä huomiota kulttuuri-ilmaisujen monimuotoisuuden suojelemiseen ja edistämiseen,

| F. | ottaa huomioon, että Unescon yleissopimuksessa tunnustetaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden tärkeä rooli laajan kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen kirjon tuottamisessa ja jakelussa ja niiden saatavuuden varmistamisessa ja kansainväliseen yhteistyöhön kannustamisessa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Unescon yleissopimuksessa tunnustetaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden tärkeä rooli laajan kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen kirjon tuottamisessa ja jakelussa ja niiden saatavuuden varmistamisessa ja kansainväliseen yhteistyöhön kannustamisessa,

| G. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi oltava halukkaita tukemaan kulttuuria ja luovuutta kulttuuri- ja maisemaperinnön vaalimisen keskeisinä tekijöinä, joita on suojeltava ja hoidettava, jotta voidaan edistää identiteetin muodostumista ja lisätä kansalaisten tietoisuutta kulttuurista, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi oltava halukkaita tukemaan kulttuuria ja luovuutta kulttuuri- ja maisemaperinnön vaalimisen keskeisinä tekijöinä, joita on suojeltava ja hoidettava, jotta voidaan edistää identiteetin muodostumista ja lisätä kansalaisten tietoisuutta kulttuurista,

| H. | ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuudella ja luovan alan teollisuudella on Euroopan unionissa tärkeä tehtävä kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden, moniarvoisuuden ja sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä sekä kulttuurin saatavuuden demokratisoinnissa ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistämisessä koko EU:ssa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuudella ja luovan alan teollisuudella on Euroopan unionissa tärkeä tehtävä kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden, moniarvoisuuden ja sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä sekä kulttuurin saatavuuden demokratisoinnissa ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistämisessä koko EU:ssa,

| I. | katsoo, että Euroopan kulttuurin monimuotoisuus ja etenkin sen alueellisten kielten ja kulttuurien rikas perintö luovat korvaamatonta raaka-ainemateriaalia kulttuurialalle ja luovalle alalle, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että Euroopan kulttuurin monimuotoisuus ja etenkin sen alueellisten kielten ja kulttuurien rikas perintö luovat korvaamatonta raaka-ainemateriaalia kulttuurialalle ja luovalle alalle,

| J. | katsoo, että kulttuurisiin ja kielellisiin erityispiirteisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota luovan sisällön alan sisämarkkinoiden perustamisesta keskusteltaessa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kulttuurisiin ja kielellisiin erityispiirteisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota luovan sisällön alan sisämarkkinoiden perustamisesta keskusteltaessa,

| K. | katsoo, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus ovat taiteellisen, teknisen ja hallintaa koskevan innovoinnin laboratorioita ja että ne mahdollistavat teosten ja taiteilijoiden laajemman markkinoinnin eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus ovat taiteellisen, teknisen ja hallintaa koskevan innovoinnin laboratorioita ja että ne mahdollistavat teosten ja taiteilijoiden laajemman markkinoinnin eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla,

| L. | katsoo, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden asema on voimistunut ja että niiden näkyvyyttä on lisätty Euroopan parlamentin ja neuvoston eri aloitteilla, kuten Eurooppa-palkinnolla, LUX-palkinnolla ja Euroopan kulttuurireitit -ohjelmalla, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden asema on voimistunut ja että niiden näkyvyyttä on lisätty Euroopan parlamentin ja neuvoston eri aloitteilla, kuten Eurooppa-palkinnolla, LUX-palkinnolla ja Euroopan kulttuurireitit -ohjelmalla,

| M. | ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuudella ja luovan alan teollisuudella on oma roolinsa selvästi erottuvien, arvokkaiden ja ainutlaatuisten taitojen vaalimisessa yhdistämällä nykyinen luovuus ja pitkällä aikavälillä hankittu kokemus ja että tietyillä aloilla, kuten muodissa, kellojen valmistuksessa ja jalokivialalla, Euroopan teollisuuden menestyminen perustuu käsityötaitoihin sekä taiteilijoiden ja luovien yksilöiden asiantuntemukseen, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuudella ja luovan alan teollisuudella on oma roolinsa selvästi erottuvien, arvokkaiden ja ainutlaatuisten taitojen vaalimisessa yhdistämällä nykyinen luovuus ja pitkällä aikavälillä hankittu kokemus ja että tietyillä aloilla, kuten muodissa, kellojen valmistuksessa ja jalokivialalla, Euroopan teollisuuden menestyminen perustuu käsityötaitoihin sekä taiteilijoiden ja luovien yksilöiden asiantuntemukseen,

| N. | katsoo, että taiteilijoilla ei nykyisin ole EU:n tasolla oikeudellista asemaa, jossa otettaisiin huomioon heidän työnsä ja uransa erityisluonne etenkin liikkuvuuden, työolojen ja sosiaaliturvan suhteen, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että taiteilijoilla ei nykyisin ole EU:n tasolla oikeudellista asemaa, jossa otettaisiin huomioon heidän työnsä ja uransa erityisluonne etenkin liikkuvuuden, työolojen ja sosiaaliturvan suhteen,

| O. | katsoo, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus, joissa on viisi miljoonaa työpaikkaa ja joiden osuus on 2,6 prosenttia EU:n BKT:stä, ovat EU:n kasvun vetureita, koska ne luovat uusia työpaikkoja, niillä on keskeinen asema maailmanlaajuisissa arvoketjuissa ja koska ne edistävät innovointia ja tarjoavat lisäarvoa sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävinä tekijöinä sekä toimivat tehokkaina välineinä vallitsevan taantuman torjumisessa, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus, joissa on viisi miljoonaa työpaikkaa ja joiden osuus on 2,6 prosenttia EU:n BKT:stä, ovat EU:n kasvun vetureita, koska ne luovat uusia työpaikkoja, niillä on keskeinen asema maailmanlaajuisissa arvoketjuissa ja koska ne edistävät innovointia ja tarjoavat lisäarvoa sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävinä tekijöinä sekä toimivat tehokkaina välineinä vallitsevan taantuman torjumisessa,

| P. | katsoo, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus vaikuttavat lähestulkoon kaikkiin muihin talouden aloihin ja tuottavat niille innovaatioita, jotka ovat ratkaisevia kilpailukyvyn kannalta etenkin tieto- ja viestintätekniikan ollessa kyseessä, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus vaikuttavat lähestulkoon kaikkiin muihin talouden aloihin ja tuottavat niille innovaatioita, jotka ovat ratkaisevia kilpailukyvyn kannalta etenkin tieto- ja viestintätekniikan ollessa kyseessä,

| Q. | katsoo, että nämä teollisuuden alat toimivat talouden vetureina digitaalisella aikakaudella, sillä niiden osuus uuden tieto- ja viestintätekniikan innovoinnissa ja kehityksessä on huomattava, ja että ne osaltaan tukevat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteutumista, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että nämä teollisuuden alat toimivat talouden vetureina digitaalisella aikakaudella, sillä niiden osuus uuden tieto- ja viestintätekniikan innovoinnissa ja kehityksessä on huomattava, ja että ne osaltaan tukevat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteutumista,

| R. | ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus voivat luoda vaurautta ja työpaikkoja, jos niille annetaan keinot säilyttää kilpailukykynsä EU:n ulkopuolisten maiden kulttuuriteollisuuteen ja luovan alan teollisuuteen nähden eurooppalaisen kansainvälisen kilpailustrategian yhteydessä, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus voivat luoda vaurautta ja työpaikkoja, jos niille annetaan keinot säilyttää kilpailukykynsä EU:n ulkopuolisten maiden kulttuuriteollisuuteen ja luovan alan teollisuuteen nähden eurooppalaisen kansainvälisen kilpailustrategian yhteydessä,

| S. | ottaa huomioon, että jotkut kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa toimivat ovat itsenäisiä yrittäjiä, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että jotkut kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa toimivat ovat itsenäisiä yrittäjiä,

| T. | katsoo, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden markkinat kasvavat EU:ssa ja niillä on mahdollisuus saavuttaa johtava asema maailmanmarkkinoilla, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden markkinat kasvavat EU:ssa ja niillä on mahdollisuus saavuttaa johtava asema maailmanmarkkinoilla,

| U. | katsoo, että kulttuurisia ja luovia hyödykkeitä ja palveluja koskevan kaupan kehittäminen muodostaa tärkeän kulttuuria, kehitystä ja demokratiaa koskevan pilarin, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että kulttuurisia ja luovia hyödykkeitä ja palveluja koskevan kaupan kehittäminen muodostaa tärkeän kulttuuria, kehitystä ja demokratiaa koskevan pilarin,

| V. | katsoo, että luovuuden edellytyksiä ovat mahdollisuus hyödyntää jo olemassa olevaa tietämystä, teoksia ja luovia sisältöjä, |
| --- | --- |

V.

katsoo, että luovuuden edellytyksiä ovat mahdollisuus hyödyntää jo olemassa olevaa tietämystä, teoksia ja luovia sisältöjä,

| W. | katsoo, että digitaalisen talouden kulttuurisisällön asema on ratkaiseva ja että Euroopan digitaalialan kasvu riippuu jatkossa laadukkaan kulttuurisisällön monimuotoisesta tarjonnasta, |
| --- | --- |

W.

katsoo, että digitaalisen talouden kulttuurisisällön asema on ratkaiseva ja että Euroopan digitaalialan kasvu riippuu jatkossa laadukkaan kulttuurisisällön monimuotoisesta tarjonnasta,

| X. | katsoo, että digitaalinen aikakausi avaa uusia näkymiä näille teollisuuden aloille sellaisten uusien taloudellisten mallien käyttöönoton myötä, jotka antavat kuluttajille mahdollisuuden hyödyntää monipuolista ja laadukasta tarjontaa, |
| --- | --- |

X.

katsoo, että digitaalinen aikakausi avaa uusia näkymiä näille teollisuuden aloille sellaisten uusien taloudellisten mallien käyttöönoton myötä, jotka antavat kuluttajille mahdollisuuden hyödyntää monipuolista ja laadukasta tarjontaa,

| Y. | katsoo, että sisältöteollisuudessa pyritään ponnekkaasti kehittämään laillista kulttuurisisältötarjontaa verkossa ja että kaikkien sidosryhmien olisi yhdessä pyrittävä tiedottamaan siitä, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että sisältöteollisuudessa pyritään ponnekkaasti kehittämään laillista kulttuurisisältötarjontaa verkossa ja että kaikkien sidosryhmien olisi yhdessä pyrittävä tiedottamaan siitä,

| Z. | katsoo, että sanoma- ja aikakauslehdet ovat kulttuuriteollisuuden sekä moniarvoisen ja monimuotoisen eurooppalaisen media-alan osatekijöitä, |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että sanoma- ja aikakauslehdet ovat kulttuuriteollisuuden sekä moniarvoisen ja monimuotoisen eurooppalaisen media-alan osatekijöitä,

| AA. | katsoo, että digitaalinen aikakausi asettaa myös haasteita näiden perinteisten alojen kestävyydelle, mukaan luettuina kirjojen julkaiseminen ja myynti sekä painettu tiedotusmateriaali, |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että digitaalinen aikakausi asettaa myös haasteita näiden perinteisten alojen kestävyydelle, mukaan luettuina kirjojen julkaiseminen ja myynti sekä painettu tiedotusmateriaali,

| AB. | katsoo, että menestyäkseen Euroopan kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus vaatii nykyaikaista, helppokäyttöistä ja oikeudellisesti varmaa immateriaalioikeuksien suojelujärjestelmää, |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että menestyäkseen Euroopan kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus vaatii nykyaikaista, helppokäyttöistä ja oikeudellisesti varmaa immateriaalioikeuksien suojelujärjestelmää,

| AC. | katsoo, että on taattava kansalaisten taide- ja kulttuurikasvatus ja kunnioitettava luovaa työtä, jotta voidaan kehittää luovuutta ja taiteiden, kulttuurin, kulttuuriperinnön ja unionin kulttuurisen moninaisuuden tuntemusta, ja että koulutuksessa olisi opetettava digitaalisten oikeuksien ohella myös velvollisuuksia ja valistettava immateriaalioikeuksista sekä niillä suojattujen teosten kunnioittamisesta, |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että on taattava kansalaisten taide- ja kulttuurikasvatus ja kunnioitettava luovaa työtä, jotta voidaan kehittää luovuutta ja taiteiden, kulttuurin, kulttuuriperinnön ja unionin kulttuurisen moninaisuuden tuntemusta, ja että koulutuksessa olisi opetettava digitaalisten oikeuksien ohella myös velvollisuuksia ja valistettava immateriaalioikeuksista sekä niillä suojattujen teosten kunnioittamisesta,

| AD. | ottaa huomioon, ettei tieto- ja viestintäteknologian alalla saavutettu teknologinen edistys millään tavoin muuta immateriaalioikeuksien suojelemisen perustarvetta, |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, ettei tieto- ja viestintäteknologian alalla saavutettu teknologinen edistys millään tavoin muuta immateriaalioikeuksien suojelemisen perustarvetta,

| AE. | katsoo, että tarvitaan näitä oikeuksia suojelevan oikeudellisen kehyksen parempaa noudattamista sekä lisäksi uudistuksia, jotka koskevat muun muassa kulttuuriteollisuuden lupajärjestelmien yksinkertaistamista, jotta voidaan hyödyntää tarjoutuvia uusia mahdollisuuksia täysimääräisesti mutta samalla myös taata tasapuolinen oikeuksien suojelujärjestelmä, jossa otetaan huomioon sekä luovan työn tekijöiden että kuluttajien edut, |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että tarvitaan näitä oikeuksia suojelevan oikeudellisen kehyksen parempaa noudattamista sekä lisäksi uudistuksia, jotka koskevat muun muassa kulttuuriteollisuuden lupajärjestelmien yksinkertaistamista, jotta voidaan hyödyntää tarjoutuvia uusia mahdollisuuksia täysimääräisesti mutta samalla myös taata tasapuolinen oikeuksien suojelujärjestelmä, jossa otetaan huomioon sekä luovan työn tekijöiden että kuluttajien edut,

| AF. | katsoo, että nykyaikainen unionin tavaramerkkijärjestelmä on tärkeä, jotta voidaan suojella eurooppalaisten yritysten muotoilun, luovan työn ja innovoinnin alalle tekemien investointien arvoa, |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että nykyaikainen unionin tavaramerkkijärjestelmä on tärkeä, jotta voidaan suojella eurooppalaisten yritysten muotoilun, luovan työn ja innovoinnin alalle tekemien investointien arvoa,

| AG. | katsoo, että kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle on taattava strategisia investointeja, muun muassa tarjoamalla niiden erityispiirteisiin ja tarpeisiin soveltuvaa rahoitusta, jotta ne voivat osallistua täysipainoisesti EU:n talouden vauhdittamiseen, |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle on taattava strategisia investointeja, muun muassa tarjoamalla niiden erityispiirteisiin ja tarpeisiin soveltuvaa rahoitusta, jotta ne voivat osallistua täysipainoisesti EU:n talouden vauhdittamiseen,

| AH. | ottaa huomioon kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden tärkeän tehtävän paikallisten ja alueellisten luovien keskusten kehittämisessä, koska ne tekevät alueista houkuttelevampia ja mahdollistavat paikallisen ja alueellisen talousrakenteeseen nivoutuvien yritystoiminnan ja työpaikkojen luomisen ja kehittämisen, uusien yritysten perustamiseen kannustamisen ja alueen profiilien kohottamisen, kulttuurialan ja luovan alan edistämisen sekä Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisen, edistämisen ja tehostamisen alue- ja paikallisviranomaisten kaltaisten toimijoiden avulla, |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden tärkeän tehtävän paikallisten ja alueellisten luovien keskusten kehittämisessä, koska ne tekevät alueista houkuttelevampia ja mahdollistavat paikallisen ja alueellisen talousrakenteeseen nivoutuvien yritystoiminnan ja työpaikkojen luomisen ja kehittämisen, uusien yritysten perustamiseen kannustamisen ja alueen profiilien kohottamisen, kulttuurialan ja luovan alan edistämisen sekä Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisen, edistämisen ja tehostamisen alue- ja paikallisviranomaisten kaltaisten toimijoiden avulla,

| AI. | ottaa huomioon eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) ja sen alueellisen toimintasuunnitelman, joka on hyväksytty ja jolle annetaan rahoitusta 2011–2013, |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) ja sen alueellisen toimintasuunnitelman, joka on hyväksytty ja jolle annetaan rahoitusta 2011–2013,

| AJ. | katsoo, että luovan teollisuuden yhteenliittymän roolia olisi tehostettava, |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että luovan teollisuuden yhteenliittymän roolia olisi tehostettava,

Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden rooli talouden vetureina Euroopan unionissa

| 1. | korostaa, että on tarpeen analysoida kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta ja niiden toiminnan vaikutusta unionin taloudelle yksilöimällä, määrittelemällä ja arvioimalla ne aloittain, jotta voidaan nostaa esille niiden erityispiirteet, ymmärtää paremmin niiden tavoitteita ja ongelmia sekä toteuttaa tehokkaampia toimia; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että on tarpeen analysoida kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta ja niiden toiminnan vaikutusta unionin taloudelle yksilöimällä, määrittelemällä ja arvioimalla ne aloittain, jotta voidaan nostaa esille niiden erityispiirteet, ymmärtää paremmin niiden tavoitteita ja ongelmia sekä toteuttaa tehokkaampia toimia;

| 2. | kehottaa komissiota pyrkimään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden parempaan määrittelyyn, jotta voidaan analysoida perusteellisesti niiden vaikutusta pitkän aikavälin kasvuun ja kansainväliseen kilpailukykyyn ja edistää tehokkaammin alan erityispiirteiden tunnustamista; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota pyrkimään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden parempaan määrittelyyn, jotta voidaan analysoida perusteellisesti niiden vaikutusta pitkän aikavälin kasvuun ja kansainväliseen kilpailukykyyn ja edistää tehokkaammin alan erityispiirteiden tunnustamista;

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan vankasti oman kulttuuriperintönsä suojelemiseen ja tukemiseen ja tunnustamaan, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kehittäminen edellyttää kahtalaista taloutta, jossa hyödynnetään sekä julkisia että yksityisiä investointeja; |
| --- | --- |

3.

kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan vankasti oman kulttuuriperintönsä suojelemiseen ja tukemiseen ja tunnustamaan, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kehittäminen edellyttää kahtalaista taloutta, jossa hyödynnetään sekä julkisia että yksityisiä investointeja;

| 4. | katsoo, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden olisi oltava alan talouden tarpeisiin räätälöidyn uuden eurooppalaisen poliittisen ohjelman ja digitalisoinnin keskipisteessä ja että tulevassa kulttuuria koskevassa ohjelmassa olisi otettava pragmaattisempaa ja kattavampaa lähestymistapaa soveltaen huomioon kulttuurialan ja luovan alan tarpeet digitaalisella aikakaudella; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden olisi oltava alan talouden tarpeisiin räätälöidyn uuden eurooppalaisen poliittisen ohjelman ja digitalisoinnin keskipisteessä ja että tulevassa kulttuuria koskevassa ohjelmassa olisi otettava pragmaattisempaa ja kattavampaa lähestymistapaa soveltaen huomioon kulttuurialan ja luovan alan tarpeet digitaalisella aikakaudella;

| 5. | toteaa, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus tuottavat huomattavasti synergiaa useiden muiden talouden alojen taloudellisten ja sosiaalisten innovaatioiden lähteenä; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus tuottavat huomattavasti synergiaa useiden muiden talouden alojen taloudellisten ja sosiaalisten innovaatioiden lähteenä;

| 6. | kehottaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan kulttuurialan ja luovan alan puitteiden kehityksen tukemiseksi, edistämiseksi ja helpottamiseksi kehittämällä jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välille edistyksellisemmän yhteistyöjärjestelmän, joka perustuu hyvien käytäntöjen jakamiseen; suosittelee, että komissio ottaa paikalliset ja alueelliset viranomaiset mukaan vihreän kirjan seurantaprosessiin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan kulttuurialan ja luovan alan puitteiden kehityksen tukemiseksi, edistämiseksi ja helpottamiseksi kehittämällä jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välille edistyksellisemmän yhteistyöjärjestelmän, joka perustuu hyvien käytäntöjen jakamiseen; suosittelee, että komissio ottaa paikalliset ja alueelliset viranomaiset mukaan vihreän kirjan seurantaprosessiin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti;

| 7. | kehottaa ottaen huomioon kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden alati kasvavan merkityksen ja niiden vahvistamistavoitteen komissiota laatimaan valkoisen kirjan, joka on strategisesti merkittävä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisen kannalta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa ottaen huomioon kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden alati kasvavan merkityksen ja niiden vahvistamistavoitteen komissiota laatimaan valkoisen kirjan, joka on strategisesti merkittävä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisen kannalta;

Kasvatus, koulutus ja tietoisuuden lisääminen

| 8. | kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään taide- ja kulttuurikasvatuksen (jossa painotetaan erityisesti luovuutta) antamista kaiken ikäisille, perusopetuksesta korkea-asteen ja/tai ammatilliseen koulutukseen, ja kehittämään luovaa työtä tekevien yrittäjävalmiuksia myös elinikäisen oppimisen puitteissa etenkin kun otetaan huomioon sen asema luovuutta ja tietotekniikan hyvää käyttöä koskevassa valistamisessa ja immateriaalioikeuksien noudattamisessa; |
| --- | --- |

8.

kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään taide- ja kulttuurikasvatuksen (jossa painotetaan erityisesti luovuutta) antamista kaiken ikäisille, perusopetuksesta korkea-asteen ja/tai ammatilliseen koulutukseen, ja kehittämään luovaa työtä tekevien yrittäjävalmiuksia myös elinikäisen oppimisen puitteissa etenkin kun otetaan huomioon sen asema luovuutta ja tietotekniikan hyvää käyttöä koskevassa valistamisessa ja immateriaalioikeuksien noudattamisessa;

| 9. | korostaa sellaisen koulutuksen etuja, jossa kulttuurin ja taiteen historian teoreettinen tietämys yhdistyy soveltavaan taiteelliseen työhön ja kulttuuristen hyödykkeiden hallintaan, esimerkiksi yrityksissä ja työpajoissa, ja jonka avulla pyritään lisäämään sekä teoreettisia että käytännön taitoja; |
| --- | --- |

9.

korostaa sellaisen koulutuksen etuja, jossa kulttuurin ja taiteen historian teoreettinen tietämys yhdistyy soveltavaan taiteelliseen työhön ja kulttuuristen hyödykkeiden hallintaan, esimerkiksi yrityksissä ja työpajoissa, ja jonka avulla pyritään lisäämään sekä teoreettisia että käytännön taitoja;

| 10. | pitää tärkeänä koulutusohjelmia, joissa keskitytään ammatilliseen koulutukseen, ideoiden kehittämiseen ja tarinankerrontaan, e-taitoihin, teknisiin taitoihin sekä yrittäjä- ja markkinointitaitoihin, mukaan luettuna sosiaalisten verkostojen käyttö, sekä työntekijöiden taitoihin; |
| --- | --- |

10.

pitää tärkeänä koulutusohjelmia, joissa keskitytään ammatilliseen koulutukseen, ideoiden kehittämiseen ja tarinankerrontaan, e-taitoihin, teknisiin taitoihin sekä yrittäjä- ja markkinointitaitoihin, mukaan luettuna sosiaalisten verkostojen käyttö, sekä työntekijöiden taitoihin;

| 11. | korostaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden sekä yliopistojen, tutkimuskeskusten, taidekoulujen ja taidealan laitosten läheisen yhteistyön ja vuoropuhelun potentiaalia yhteisten koulutusohjelmien ja elinikäisten oppimismahdollisuuksien tarjoamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

11.

korostaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden sekä yliopistojen, tutkimuskeskusten, taidekoulujen ja taidealan laitosten läheisen yhteistyön ja vuoropuhelun potentiaalia yhteisten koulutusohjelmien ja elinikäisten oppimismahdollisuuksien tarjoamisen yhteydessä;

| 12. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa hankitut pätevyydet on tunnustettava pikaisesti, jotta voidaan edistää opiskelijoiden ja luennoitsijoiden liikkuvuutta ja kehittää edelleen taiteilijoiden ja luovaa työtä tekevien koulutus- ja työssä oppimisen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa hankitut pätevyydet on tunnustettava pikaisesti, jotta voidaan edistää opiskelijoiden ja luennoitsijoiden liikkuvuutta ja kehittää edelleen taiteilijoiden ja luovaa työtä tekevien koulutus- ja työssä oppimisen mahdollisuuksia;

| 13. | kehottaa komissiota kääntymään jäsenvaltioiden puoleen, jotta ammattitutkintojen ja koulutusohjelmien vastavuoroista tunnustamista laajennetaan kattamaan erityisesti kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden edellyttämä uusi osaaminen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota kääntymään jäsenvaltioiden puoleen, jotta ammattitutkintojen ja koulutusohjelmien vastavuoroista tunnustamista laajennetaan kattamaan erityisesti kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden edellyttämä uusi osaaminen;

| 14. | pyytää komissiota edistämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden sekä koulutuksen ja jatkokoulutuksen (mukaanlukien työssä oppiminen) yhteisiä tutkimuksia ja kumppanuusohjelmia siten, että kansalaisille tarjotaan luovia taitoja ja monikulttuurisuustaitoja, edistetään uusien luovien menetelmien ja työkalujen käyttöä koulutuksessa, vahvistetaan elinikäistä koulutusta erityisesti Euroopan sosiaalirahaston kautta ottaen huomioon tämän alan nopeat teknologiset muutokset, ja toisaalta uudistamaan kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta tutkimuksen ja koulutuksen avulla; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota edistämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden sekä koulutuksen ja jatkokoulutuksen (mukaanlukien työssä oppiminen) yhteisiä tutkimuksia ja kumppanuusohjelmia siten, että kansalaisille tarjotaan luovia taitoja ja monikulttuurisuustaitoja, edistetään uusien luovien menetelmien ja työkalujen käyttöä koulutuksessa, vahvistetaan elinikäistä koulutusta erityisesti Euroopan sosiaalirahaston kautta ottaen huomioon tämän alan nopeat teknologiset muutokset, ja toisaalta uudistamaan kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta tutkimuksen ja koulutuksen avulla;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden ammattihenkilöille erityisesti räätälöityä johtaja-, liiketoiminta- ja yrittäjäkoulutusta siten, että he saavat viestintä- ja yrittäjyystaidot, joita vaaditaan kaiken aikaa kehittyvässä sosioekonomisessa ympäristössä; ottaa huomioon audiovisuaalisella alalla toteutetusta Media-ohjelmasta saadut myönteiset koulutusta ja johtamista koskevat kokemukset ja toivoo, että kulttuuria koskeva ohjelma varustettaisiin samoilla välineillä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden ammattihenkilöille erityisesti räätälöityä johtaja-, liiketoiminta- ja yrittäjäkoulutusta siten, että he saavat viestintä- ja yrittäjyystaidot, joita vaaditaan kaiken aikaa kehittyvässä sosioekonomisessa ympäristössä; ottaa huomioon audiovisuaalisella alalla toteutetusta Media-ohjelmasta saadut myönteiset koulutusta ja johtamista koskevat kokemukset ja toivoo, että kulttuuria koskeva ohjelma varustettaisiin samoilla välineillä;

| 16. | ehdottaa Erasmus- ja Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmissa toteutettavia pilottihankkeita, joilla mahdollistetaan yliopistojen ja yritysten tiiviimpi yhteistyö kulttuurialalla ja luovalla alalla; |
| --- | --- |

16.

ehdottaa Erasmus- ja Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmissa toteutettavia pilottihankkeita, joilla mahdollistetaan yliopistojen ja yritysten tiiviimpi yhteistyö kulttuurialalla ja luovalla alalla;

| 17. | korostaa, että on tarpeen välittää tekniikoita ja taitotietoa ja että on hyödyllistä tehostaa oppimista, perustaa kulttuurialan ja luovan alan ammattikoulutusohjelmia, käyttää paremmin nykyisiä ohjelmia ja opetusohjelmia ja tarjota niissä monialaista opetusta, siten että painotetaan oppilaitosten, opiskelijoiden, kulttuurialan ja luovan alan ammattilaisten sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivien kaikenkokoisten yritysten, käsityöläisten sekä rahoituslaitosten yhteistyötä ja kumppanuuksia; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että on tarpeen välittää tekniikoita ja taitotietoa ja että on hyödyllistä tehostaa oppimista, perustaa kulttuurialan ja luovan alan ammattikoulutusohjelmia, käyttää paremmin nykyisiä ohjelmia ja opetusohjelmia ja tarjota niissä monialaista opetusta, siten että painotetaan oppilaitosten, opiskelijoiden, kulttuurialan ja luovan alan ammattilaisten sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivien kaikenkokoisten yritysten, käsityöläisten sekä rahoituslaitosten yhteistyötä ja kumppanuuksia;

| 18. | tunnustaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden merkityksen eurooppalaisen sisällön kehittymisen edistämisessä ja jäsenvaltioiden kulttuurisen lähentymisen ja niiden kansojen tiiviimpien suhteiden edistämisessä; |
| --- | --- |

18.

tunnustaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden merkityksen eurooppalaisen sisällön kehittymisen edistämisessä ja jäsenvaltioiden kulttuurisen lähentymisen ja niiden kansojen tiiviimpien suhteiden edistämisessä;

| 19. | korostaa, että kulttuurienvälinen oppiminen ja monikulttuurisuustaidot auttavat ihmisiä ymmärtämään muita kulttuureja ja edistävät siten sosiaalista osallisuutta; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että kulttuurienvälinen oppiminen ja monikulttuurisuustaidot auttavat ihmisiä ymmärtämään muita kulttuureja ja edistävät siten sosiaalista osallisuutta;

Työolot ja yrittäjyys

| 20. | tunnustaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden vaikutuksen, kilpailukyvyn ja tulevan potentiaalin Euroopan unionin kestävää kasvua edistävänä tekijänä, jolla saattaa olla ratkaiseva rooli EU:n talouden elvyttämisessä; |
| --- | --- |

20.

tunnustaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden vaikutuksen, kilpailukyvyn ja tulevan potentiaalin Euroopan unionin kestävää kasvua edistävänä tekijänä, jolla saattaa olla ratkaiseva rooli EU:n talouden elvyttämisessä;

| 21. | kehottaa komissiota tunnustamaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden eurooppalaisen talouden tuottavana osana ja etenkin niiden kyvyn tehdä talouden muista aloista kilpailukykyisempiä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota tunnustamaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden eurooppalaisen talouden tuottavana osana ja etenkin niiden kyvyn tehdä talouden muista aloista kilpailukykyisempiä;

| 22. | tähdentää, että on välttämätöntä tarkastella näiden alojen työolosuhteita sekä taloudellisia, sosiaalisia, oikeudellisia ja verotuksellisia näkökohtia ja erityisesti kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden yrittäjyysnäkökohtia sekä työoloja; |
| --- | --- |

22.

tähdentää, että on välttämätöntä tarkastella näiden alojen työolosuhteita sekä taloudellisia, sosiaalisia, oikeudellisia ja verotuksellisia näkökohtia ja erityisesti kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden yrittäjyysnäkökohtia sekä työoloja;

| 23. | korostaa tässä yhteydessä, että on torjuttava palkkasyrjintää ja parannettava työpaikkojen ja pätevyyksien välistä vastaavuutta; |
| --- | --- |

23.

korostaa tässä yhteydessä, että on torjuttava palkkasyrjintää ja parannettava työpaikkojen ja pätevyyksien välistä vastaavuutta;

| 24. | kehottaa siksi komissiota analysoimaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden vaikutuksia EU:n talouteen ja julkaisemaan suorituskyvyn arviointia koskevan oppaan molempien alojen työllisyyden ja vaurauden luomista varten; |
| --- | --- |

24.

kehottaa siksi komissiota analysoimaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden vaikutuksia EU:n talouteen ja julkaisemaan suorituskyvyn arviointia koskevan oppaan molempien alojen työllisyyden ja vaurauden luomista varten;

| 25. | korostaa, että on kehitettävä vahva kulttuurialan ja luovan alan yrittäjyyden henki paikallisella, alueellisella, kansallisella ja eurooppalaisella tasolla; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on kehitettävä vahva kulttuurialan ja luovan alan yrittäjyyden henki paikallisella, alueellisella, kansallisella ja eurooppalaisella tasolla;

| 26. | tähdentää, että on luotava optimaaliset olosuhteet nuorten vastavalmistuneiden ja ammattilaisten työllistymiselle alalla, edistettävä heidän mahdollisuuksiaan toimia yrittäjinä ja annettava heille koulutusta kulttuurimaailman ja luovan alan taloudellisista, verotuksellisista, rahoituksellisista ja teknisistä erityispiirteistä sekä viestinnän ja markkinoinnin, immateriaalioikeuksien sekä sukupolvien välisen tietämyksen siirron alalla; |
| --- | --- |

26.

tähdentää, että on luotava optimaaliset olosuhteet nuorten vastavalmistuneiden ja ammattilaisten työllistymiselle alalla, edistettävä heidän mahdollisuuksiaan toimia yrittäjinä ja annettava heille koulutusta kulttuurimaailman ja luovan alan taloudellisista, verotuksellisista, rahoituksellisista ja teknisistä erityispiirteistä sekä viestinnän ja markkinoinnin, immateriaalioikeuksien sekä sukupolvien välisen tietämyksen siirron alalla;

| 27. | kehottaa komissiota perustamaan monikielisen foorumin, jonka avulla kaikki kulttuurialan ja luovan alan ammattilaiset voivat verkostoitua unionin tasolla, jakaa kokemuksiaan, parhaita käytäntöjään ja asiantuntemustaan, toteuttaa ylikansallisia tai rajat ylittäviä yhteisiä hankkeita tai pilottihankkeita sekä saada kattavaa tietoa voimassa olevasta lainsäädännöstä (esimerkiksi tekijänoikeuksista ja sosiaalisista oikeuksista) ja rahoitusmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota perustamaan monikielisen foorumin, jonka avulla kaikki kulttuurialan ja luovan alan ammattilaiset voivat verkostoitua unionin tasolla, jakaa kokemuksiaan, parhaita käytäntöjään ja asiantuntemustaan, toteuttaa ylikansallisia tai rajat ylittäviä yhteisiä hankkeita tai pilottihankkeita sekä saada kattavaa tietoa voimassa olevasta lainsäädännöstä (esimerkiksi tekijänoikeuksista ja sosiaalisista oikeuksista) ja rahoitusmahdollisuuksista;

| 28. | kehottaa jälleen kerran komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden otsakkeeseen voittoa tuottamattomat järjestöt ja yhteiskunnallisen talouden toimijat – kuten osuus- ja yhteisötaloudesta 19. helmikuuta 2009 annetussa parlamentin päätöslauselmassa määritellään – koska ne toimivat kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kannalta merkittävillä aloilla ja mahdollistavat veroetuuksien hyväksymisen, lainojen helpon saatavuuden ja työllisyysturvan; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jälleen kerran komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden otsakkeeseen voittoa tuottamattomat järjestöt ja yhteiskunnallisen talouden toimijat – kuten osuus- ja yhteisötaloudesta 19. helmikuuta 2009 annetussa parlamentin päätöslauselmassa määritellään – koska ne toimivat kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kannalta merkittävillä aloilla ja mahdollistavat veroetuuksien hyväksymisen, lainojen helpon saatavuuden ja työllisyysturvan;

| 29. | pyytää komissiota vaalimaan ja kannattamaan kulttuuripalveluiden ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen toimia sekä yksityisiä aloitteita, joilla kehitetään luovaa ja solidaarista taloutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja vakiinnuttamaan hyviä käytänteitä, kuten alennetut hinnat, kulttuurisetelit ja ilmainen kulttuuritoiminta, joilla pyritään helpottamaan nuorten, näiden asemasta riippumatta (opiskelija, oppisopimuskoulutuksessa oleva, harjoittelija, työnhakija jne.), ja heikoimmassa asemassa olevien mahdollisuuksia päästä osalliseksi kulttuurista ja hyödyntää luovia sisältöjä; |
| --- | --- |

29.

pyytää komissiota vaalimaan ja kannattamaan kulttuuripalveluiden ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen toimia sekä yksityisiä aloitteita, joilla kehitetään luovaa ja solidaarista taloutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja vakiinnuttamaan hyviä käytänteitä, kuten alennetut hinnat, kulttuurisetelit ja ilmainen kulttuuritoiminta, joilla pyritään helpottamaan nuorten, näiden asemasta riippumatta (opiskelija, oppisopimuskoulutuksessa oleva, harjoittelija, työnhakija jne.), ja heikoimmassa asemassa olevien mahdollisuuksia päästä osalliseksi kulttuurista ja hyödyntää luovia sisältöjä;

Taiteilijoiden asema

| 30. | toistaa, että on vahvistettava eurooppalaisten taiteilijoiden asema, jotta taiteilijoille saataisiin tyydyttävät työskentelyolosuhteet, ja että on toteutettava asianmukaisia verotusjärjestelmiä, työn tekemisen oikeutta, sosiaaliturvaoikeuksia ja immateriaalioikeutta koskevia toimia, jotta taiteilijoiden liikkuvuus koko Euroopan unionissa toteutuu paremmin; |
| --- | --- |

30.

toistaa, että on vahvistettava eurooppalaisten taiteilijoiden asema, jotta taiteilijoille saataisiin tyydyttävät työskentelyolosuhteet, ja että on toteutettava asianmukaisia verotusjärjestelmiä, työn tekemisen oikeutta, sosiaaliturvaoikeuksia ja immateriaalioikeutta koskevia toimia, jotta taiteilijoiden liikkuvuus koko Euroopan unionissa toteutuu paremmin;

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä toimineet Unescon antaman taiteilijan asemaa koskevan suosituksen mukaisesti, toimimaan kyseisen suosituksen mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä toimineet Unescon antaman taiteilijan asemaa koskevan suosituksen mukaisesti, toimimaan kyseisen suosituksen mukaisesti;

Taideammatit

| 32. | muistuttaa, että taideammatit ovat eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja talouden pilareita, minkä vuoksi niiden säilyminen on varmistettava asianmukaisin järjestelyin osaamisen ja taitojen siirtämiseksi, kuten Euroopan kulttuuriteollisuutta koskevassa 10. huhtikuuta 2008 annetussa parlamentin päätöslauselmassa korostetaan; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että taideammatit ovat eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja talouden pilareita, minkä vuoksi niiden säilyminen on varmistettava asianmukaisin järjestelyin osaamisen ja taitojen siirtämiseksi, kuten Euroopan kulttuuriteollisuutta koskevassa 10. huhtikuuta 2008 annetussa parlamentin päätöslauselmassa korostetaan;

| 33. | toistaa, että tavoitteena on eräiden alojen erityisluonteen ja osaamisen siirtämisen varmistaminen erityisesti kulttuurialalla, luovalla alalla ja käsityöammattien alalla ja tietämyksen siirtämistä koskevien mekanismien varmistaminen; ehdottaa, että paikallisella, alueellisella ja territoriaalisella tasolla kannustetaan tietämyksen siirtämistä koskevien työpajojen perustamiseen erityisesti perinteisellä luovalla alalla; |
| --- | --- |

33.

toistaa, että tavoitteena on eräiden alojen erityisluonteen ja osaamisen siirtämisen varmistaminen erityisesti kulttuurialalla, luovalla alalla ja käsityöammattien alalla ja tietämyksen siirtämistä koskevien mekanismien varmistaminen; ehdottaa, että paikallisella, alueellisella ja territoriaalisella tasolla kannustetaan tietämyksen siirtämistä koskevien työpajojen perustamiseen erityisesti perinteisellä luovalla alalla;

| 34. | korostaa, että kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta koskeva taloudellinen malli, mukaan luettuina sitä edustavat luksustuotteet, perustuu innovoinnille, jatkuvalle luovuudelle, kuluttajien tuntemalle luottamukselle ja investoinnille usein laadukasta ja ainutlaatuista osaamista edellyttäviin työpaikkoihin; kehottaa komissiota tukemaan tämän taloudellisen mallin kestävyyttä kulttuuriteollisuuteen ja luovan alan teollisuuteen vaikuttavissa ehdotuksissaan kehittämällä niiden erityispiirteisiin mukautettua sääntelykehystä etenkin teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen alalla; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta koskeva taloudellinen malli, mukaan luettuina sitä edustavat luksustuotteet, perustuu innovoinnille, jatkuvalle luovuudelle, kuluttajien tuntemalle luottamukselle ja investoinnille usein laadukasta ja ainutlaatuista osaamista edellyttäviin työpaikkoihin; kehottaa komissiota tukemaan tämän taloudellisen mallin kestävyyttä kulttuuriteollisuuteen ja luovan alan teollisuuteen vaikuttavissa ehdotuksissaan kehittämällä niiden erityispiirteisiin mukautettua sääntelykehystä etenkin teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen alalla;

| 35. | korostaa, että vaarana on työvoimapula erityisosaamista edellyttävillä aloilla tai hyvin erityisillä aloilla, joilla edistetään Euroopan unionin kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden säilymistä, ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteistyössä yritysten kanssa tarvittavat toimet, joilla varmistetaan näiden ainutlaatuisten taitojen vaaliminen ja helpotetaan näille aloille erikoistuvien uusien taiteilijoiden ja työntekijöiden kouluttamista; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että vaarana on työvoimapula erityisosaamista edellyttävillä aloilla tai hyvin erityisillä aloilla, joilla edistetään Euroopan unionin kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden säilymistä, ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan yhteistyössä yritysten kanssa tarvittavat toimet, joilla varmistetaan näiden ainutlaatuisten taitojen vaaliminen ja helpotetaan näille aloille erikoistuvien uusien taiteilijoiden ja työntekijöiden kouluttamista;

Teosten levittämisen edistäminen digitaalisella aikakaudella

| 36. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään teosten levittämistä ja kiertoa koko EU:ssa; |
| --- | --- |

36.

kannustaa jäsenvaltioita edistämään teosten levittämistä ja kiertoa koko EU:ssa;

| 37. | myöntää, että teknologisen tuotannon ohella on edistettävä myös hallinnointiprosessien ja itse hankkeiden kehittämistä, jakelua ja markkinointia koskevia innovaatioita; |
| --- | --- |

37.

myöntää, että teknologisen tuotannon ohella on edistettävä myös hallinnointiprosessien ja itse hankkeiden kehittämistä, jakelua ja markkinointia koskevia innovaatioita;

| 38. | pyytää komissiota harkitsemaan, voitaisiinko ottaa käyttöön erityistoimia ja asianmukaisia välineitä, joilla tuettaisiin ja kehitettäisiin eurooppalaista kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta, erityisesti pk-yrityksiä, ja joiden avulla voitaisiin parantaa kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen luomista, tuotantoa, edistämistä ja jakelua; |
| --- | --- |

38.

pyytää komissiota harkitsemaan, voitaisiinko ottaa käyttöön erityistoimia ja asianmukaisia välineitä, joilla tuettaisiin ja kehitettäisiin eurooppalaista kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta, erityisesti pk-yrityksiä, ja joiden avulla voitaisiin parantaa kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen luomista, tuotantoa, edistämistä ja jakelua;

| 39. | tähdentää, että internet saattaa tarjota todellisen mahdollisuuden eurooppalaisten teosten ja erityisesti audiovisuaalisten teosten parempaan levittämiseen ja jakamiseen terveen kilpailun olosuhteissa, joissa torjutaan tehokkaasti suojeltujen teosten laitonta tarjontaa ja joissa voidaan palkita rahallisesti uusin tavoin luovan työn tekijöitä siten, että he pääsevät osallisiksi teostensa menestymisestä; |
| --- | --- |

39.

tähdentää, että internet saattaa tarjota todellisen mahdollisuuden eurooppalaisten teosten ja erityisesti audiovisuaalisten teosten parempaan levittämiseen ja jakamiseen terveen kilpailun olosuhteissa, joissa torjutaan tehokkaasti suojeltujen teosten laitonta tarjontaa ja joissa voidaan palkita rahallisesti uusin tavoin luovan työn tekijöitä siten, että he pääsevät osallisiksi teostensa menestymisestä;

| 40. | kehottaa komissiota varmistamaan, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (11) 13 artikla pannaan tinkimättä täytäntöön, koska siinä säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että tilattavilla audiovisuaalisilla mediapalveluilla edistetään eurooppalaisten teosten tuotantoa ja saatavuutta ja että jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle tämän säännöksen täytäntöönpanosta viimeistään vuoteen 2012 mennessä; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota varmistamaan, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (11) 13 artikla pannaan tinkimättä täytäntöön, koska siinä säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että tilattavilla audiovisuaalisilla mediapalveluilla edistetään eurooppalaisten teosten tuotantoa ja saatavuutta ja että jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle tämän säännöksen täytäntöönpanosta viimeistään vuoteen 2012 mennessä;

| 41. | korostaa, että eurooppalaisten teosten ja ohjelmistojen levittämisen ja liikkuvuuden parantamiseksi on otettava käyttöön aloitteita, joilla pyritään parantamaan ja edistämään eurooppalaisten kulttuuriteosten kääntämistä, jälkiäänitystä, tekstitystä ja digitalisointia, ja kehitettävä näiden alojen erityistoimia uuden sukupolven MEDIA- ja Kulttuuri-ohjelmien puitteissa kaudella 2014–2020; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että eurooppalaisten teosten ja ohjelmistojen levittämisen ja liikkuvuuden parantamiseksi on otettava käyttöön aloitteita, joilla pyritään parantamaan ja edistämään eurooppalaisten kulttuuriteosten kääntämistä, jälkiäänitystä, tekstitystä ja digitalisointia, ja kehitettävä näiden alojen erityistoimia uuden sukupolven MEDIA- ja Kulttuuri-ohjelmien puitteissa kaudella 2014–2020;

| 42. | kehottaa komissiota kannustamaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kasvuun, etenkin internetissä, ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla varmistetaan, että kaikki sidosryhmät jakavat yhtäläisesti vastuun tuotteiden ja palvelujen suojelemisesta digitaalisessa ympäristössä, jotta kuluttajat luottaisivat paremmin reaaliaikaisiin palveluihin; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota kannustamaan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kasvuun, etenkin internetissä, ja toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla varmistetaan, että kaikki sidosryhmät jakavat yhtäläisesti vastuun tuotteiden ja palvelujen suojelemisesta digitaalisessa ympäristössä, jotta kuluttajat luottaisivat paremmin reaaliaikaisiin palveluihin;

| 43. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön oikeudellisen kehyksen, jolla varmistetaan, että kaupallista ja epäkaupallista digitaalista maailmaa kohtaan tunnetaan lujaa luottamusta siten, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus sekä kuluttajat voivat hyödyntää täysipainoisesti digitaalisen jakelun kanavia pelkäämättä joutumista harhaanjohtavien tai vilpillisten käytäntöjen uhreiksi; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön oikeudellisen kehyksen, jolla varmistetaan, että kaupallista ja epäkaupallista digitaalista maailmaa kohtaan tunnetaan lujaa luottamusta siten, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus sekä kuluttajat voivat hyödyntää täysipainoisesti digitaalisen jakelun kanavia pelkäämättä joutumista harhaanjohtavien tai vilpillisten käytäntöjen uhreiksi;

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan erityisesti kirjastojen roolia kulttuurin levittämisen instituutioina ja vuoropuhelun foorumeina; katsoo, että kirjastoille ja koulutus- ja kulttuurialalle olisi annettava vastuu digitaaliseen aikakauteen siirtymisestä ja resurssit tämän toteuttamiseen; muistuttaa, että tässä on kyse kiireellisestä prosessista, koska nykyisellään eurooppalaisilla kirjastoilla on hyvin rajalliset resurssit siirtyä tyydyttävästi digitaalisten tiedotusvälineiden käyttöön; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan erityisesti kirjastojen roolia kulttuurin levittämisen instituutioina ja vuoropuhelun foorumeina; katsoo, että kirjastoille ja koulutus- ja kulttuurialalle olisi annettava vastuu digitaaliseen aikakauteen siirtymisestä ja resurssit tämän toteuttamiseen; muistuttaa, että tässä on kyse kiireellisestä prosessista, koska nykyisellään eurooppalaisilla kirjastoilla on hyvin rajalliset resurssit siirtyä tyydyttävästi digitaalisten tiedotusvälineiden käyttöön;

| 45. | pitää erityisen tärkeänä laajentaa Euroopan digitaalista kirjastoa ja kehittää siitä Euroopan kulttuuriperinnön, kollektiivisen muistin ja luovuuden polttopiste sekä lähtökohta koulutukseen, kulttuuriin, innovaatioon ja yrittäjyyteen liittyvälle toiminnalle; muistuttaa, että taidetta koskeva vaihtotoiminta on yksi eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja talouden peruspilareista ja että sen jatkuvuus on siksi varmistettava asianmukaisin järjestelyin osaamisen ja taitojen siirtämiseksi; |
| --- | --- |

45.

pitää erityisen tärkeänä laajentaa Euroopan digitaalista kirjastoa ja kehittää siitä Euroopan kulttuuriperinnön, kollektiivisen muistin ja luovuuden polttopiste sekä lähtökohta koulutukseen, kulttuuriin, innovaatioon ja yrittäjyyteen liittyvälle toiminnalle; muistuttaa, että taidetta koskeva vaihtotoiminta on yksi eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja talouden peruspilareista ja että sen jatkuvuus on siksi varmistettava asianmukaisin järjestelyin osaamisen ja taitojen siirtämiseksi;

| 46. | korostaa, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden perinteisen toiminnan, kuten kirjojen julkaisemisen, myynnin ja painettujen tiedotusvälineiden, haasteisiin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden perinteisen toiminnan, kuten kirjojen julkaisemisen, myynnin ja painettujen tiedotusvälineiden, haasteisiin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota;

| 47. | kehottaa komissiota toteuttamaan aloitteita digitaalisen lukutaidon edistämiseksi ja lisäämiseksi ottaen huomioon, että julkaisutoiminnassa on siirrytty enenevässä määrin digitaalisen sisällön tuotantoon ja jakeluun; korostaa, että julkaisijat olisi otettava tiiviisti mukaan digitaalisen median lukutaitoa koskeviin aloitteisiin; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota toteuttamaan aloitteita digitaalisen lukutaidon edistämiseksi ja lisäämiseksi ottaen huomioon, että julkaisutoiminnassa on siirrytty enenevässä määrin digitaalisen sisällön tuotantoon ja jakeluun; korostaa, että julkaisijat olisi otettava tiiviisti mukaan digitaalisen median lukutaitoa koskeviin aloitteisiin;

Kohti kulttuurialan ja luovan alan sisältöjen sisämarkkinoita

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota luomaan eurooppalaiset digitaalialan sisämarkkinat ja mekanismeja, joilla annetaan kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle teknistä ja taloudellista tukea, jotta kulttuuriperintö voidaan saattaa digitaaliseen muotoon, sekä ottamaan käyttöön yhteiset unionin standardit; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota luomaan eurooppalaiset digitaalialan sisämarkkinat ja mekanismeja, joilla annetaan kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle teknistä ja taloudellista tukea, jotta kulttuuriperintö voidaan saattaa digitaaliseen muotoon, sekä ottamaan käyttöön yhteiset unionin standardit;

| 49. | korostaa, että digitaalistrategian pikainen täytäntöönpano ja menestys ovat tärkeitä, jotta kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus voivat hyötyä täysimääräisesti laajat alueet kattavien nopeiden laajakaistapalvelujen ja uuden langattoman tekniikan tarjoamista mahdollisuuksista ja mukautua niihin; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että digitaalistrategian pikainen täytäntöönpano ja menestys ovat tärkeitä, jotta kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus voivat hyötyä täysimääräisesti laajat alueet kattavien nopeiden laajakaistapalvelujen ja uuden langattoman tekniikan tarjoamista mahdollisuuksista ja mukautua niihin;

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin kulttuurialan ja luovan alan verkkosisältöjen sisämarkkinoiden perustamiseksi unioniin ja takaamaan näiden sisältöjen saatavuuden unionin kansalaisille ja oikeuksien haltijoiden suojan ja kohtuulliset korvaukset sekä luovan työn kaikkien rahoituskanavien vahvistamisen; |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin kulttuurialan ja luovan alan verkkosisältöjen sisämarkkinoiden perustamiseksi unioniin ja takaamaan näiden sisältöjen saatavuuden unionin kansalaisille ja oikeuksien haltijoiden suojan ja kohtuulliset korvaukset sekä luovan työn kaikkien rahoituskanavien vahvistamisen;

| 51. | kehottaa komissiota tukemaan kulttuurialalla ja luovalla alalla uusia ja innovoivia taloudellisia malleja, jotka on mukautettu globalisaation vaikutuksiin ja digitaalisesta aikakaudesta johtuviin haasteisiin, erityisesti mitä tulee sisältöteollisuuteen; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota tukemaan kulttuurialalla ja luovalla alalla uusia ja innovoivia taloudellisia malleja, jotka on mukautettu globalisaation vaikutuksiin ja digitaalisesta aikakaudesta johtuviin haasteisiin, erityisesti mitä tulee sisältöteollisuuteen;

| 52. | korostaa, että yhteentoimivuus ja standardit ovat tärkeitä uusien järjestelmäalustojen ja laitteistojen tasa-arvoisten käyttömahdollisuuksien luomisen kannalta; kehottaa komissiota edistämään järjestelmäalustojen välistä yhteentoimivuutta, kehittämään standardeja, joilla autetaan luomaan innovointia suosivat markkinat, sekä välttämään järjestelmiä, joilla saatetaan rajoittaa monipuolisen sisällön käyttömahdollisuuksia; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että yhteentoimivuus ja standardit ovat tärkeitä uusien järjestelmäalustojen ja laitteistojen tasa-arvoisten käyttömahdollisuuksien luomisen kannalta; kehottaa komissiota edistämään järjestelmäalustojen välistä yhteentoimivuutta, kehittämään standardeja, joilla autetaan luomaan innovointia suosivat markkinat, sekä välttämään järjestelmiä, joilla saatetaan rajoittaa monipuolisen sisällön käyttömahdollisuuksia;

| 53. | kehottaa komissiota edistämään avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja avointen standardien käyttöä, levittämistä ja kehittämistä ottaen huomioon, että niihin liittyy innovointia, luovuutta, tiedonlevitystä ja työpaikkojen luomista koskevia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota edistämään avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja avointen standardien käyttöä, levittämistä ja kehittämistä ottaen huomioon, että niihin liittyy innovointia, luovuutta, tiedonlevitystä ja työpaikkojen luomista koskevia mahdollisuuksia;

| 54. | panee merkille, että kulttuurialan ja luovan alan markkinoiden pirstaleisuus johtuu osittain kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja kuluttajien kielimieltymyksistä; |
| --- | --- |

54.

panee merkille, että kulttuurialan ja luovan alan markkinoiden pirstaleisuus johtuu osittain kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja kuluttajien kielimieltymyksistä;

| 55. | korostaa, että on pohdittava parasta tapaa, jolla sääntelykehys, erityisesti kilpailusäännöt, olisi sovitettava kulttuurialan erityispiirteisiin, jotta taataan kulttuurinen moninaisuus ja monipuolisten ja laadukkaiden kulttuurisisältöjen ja -palvelujen saatavuus kuluttajille; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että on pohdittava parasta tapaa, jolla sääntelykehys, erityisesti kilpailusäännöt, olisi sovitettava kulttuurialan erityispiirteisiin, jotta taataan kulttuurinen moninaisuus ja monipuolisten ja laadukkaiden kulttuurisisältöjen ja -palvelujen saatavuus kuluttajille;

| 56. | huomauttaa, että verkkokauppa ja Internet kehittyvät sellaista tahtia että "teknologiasukupolvet" ovat aina vain lyhyempiä; uskoo tämän vuoksi, että olisi yritettävä varmistaa, että EU:n lainsäädäntö vastaisi nykyisiä yhteiskunnallisia ja kaupallisia vaatimuksia, jotta lainsäädännöstä ei tulisi hyödytöntä siksi, että se laahaa jäljessä, ja jotta se ei estäisi Euroopan unionin jäsenvaltioiden kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien hyödyntämistä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

56.

huomauttaa, että verkkokauppa ja Internet kehittyvät sellaista tahtia että "teknologiasukupolvet" ovat aina vain lyhyempiä; uskoo tämän vuoksi, että olisi yritettävä varmistaa, että EU:n lainsäädäntö vastaisi nykyisiä yhteiskunnallisia ja kaupallisia vaatimuksia, jotta lainsäädännöstä ei tulisi hyödytöntä siksi, että se laahaa jäljessä, ja jotta se ei estäisi Euroopan unionin jäsenvaltioiden kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien hyödyntämistä täysimääräisesti;

| 57. | korostaa, että olisi tutkittava optimaalisia edellytyksiä tämän alan sisämarkkinoiden kehittämiseksi, eritoten verotukselliselta kannalta, esimerkiksi tekijänoikeustulojen ennakonpidätysten osalta sallimalla alennetun alv-kannan soveltaminen verkossa tai sen ulkopuolella tarjottaviin kulttuurihyödykkeisiin ja -palveluihin, jotta edistetään niiden leviämistä; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että olisi tutkittava optimaalisia edellytyksiä tämän alan sisämarkkinoiden kehittämiseksi, eritoten verotukselliselta kannalta, esimerkiksi tekijänoikeustulojen ennakonpidätysten osalta sallimalla alennetun alv-kannan soveltaminen verkossa tai sen ulkopuolella tarjottaviin kulttuurihyödykkeisiin ja -palveluihin, jotta edistetään niiden leviämistä;

| 58. | korostaa, että alv-säännöt ja helposti käytettävien maksumenetelmien puute verkkomyynnissä ovat myös esteenä sisämarkkinoiden tarkoituksenmukaiselle toiminnalle ja niihin on puututtava kiireesti; |
| --- | --- |

58.

korostaa, että alv-säännöt ja helposti käytettävien maksumenetelmien puute verkkomyynnissä ovat myös esteenä sisämarkkinoiden tarkoituksenmukaiselle toiminnalle ja niihin on puututtava kiireesti;

| 59. | kehottaa siksi komissiota esittämään mahdollisimman pian konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia näiden kysymysten ratkaisemiseksi, jotta sisämarkkinoiden kehityksen ja etenkin sähköistä ympäristöä koskevat nykyiset esteet voidaan purkaa siten, että otetaan samalla huomioon kuluttajien kysyntä ja kulttuurinen monimuotoisuus; |
| --- | --- |

59.

kehottaa siksi komissiota esittämään mahdollisimman pian konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia näiden kysymysten ratkaisemiseksi, jotta sisämarkkinoiden kehityksen ja etenkin sähköistä ympäristöä koskevat nykyiset esteet voidaan purkaa siten, että otetaan samalla huomioon kuluttajien kysyntä ja kulttuurinen monimuotoisuus;

| 60. | kehottaa eurooppalaisen digitaalistrategian lippulaivahankkeeseen viitaten harkitsemaan, olisiko Euroopan sähköistä julkaisutoimintaa mukautettava kilpailusta aiheutuviin haasteisiin luomalla olosuhteet, jotka ovat otolliset järjestelmien ja laitteiden yhteentoimivuudelle ja oikeudenmukaiselle kilpailulle; |
| --- | --- |

60.

kehottaa eurooppalaisen digitaalistrategian lippulaivahankkeeseen viitaten harkitsemaan, olisiko Euroopan sähköistä julkaisutoimintaa mukautettava kilpailusta aiheutuviin haasteisiin luomalla olosuhteet, jotka ovat otolliset järjestelmien ja laitteiden yhteentoimivuudelle ja oikeudenmukaiselle kilpailulle;

Immateriaalioikeudet

| 61. | korostaa, että immateriaalioikeudet ovat luovan alan yritysten keskeinen pääoma ja kannustin yksilölliseen luovuuteen sekä investointi luovaan työhön; kehottaa siksi perustamaan ohjelmia, joilla kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta autetaan mukautumaan digitaaliseen muutokseen uusilla verkkopalveluilla, jotka perustuvat tekijänoikeuksien edistämisen uusiin muotoihin; kehottaa lisäksi kehittämään tasapainoisen sääntelykehyksen, joka kattaa immateriaalioikeuksien suojelun ja täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että immateriaalioikeudet ovat luovan alan yritysten keskeinen pääoma ja kannustin yksilölliseen luovuuteen sekä investointi luovaan työhön; kehottaa siksi perustamaan ohjelmia, joilla kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta autetaan mukautumaan digitaaliseen muutokseen uusilla verkkopalveluilla, jotka perustuvat tekijänoikeuksien edistämisen uusiin muotoihin; kehottaa lisäksi kehittämään tasapainoisen sääntelykehyksen, joka kattaa immateriaalioikeuksien suojelun ja täytäntöönpanon;

| 62. | korostaa tarvetta varmistaa immateriaalioikeuksien tehokas täytäntöönpano sekä sähköisessä että muussa ympäristössä ja painottaa, että tässä yhteydessä kaikkia toimenpiteitä olisi arvioitava huolellisesti, jotta voidaan taata niiden tehokkuus, oikeasuhteisuus ja yhdenmukaisuus Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa; |
| --- | --- |

62.

korostaa tarvetta varmistaa immateriaalioikeuksien tehokas täytäntöönpano sekä sähköisessä että muussa ympäristössä ja painottaa, että tässä yhteydessä kaikkia toimenpiteitä olisi arvioitava huolellisesti, jotta voidaan taata niiden tehokkuus, oikeasuhteisuus ja yhdenmukaisuus Euroopan unionin perusoikeuskirjan kanssa;

| 63. | kehottaa komissiota mukauttamaan tekijänoikeuksia digitaaliseen aikakauteen, jotta kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa voidaan hyödyntää digitaalisen teknologian ja tiedotusvälineiden lähentymisestä saatavia etuja, harkitsemaan erityisiä tapoja luovan sisällön ja arkistoidun materiaalin käytön helpottamiseksi ja yksinkertaisia yhden luukun järjestelmiä oikeuksien selvittämistä varten; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota mukauttamaan tekijänoikeuksia digitaaliseen aikakauteen, jotta kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa voidaan hyödyntää digitaalisen teknologian ja tiedotusvälineiden lähentymisestä saatavia etuja, harkitsemaan erityisiä tapoja luovan sisällön ja arkistoidun materiaalin käytön helpottamiseksi ja yksinkertaisia yhden luukun järjestelmiä oikeuksien selvittämistä varten;

| 64. | korostaa tässä yhteydessä Euroopan luovaa alaa ja digitaalista taloutta kehittävien keräysyhteisöjen keskeistä roolia ja kehottaa oikeuksien yhteishallinnointia koskevan puitedirektiivin yhteydessä komissiota ottamaan käyttöön oikeudellisen kehyksen yhteisvalvontajärjestöjä ja tekijänoikeuksien muodostaman kokonaisuuden uudelleenjärjestelyä varten; |
| --- | --- |

64.

korostaa tässä yhteydessä Euroopan luovaa alaa ja digitaalista taloutta kehittävien keräysyhteisöjen keskeistä roolia ja kehottaa oikeuksien yhteishallinnointia koskevan puitedirektiivin yhteydessä komissiota ottamaan käyttöön oikeudellisen kehyksen yhteisvalvontajärjestöjä ja tekijänoikeuksien muodostaman kokonaisuuden uudelleenjärjestelyä varten;

| 65. | kehottaa komissiota mahdollistamaan sellaisen yleiseurooppalaisen lisensointijärjestelmän, joka perustuu nykyisille monialaisille mallien lisensiointia koskeville yksittäisille ja kollektiivisille oikeuksille ja jolla helpotetaan sisällöltään laajojen palvelujen käynnistämistä ja tehostetaan siten laillista reaaliaikaisten kulttuurisisältöjen saatavuutta; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota mahdollistamaan sellaisen yleiseurooppalaisen lisensointijärjestelmän, joka perustuu nykyisille monialaisille mallien lisensiointia koskeville yksittäisille ja kollektiivisille oikeuksille ja jolla helpotetaan sisällöltään laajojen palvelujen käynnistämistä ja tehostetaan siten laillista reaaliaikaisten kulttuurisisältöjen saatavuutta;

| 66. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään parhaiden käytänteiden vaihtoa sellaisten tehokkaiden menetelmien osalta, joilla annetaan yleisölle lisätietoa immateriaalioikeuksien rikkomisen vaikutuksista; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään parhaiden käytänteiden vaihtoa sellaisten tehokkaiden menetelmien osalta, joilla annetaan yleisölle lisätietoa immateriaalioikeuksien rikkomisen vaikutuksista;

| 67. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä sidosryhmien kanssa järjestämään Euroopan tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla erityisesti Euroopan nuorille kuluttajille suunnatun valistuskampanjan immateriaalioikeuksista; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä sidosryhmien kanssa järjestämään Euroopan tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla erityisesti Euroopan nuorille kuluttajille suunnatun valistuskampanjan immateriaalioikeuksista;

| 68. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan vilpillisiä kaupallisia käytänteitä ja immateriaalioikeuksien loukkauksia, joiden uhreiksi kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa toimivat voivat sekä reaalitaloudessa että digitaalisessa taloudessa joutua; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan vilpillisiä kaupallisia käytänteitä ja immateriaalioikeuksien loukkauksia, joiden uhreiksi kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa toimivat voivat sekä reaalitaloudessa että digitaalisessa taloudessa joutua;

| 69. | korostaa, että on tarpeen viimein puuttua näkörajoitteisten ja muiden lukemisesteisten henkilöiden kirjapulaan; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita niiden vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaisesta velvoitteesta toteuttaa kaikki asiaankuuluvat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kulttuuriaineistot ovat vammaisten henkilöiden saatavilla käyttökelpoisessa muodossa, ja varmistaa, että immateriaalioikeuksia suojaava lainsäädäntö ei muodosta kohtuutonta tai syrjivää kulttuuriaineistojen saatavuuden estettä vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että on tarpeen viimein puuttua näkörajoitteisten ja muiden lukemisesteisten henkilöiden kirjapulaan; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita niiden vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen mukaisesta velvoitteesta toteuttaa kaikki asiaankuuluvat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kulttuuriaineistot ovat vammaisten henkilöiden saatavilla käyttökelpoisessa muodossa, ja varmistaa, että immateriaalioikeuksia suojaava lainsäädäntö ei muodosta kohtuutonta tai syrjivää kulttuuriaineistojen saatavuuden estettä vammaisille henkilöille;

| 70. | pyytää komissiota työskentelemään aktiivisesti ja myönteisessä hengessä Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) kanssa, jotta päästäisiin sopimukseen sitovasta oikeusnormista Maailman sokeain unionin laatiman ja WIPOssa vuonna 2009 esitetyn sopimusehdotuksen pohjalta; |
| --- | --- |

70.

pyytää komissiota työskentelemään aktiivisesti ja myönteisessä hengessä Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) kanssa, jotta päästäisiin sopimukseen sitovasta oikeusnormista Maailman sokeain unionin laatiman ja WIPOssa vuonna 2009 esitetyn sopimusehdotuksen pohjalta;

| 71. | korostaa, että orpoteoksia koskeva kysymys on ratkaistava; pitää myönteisenä komission ilmaisemaa aikomusta esittää tätä koskevia ehdotuksia; panee merkille, että orpoteoksia koskeva ongelma ja digitoinnin "1900-luvun musta aukko" eivät koske vain painettuja teoksia kuten kirjoja ja aikakauslehtiä, vaan kaikentyyppisiä teoksia, myös valokuvia, musiikkia ja audiovisuaalisia teoksia; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että orpoteoksia koskeva kysymys on ratkaistava; pitää myönteisenä komission ilmaisemaa aikomusta esittää tätä koskevia ehdotuksia; panee merkille, että orpoteoksia koskeva ongelma ja digitoinnin "1900-luvun musta aukko" eivät koske vain painettuja teoksia kuten kirjoja ja aikakauslehtiä, vaan kaikentyyppisiä teoksia, myös valokuvia, musiikkia ja audiovisuaalisia teoksia;

| 72. | pyytää komissiota edistämään taloudellisen tuen antamista yksityisen sektorin aloitteille musiikkiteoksia, audiovisuaalisia teoksia ja muuta ohjelmistoa koskevien, laajalti käytettävissä olevien oikeuksien ja ohjelmistojen tietokantojen luomiseksi; katsoo, että tällaiset tietokannat lisäisivät avoimuutta ja tehostaisivat oikeuksien selvitysmenettelyjä; |
| --- | --- |

72.

pyytää komissiota edistämään taloudellisen tuen antamista yksityisen sektorin aloitteille musiikkiteoksia, audiovisuaalisia teoksia ja muuta ohjelmistoa koskevien, laajalti käytettävissä olevien oikeuksien ja ohjelmistojen tietokantojen luomiseksi; katsoo, että tällaiset tietokannat lisäisivät avoimuutta ja tehostaisivat oikeuksien selvitysmenettelyjä;

| 73. | pyytää komissiota edistämään kaikkia sidosryhmiä koskevien oikeudenmukaisten, puolueettomien ja tehokkaiden vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien luomista; |
| --- | --- |

73.

pyytää komissiota edistämään kaikkia sidosryhmiä koskevien oikeudenmukaisten, puolueettomien ja tehokkaiden vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien luomista;

| 74. | katsoo, että komission olisi otettava immateriaalioikeuksia vahvistettaessa huomioon pk-yritysten erityisongelmat noudattamalla "pienet ensin" -periaatetta, joka on vahvistettu eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa ("Small Business Act"), muun muassa soveltamalla syrjimättömyysperiaatetta pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

74.

katsoo, että komission olisi otettava immateriaalioikeuksia vahvistettaessa huomioon pk-yritysten erityisongelmat noudattamalla "pienet ensin" -periaatetta, joka on vahvistettu eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa ("Small Business Act"), muun muassa soveltamalla syrjimättömyysperiaatetta pk-yrityksiin;

| 75. | pitää myönteisenä komission esittämää EU:n tavaramerkkijärjestelmän tarkistamista ja kannustaa komissiota huolehtimaan, että asiaankuuluvat toimet toteutetaan, jotta voidaan varmistaa, että tavaramerkit voivat hyötyä samantasoisesta suojelusta sekä sähköisessä että muussa ympäristössä; |
| --- | --- |

75.

pitää myönteisenä komission esittämää EU:n tavaramerkkijärjestelmän tarkistamista ja kannustaa komissiota huolehtimaan, että asiaankuuluvat toimet toteutetaan, jotta voidaan varmistaa, että tavaramerkit voivat hyötyä samantasoisesta suojelusta sekä sähköisessä että muussa ympäristössä;

Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden rahoitus

| 76. | muistuttaa, että kaikissa kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta edistävissä toimintapolitiikoissa ja tuki- ja rahoitustoimissa on otettava huomioon kullekin kulttuurialan ja luovan alan sektorille ominaiset piirteet; |
| --- | --- |

76.

muistuttaa, että kaikissa kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta edistävissä toimintapolitiikoissa ja tuki- ja rahoitustoimissa on otettava huomioon kullekin kulttuurialan ja luovan alan sektorille ominaiset piirteet;

| 77. | kehottaa komissiota myöntämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden pk-yrityksille oman aseman, joka koskee kaikkia luoton saatavuutta koskevia järjestelyjä, yritystoiminnan perustamiseen myönnettävää tukea ja työttömyysturvaa ja joka on mukautettu alan erityispiirteisiin, erityisesti alhaiseen pääoma-asteeseen, tuotemerkin mieltämiseen varallisuudeksi, varhaisen vaiheen suuriin riskeihin, tieto- ja viestintätekniikan suureen vaikutukseen, työllistymisen epäsäännöllisyyteen ja keskitettyjen palvelujen tarpeeseen; |
| --- | --- |

77.

kehottaa komissiota myöntämään kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden pk-yrityksille oman aseman, joka koskee kaikkia luoton saatavuutta koskevia järjestelyjä, yritystoiminnan perustamiseen myönnettävää tukea ja työttömyysturvaa ja joka on mukautettu alan erityispiirteisiin, erityisesti alhaiseen pääoma-asteeseen, tuotemerkin mieltämiseen varallisuudeksi, varhaisen vaiheen suuriin riskeihin, tieto- ja viestintätekniikan suureen vaikutukseen, työllistymisen epäsäännöllisyyteen ja keskitettyjen palvelujen tarpeeseen;

| 78. | kehottaa kaikkia asiaan kuuluvia toimijoita harkitsemaan sekä Euroopan laajuisten että kansallisten uusien innovoivien ja näiden alojen erityistarpeisiin soveltuvien rahoitusvälineiden, kuten pankkitakuujärjestelmien, takaisin maksettavien ennakkojen ja riskipääomarahastojen sekä paikallisten kumppanuuksien luomista koskevien kannustimien, käyttöönottoa, joissa otetaan huomioon näiden alojen tarpeet ja etenkin se seikka, että luovaa työtä tekevien ainoa pääoma perustuu useissa tapauksissa aineettomiin arvoihin; |
| --- | --- |

78.

kehottaa kaikkia asiaan kuuluvia toimijoita harkitsemaan sekä Euroopan laajuisten että kansallisten uusien innovoivien ja näiden alojen erityistarpeisiin soveltuvien rahoitusvälineiden, kuten pankkitakuujärjestelmien, takaisin maksettavien ennakkojen ja riskipääomarahastojen sekä paikallisten kumppanuuksien luomista koskevien kannustimien, käyttöönottoa, joissa otetaan huomioon näiden alojen tarpeet ja etenkin se seikka, että luovaa työtä tekevien ainoa pääoma perustuu useissa tapauksissa aineettomiin arvoihin;

| 79. | kehottaa Euroopan unionin nykyisten rahastojen ja ohjelmien (esimerkiksi mikrorahoitusjärjestelyn) käyttöön pienyritysten ja mikroyritysten kehittämiseksi kulttuurialalla ja luovalla alalla, jotta yrityksille myönnettävä tuki voidaan optimoida helpottamalla rahoitusmahdollisuuksia koskevan tiedon saatavuutta; |
| --- | --- |

79.

kehottaa Euroopan unionin nykyisten rahastojen ja ohjelmien (esimerkiksi mikrorahoitusjärjestelyn) käyttöön pienyritysten ja mikroyritysten kehittämiseksi kulttuurialalla ja luovalla alalla, jotta yrityksille myönnettävä tuki voidaan optimoida helpottamalla rahoitusmahdollisuuksia koskevan tiedon saatavuutta;

| 80. | ehdottaa, että otetaan käyttöön lyhytkestoinen mikrorahoitus kulttuurialan ja luovan alan innovoivien hankkeiden kehittämistä ja kokeiluja varten; |
| --- | --- |

80.

ehdottaa, että otetaan käyttöön lyhytkestoinen mikrorahoitus kulttuurialan ja luovan alan innovoivien hankkeiden kehittämistä ja kokeiluja varten;

| 81. | suosittelee, että komissio arvioi rakennerahastojen tarvetta sekä nykyisiä ja tulevia kulttuuria, audiovisuaalisia tiedotusvälineitä, nuorisoa ja koulutusta koskevia ohjelmia, jotta niiden potentiaalia voidaan hyödyntää paremmin luovalla alalla, ja että komissio laatii päätelmiä ja panee ne täytäntöön kohentaakseen tukipolitiikkaa; |
| --- | --- |

81.

suosittelee, että komissio arvioi rakennerahastojen tarvetta sekä nykyisiä ja tulevia kulttuuria, audiovisuaalisia tiedotusvälineitä, nuorisoa ja koulutusta koskevia ohjelmia, jotta niiden potentiaalia voidaan hyödyntää paremmin luovalla alalla, ja että komissio laatii päätelmiä ja panee ne täytäntöön kohentaakseen tukipolitiikkaa;

| 82. | toteaa myös, että innovointia ja kilpailukykyä koskevan ohjelman kaltaiset EU:n ohjelmat ovat tehokas keino auttaa pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, ja ehdottaa, että komissio arvioi mahdollisuutta laatia vastaavia erityisohjelmia kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle; |
| --- | --- |

82.

toteaa myös, että innovointia ja kilpailukykyä koskevan ohjelman kaltaiset EU:n ohjelmat ovat tehokas keino auttaa pk-yrityksiä saamaan rahoitusta, ja ehdottaa, että komissio arvioi mahdollisuutta laatia vastaavia erityisohjelmia kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle;

| 83. | kehottaa komissiota harkitsemaan digitaalista ohjelmaa koskevan lippulaiva-aloitteen mukaisen erityisen budjettikohdan perustamista, jolla tuetaan Euroopan elokuvateattereiden siirtymistä digitaaliseen aikakauteen, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan eri identiteettejä heijastavat sisällöt ovat kaikkien EU:n kansalaisten ulottuvilla ja että Euroopan elokuva-alasta tulee kilpailukykyisempi; |
| --- | --- |

83.

kehottaa komissiota harkitsemaan digitaalista ohjelmaa koskevan lippulaiva-aloitteen mukaisen erityisen budjettikohdan perustamista, jolla tuetaan Euroopan elokuvateattereiden siirtymistä digitaaliseen aikakauteen, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan eri identiteettejä heijastavat sisällöt ovat kaikkien EU:n kansalaisten ulottuvilla ja että Euroopan elokuva-alasta tulee kilpailukykyisempi;

| 84. | painottaa sponsorisopimusten ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä kulttuurialan ja luovan toiminnan rahoittamisessa ja tukemisessa ja kehottaa parantamaan lainojen saatavuutta näillä aloilla sekä kartoittamaan verohuojennusten ja -kannustimien kaltaisia vaihtoehtoisia ratkaisuja yritysten sponsoroinnin edistämiseksi; |
| --- | --- |

84.

painottaa sponsorisopimusten ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä kulttuurialan ja luovan toiminnan rahoittamisessa ja tukemisessa ja kehottaa parantamaan lainojen saatavuutta näillä aloilla sekä kartoittamaan verohuojennusten ja -kannustimien kaltaisia vaihtoehtoisia ratkaisuja yritysten sponsoroinnin edistämiseksi;

| 85. | korostaa sellaisten pankkialan ammattilaisten merkitystä, jotka on koulutettu konsultoimaan kulttuurialan ja luovan alan rahoitusta koskevissa hankkeissa, jotta luottolaitoksilta saadaan paremmin luottoa; |
| --- | --- |

85.

korostaa sellaisten pankkialan ammattilaisten merkitystä, jotka on koulutettu konsultoimaan kulttuurialan ja luovan alan rahoitusta koskevissa hankkeissa, jotta luottolaitoksilta saadaan paremmin luottoa;

| 86. | korostaa, että on kehitettävä rahoitusalan ja yritysjohtamisen konsultointi- ja neuvontapalveluja, jotta kulttuurialalla ja luovalla alalla työskentelevät ja etenkin pk-yritykset ja mikroyritykset voivat hahmottaa hyvään yritysjohtamiseen tarvittavat välineet ja parantaa siten kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen luomista, tuotantoa, markkinointia ja jakelua; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että on kehitettävä rahoitusalan ja yritysjohtamisen konsultointi- ja neuvontapalveluja, jotta kulttuurialalla ja luovalla alalla työskentelevät ja etenkin pk-yritykset ja mikroyritykset voivat hahmottaa hyvään yritysjohtamiseen tarvittavat välineet ja parantaa siten kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen luomista, tuotantoa, markkinointia ja jakelua;

| 87. | korostaa, että on koulutettava ammattilaisia, jotka kykenevät varmistamaan kulttuurialan ja luovan alan hankkeiden talouden ja rahoituksen kestävyyden, jotta saadaan helpommin luottoa rahoituslaitoksilta ja pankeilta, jotka eivät yleisesti ottaen ole perehtyneet näiden alojen erityispiirteisiin; |
| --- | --- |

87.

korostaa, että on koulutettava ammattilaisia, jotka kykenevät varmistamaan kulttuurialan ja luovan alan hankkeiden talouden ja rahoituksen kestävyyden, jotta saadaan helpommin luottoa rahoituslaitoksilta ja pankeilta, jotka eivät yleisesti ottaen ole perehtyneet näiden alojen erityispiirteisiin;

| 88. | kehottaa komissiota avustamaan digitaalistrategian puitteissa kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa toimivia pk-yrityksiä niiden pyrkiessä löytämään kilpailukykyisiä ja kuluttajaystävällisiä innovatiivisia verkkoliiketoiminnan muotoja, jotka perustuvat kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden sekä välittäjien yhteiseen rahoitukseen ja riskinottoon; |
| --- | --- |

88.

kehottaa komissiota avustamaan digitaalistrategian puitteissa kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa toimivia pk-yrityksiä niiden pyrkiessä löytämään kilpailukykyisiä ja kuluttajaystävällisiä innovatiivisia verkkoliiketoiminnan muotoja, jotka perustuvat kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden sekä välittäjien yhteiseen rahoitukseen ja riskinottoon;

| 89. | kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että julkiset hankintamenettelyt eivät aiheuta pk-yrityksille tarpeettomia kustannuksia ja byrokratiaa; |
| --- | --- |

89.

kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että julkiset hankintamenettelyt eivät aiheuta pk-yrityksille tarpeettomia kustannuksia ja byrokratiaa;

| 90. | kehottaa joulukuussa 2011 käynnistettävän tutkimuksen kahdeksannen puiteohjelman perusteella komissiota järjestämään rahoituksen, jonka turvin voidaan toteuttaa yrittäjyyshankkeita ja alle 35-vuotiaiden käynnistämää yritystoimintaa kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa; |
| --- | --- |

90.

kehottaa joulukuussa 2011 käynnistettävän tutkimuksen kahdeksannen puiteohjelman perusteella komissiota järjestämään rahoituksen, jonka turvin voidaan toteuttaa yrittäjyyshankkeita ja alle 35-vuotiaiden käynnistämää yritystoimintaa kulttuuriteollisuudessa ja luovan alan teollisuudessa;

| 91. | edellyttää, että eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen alueohjelmaa 2011–2013 koskevassa rahoituksessa painotetaan kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta, erityisesti audiovisuaalista alaa ja Euro–Välimeri-alueen audiovisuaalisten teosten tuotantoa ja jakelua; |
| --- | --- |

91.

edellyttää, että eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen alueohjelmaa 2011–2013 koskevassa rahoituksessa painotetaan kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta, erityisesti audiovisuaalista alaa ja Euro–Välimeri-alueen audiovisuaalisten teosten tuotantoa ja jakelua;

| 92. | ehdottaa, että Euroopan luovan alan elinkeinojen liittoa (ECIA) käytetään foorumina, jonka kautta on saatavilla investointivalmiuksia ja pitkän ajan liiketoimintamalleja, luotonsaantia, takuurahastoja ja rajat ylittäviä yksityisiä sijoituksia koskevia tietoja ja neuvoja, ja kehottaa selvittämään mahdollisuutta perustaa luovan alan elinkeinojen pankki; |
| --- | --- |

92.

ehdottaa, että Euroopan luovan alan elinkeinojen liittoa (ECIA) käytetään foorumina, jonka kautta on saatavilla investointivalmiuksia ja pitkän ajan liiketoimintamalleja, luotonsaantia, takuurahastoja ja rajat ylittäviä yksityisiä sijoituksia koskevia tietoja ja neuvoja, ja kehottaa selvittämään mahdollisuutta perustaa luovan alan elinkeinojen pankki;

| 93. | kannustaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia luomaan suotuisat olosuhteet kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle, jotta ne voivat solmia yhteyksiä organisaatioihin, joilta ne saavat todennäköisesti rahoitusta, ja kehottaa kyseisiä viranomaisia valistamaan rahoitusalan organisaatioita kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden erityistilanteesta, jotta nämä organisaatiot investoisivat näille aloille ja etenkin pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin vahvaa taloudellista potentiaalia omaavien kulttuurihankkeiden perusteella; |
| --- | --- |

93.

kannustaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia luomaan suotuisat olosuhteet kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle, jotta ne voivat solmia yhteyksiä organisaatioihin, joilta ne saavat todennäköisesti rahoitusta, ja kehottaa kyseisiä viranomaisia valistamaan rahoitusalan organisaatioita kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden erityistilanteesta, jotta nämä organisaatiot investoisivat näille aloille ja etenkin pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin vahvaa taloudellista potentiaalia omaavien kulttuurihankkeiden perusteella;

| 94. | kannustaa alue- ja paikalliselimiä valistamaan rahoituslaitoksia kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden erityispiirteistä, jotta näitä laitoksia voidaan motivoida investoimaan kyseisille aloille ja erityisesti pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

94.

kannustaa alue- ja paikalliselimiä valistamaan rahoituslaitoksia kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden erityispiirteistä, jotta näitä laitoksia voidaan motivoida investoimaan kyseisille aloille ja erityisesti pk-yrityksiin;

Paikallinen ja alueellinen yhteistyö

| 95. | korostaa, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus myötävaikuttavat usein taantuvien paikallistalouksien siirtymiseen uusiin tuotantoaloihin, uuden taloudellisen toiminnan syntymiseen, uusien ja pysyvien työpaikkojen luomiseen ja eurooppalaisten alueiden ja kaupunkien houkuttelevuuden lisäämiseen, minkä seurauksena sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus kasvaa; |
| --- | --- |

95.

korostaa, että kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus myötävaikuttavat usein taantuvien paikallistalouksien siirtymiseen uusiin tuotantoaloihin, uuden taloudellisen toiminnan syntymiseen, uusien ja pysyvien työpaikkojen luomiseen ja eurooppalaisten alueiden ja kaupunkien houkuttelevuuden lisäämiseen, minkä seurauksena sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus kasvaa;

| 96. | korostaa, että kulttuurilla on olennainen rooli rajatylittävien alueiden kestävässä kehityksessä, ja on tietoinen siitä, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden infrastruktuurit ja palvelut voivat osaltaan vaikuttaa alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen; uskoo, että kulttuurin ja luovuuden edistäminen on alueellisen yhteistyön olennainen osa, jota olisi vahvistettava; |
| --- | --- |

96.

korostaa, että kulttuurilla on olennainen rooli rajatylittävien alueiden kestävässä kehityksessä, ja on tietoinen siitä, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden infrastruktuurit ja palvelut voivat osaltaan vaikuttaa alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen; uskoo, että kulttuurin ja luovuuden edistäminen on alueellisen yhteistyön olennainen osa, jota olisi vahvistettava;

| 97. | kehottaa kaikkia paikallisella tasolla mukana olevia elimiä hyödyntämään alueellisia yhteistyöohjelmia, jotta voidaan hyödyntää ja siirtää parhaita käytäntöjä kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

97.

kehottaa kaikkia paikallisella tasolla mukana olevia elimiä hyödyntämään alueellisia yhteistyöohjelmia, jotta voidaan hyödyntää ja siirtää parhaita käytäntöjä kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kehittämiseksi;

| 98. | suosittaa vielä perusteellisemman tutkimuksen toteuttamista kulttuuritarjonnan ja kulttuurialan ja luovan alan yritysten sijainnin keskinäisestä riippuvuudesta sekä kulttuurin merkityksestä koko EU:ssa yhtiöiden sijoittautumispäätöksiä ohjaavina tekijöinä; suosittaa myös sellaisen akateemisen tutkimuksen tukemista, jolla selvitetään, miten kulttuurialan ja luovan alan yritykset vaikuttavat sijoittautumispaikkoihinsa; |
| --- | --- |

98.

suosittaa vielä perusteellisemman tutkimuksen toteuttamista kulttuuritarjonnan ja kulttuurialan ja luovan alan yritysten sijainnin keskinäisestä riippuvuudesta sekä kulttuurin merkityksestä koko EU:ssa yhtiöiden sijoittautumispäätöksiä ohjaavina tekijöinä; suosittaa myös sellaisen akateemisen tutkimuksen tukemista, jolla selvitetään, miten kulttuurialan ja luovan alan yritykset vaikuttavat sijoittautumispaikkoihinsa;

| 99. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamaan saatavilla olevat tiedot rajatylittävän ja alueellisen kulttuuriyhteistyön ja luovan alan yhteistyön käytännöistä, tarpeista ja hyvistä kokemuksista ja hankkimaan erityistä asiantuntemusta kulttuurista, luovuudesta ja rajatylittävistä alueista (varsinkin vähän tutkituilla aloilla, kuten kulttuurin, luovuuden ja talouden välinen yhteys) sekä kehittämään rajatylittäviä strategioita kulttuuriperinnön ja -resurssien hallintaa varten; |
| --- | --- |

99.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamaan saatavilla olevat tiedot rajatylittävän ja alueellisen kulttuuriyhteistyön ja luovan alan yhteistyön käytännöistä, tarpeista ja hyvistä kokemuksista ja hankkimaan erityistä asiantuntemusta kulttuurista, luovuudesta ja rajatylittävistä alueista (varsinkin vähän tutkituilla aloilla, kuten kulttuurin, luovuuden ja talouden välinen yhteys) sekä kehittämään rajatylittäviä strategioita kulttuuriperinnön ja -resurssien hallintaa varten;

| 100. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia perustamaan kohtaamispaikkoja ja luomaan edellytykset paikallisten verkostojen luomiselle, jotta saadaan asiantuntemuksen, kokemuksen ja taitojen kartuttamisen vaihdolla ja uutta teknologiaa, kuten digitaalista teknologiaa, koskevalla koulutuksella alalla työskentelevät ja suuri yleisö tietoisiksi kulttuuriteollisuudesta ja luovan alan teollisuudesta koulutuksen, keskustelujen sekä taide- ja kulttuuritapahtumien avulla, ja kehittämään luovuuskeskuksia ja yrityshautomoja, joiden avulla nuoret luovan työn tekijät ja yritykset voivat verkostoitua, edistää innovointia ja lisätä alan näkyvyyttä; |
| --- | --- |

100.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia perustamaan kohtaamispaikkoja ja luomaan edellytykset paikallisten verkostojen luomiselle, jotta saadaan asiantuntemuksen, kokemuksen ja taitojen kartuttamisen vaihdolla ja uutta teknologiaa, kuten digitaalista teknologiaa, koskevalla koulutuksella alalla työskentelevät ja suuri yleisö tietoisiksi kulttuuriteollisuudesta ja luovan alan teollisuudesta koulutuksen, keskustelujen sekä taide- ja kulttuuritapahtumien avulla, ja kehittämään luovuuskeskuksia ja yrityshautomoja, joiden avulla nuoret luovan työn tekijät ja yritykset voivat verkostoitua, edistää innovointia ja lisätä alan näkyvyyttä;

| 101. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia perustamaan verkostoja, joissa vaihdetaan tietoja hyvistä käytänteistä ja käynnistetään rajat ylittäviä ja ylikansallisia pilottihankkeita; |
| --- | --- |

101.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia perustamaan verkostoja, joissa vaihdetaan tietoja hyvistä käytänteistä ja käynnistetään rajat ylittäviä ja ylikansallisia pilottihankkeita;

| 102. | korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää merkittävästi kulttuurihyödykkeiden parempaa jakelua ja kiertoa järjestämällä, tukemalla ja edistämällä kulttuuritapahtumia; |
| --- | --- |

102.

korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää merkittävästi kulttuurihyödykkeiden parempaa jakelua ja kiertoa järjestämällä, tukemalla ja edistämällä kulttuuritapahtumia;

| 103. | toteaa, että kulttuurialan ja luovan alan infrastruktuureilla ja palveluilla on tärkeä rooli kaupunkien ja suurkaupunkien fyysisen ympäristön kehityksessä, kun luodaan houkuttelevaa investointiympäristöä, ja erityisesti entisten teollisuusalueiden kunnostamisessa ja elävöittämisessä; toteaa, että kulttuuriperintö tuo lisäarvoa ja uutta yksilöllisyyttä maaseutualueiden kehittämiseen erityisesti vaikuttamalla maaseutumatkailuun ja ehkäisemällä näiden alueiden autioitumista; |
| --- | --- |

103.

toteaa, että kulttuurialan ja luovan alan infrastruktuureilla ja palveluilla on tärkeä rooli kaupunkien ja suurkaupunkien fyysisen ympäristön kehityksessä, kun luodaan houkuttelevaa investointiympäristöä, ja erityisesti entisten teollisuusalueiden kunnostamisessa ja elävöittämisessä; toteaa, että kulttuuriperintö tuo lisäarvoa ja uutta yksilöllisyyttä maaseutualueiden kehittämiseen erityisesti vaikuttamalla maaseutumatkailuun ja ehkäisemällä näiden alueiden autioitumista;

| 104. | pitää kulttuurialaa ja luovaa alaa myös erittäin merkittävinä tekijöinä entisten teollisuusalueiden kunnostamisstrategioiden yhteydessä sekä politiikoissa, joilla pyritään määrittelemään matkailun nousevia osa-alueita sekä määrittelemään uudelleen perinteinen matkailu; |
| --- | --- |

104.

pitää kulttuurialaa ja luovaa alaa myös erittäin merkittävinä tekijöinä entisten teollisuusalueiden kunnostamisstrategioiden yhteydessä sekä politiikoissa, joilla pyritään määrittelemään matkailun nousevia osa-alueita sekä määrittelemään uudelleen perinteinen matkailu;

| 105. | katsoo näin ollen, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden elinkeinojen luomista ja olemassa olevien elinkeinojen kehittämistä on tuettava kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla kehitysstrategioilla yhteistyössä eri politiikanaloista vastaavien julkisten viranomaisten, pk-yritysten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa; |
| --- | --- |

105.

katsoo näin ollen, että kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden elinkeinojen luomista ja olemassa olevien elinkeinojen kehittämistä on tuettava kansallisilla, alueellisilla ja paikallisilla kehitysstrategioilla yhteistyössä eri politiikanaloista vastaavien julkisten viranomaisten, pk-yritysten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa;

| 106. | rohkaisee sen vuoksi jäsenvaltioita luomaan mahdollisuuksia tällaista yhteistyötä varten ja kehittämään politiikkoja, joissa infrastruktuuri-investoinnit ja henkiseen pääomaan tehtävät investoinnit yhdistyvät, sekä hyödyntämään innovaatiosetelijärjestelmiä, joilla autetaan kulttuurialalla ja luovalla alalla toimivia pk-yrityksiä ja ihmisiä ammattitaidon saavuttamisessa; |
| --- | --- |

106.

rohkaisee sen vuoksi jäsenvaltioita luomaan mahdollisuuksia tällaista yhteistyötä varten ja kehittämään politiikkoja, joissa infrastruktuuri-investoinnit ja henkiseen pääomaan tehtävät investoinnit yhdistyvät, sekä hyödyntämään innovaatiosetelijärjestelmiä, joilla autetaan kulttuurialalla ja luovalla alalla toimivia pk-yrityksiä ja ihmisiä ammattitaidon saavuttamisessa;

| 107. | uskoo, että komissio voisi kiinnittää enemmän huomiota kaupunkien, kuntien ja alueiden ystävyystoimintaan, sillä tämä on jo monien vuosien ajan tarjonnut erinomaisen foorumin kulttuurialan ja luovan alan yhteistyölle ja tiedonvaihdolle; kehottaa komissiota edistämään yhdessä eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten liittojen kanssa nykyaikaisia, korkealaatuisia ystävyyskaupunkialoitteita ja -vaihtoa, joihin kaikki yhteiskunnan osapuolet osallistuvat; |
| --- | --- |

107.

uskoo, että komissio voisi kiinnittää enemmän huomiota kaupunkien, kuntien ja alueiden ystävyystoimintaan, sillä tämä on jo monien vuosien ajan tarjonnut erinomaisen foorumin kulttuurialan ja luovan alan yhteistyölle ja tiedonvaihdolle; kehottaa komissiota edistämään yhdessä eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten liittojen kanssa nykyaikaisia, korkealaatuisia ystävyyskaupunkialoitteita ja -vaihtoa, joihin kaikki yhteiskunnan osapuolet osallistuvat;

| 108. | ehdottaa, että osana Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta perustetaan rajat ylittävää kulttuurin edistämistä ja kulttuuriyhteistyötä koskeva toimintaohjelma; |
| --- | --- |

108.

ehdottaa, että osana Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta perustetaan rajat ylittävää kulttuurin edistämistä ja kulttuuriyhteistyötä koskeva toimintaohjelma;

Euroopan kulttuuripääkaupunki

| 109. | painottaa Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen laajaa tunnustamista kulttuurin kautta tapahtuvan kaupunkikehityksen "laboratoriona" ja kehottaa komissiota edistämään tätä aloitetta sekä varmistamaan oikeat edellytykset parhaiden käytäntöjen vaihdolle, kulttuuriyhteistyölle ja sellaisten verkostojen perustamiselle, joissa vaihdetaan kokemuksia kulttuuriteollisuuden ja luovan teollisuuden mahdollisuuksista, jotta näiden alojen täysi potentiaali voidaan hyödyntää; |
| --- | --- |

109.

painottaa Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen laajaa tunnustamista kulttuurin kautta tapahtuvan kaupunkikehityksen "laboratoriona" ja kehottaa komissiota edistämään tätä aloitetta sekä varmistamaan oikeat edellytykset parhaiden käytäntöjen vaihdolle, kulttuuriyhteistyölle ja sellaisten verkostojen perustamiselle, joissa vaihdetaan kokemuksia kulttuuriteollisuuden ja luovan teollisuuden mahdollisuuksista, jotta näiden alojen täysi potentiaali voidaan hyödyntää;

| 110. | kehottaa sisällyttämään Euroopan kulttuuripääkaupunkeja juhlistavien tapahtumien ohjelmaan keskusteluja kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden potentiaalista; |
| --- | --- |

110.

kehottaa sisällyttämään Euroopan kulttuuripääkaupunkeja juhlistavien tapahtumien ohjelmaan keskusteluja kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden potentiaalista;

Muoti ja matkailu

| 111. | katsoo, että kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta koskevaan vihreään kirjaan sisältyvään luetteloon on lisättävä muoti ja kestävä kulttuurimatkailu, koska molemmille aloille on tyypillistä voimakas luovuus ja yrittäjyys, jotka ovat merkittäviä EU:n taloudelle ja sen kansainväliselle kilpailukyvylle; |
| --- | --- |

111.

katsoo, että kulttuuriteollisuutta ja luovan alan teollisuutta koskevaan vihreään kirjaan sisältyvään luetteloon on lisättävä muoti ja kestävä kulttuurimatkailu, koska molemmille aloille on tyypillistä voimakas luovuus ja yrittäjyys, jotka ovat merkittäviä EU:n taloudelle ja sen kansainväliselle kilpailukyvylle;

| 112. | korostaa matkailun huomattavaa merkitystä kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle ja suosittelee, että komissio kannustaa kaupunkeja ja alueita hyödyntämään suuremmassa määrin kulttuuria ainutlaatuisena voimavarana, tekemään tiiviimpää keskinäistä yhteistyötä kulttuurimatkailun saralla, kehittämään kulttuuri- ja matkailualan yhteistyömuotoja ja tukemaan kumpaakin alaa yhteisissä markkinointipyrkimyksissä; |
| --- | --- |

112.

korostaa matkailun huomattavaa merkitystä kulttuuriteollisuudelle ja luovan alan teollisuudelle ja suosittelee, että komissio kannustaa kaupunkeja ja alueita hyödyntämään suuremmassa määrin kulttuuria ainutlaatuisena voimavarana, tekemään tiiviimpää keskinäistä yhteistyötä kulttuurimatkailun saralla, kehittämään kulttuuri- ja matkailualan yhteistyömuotoja ja tukemaan kumpaakin alaa yhteisissä markkinointipyrkimyksissä;

Kansainväliset suhteet ja kauppa

| 113. | painottaa edellä mainittua Unescon yleissopimusta olennaisena välineenä, jolla varmistetaan, että kulttuurialaa koskeva poikkeus säilyy kulttuuriin ja luovaan toimintaan liittyvien hyödykkeiden ja palveluiden kansainvälisessä kaupassa WTO:n puitteissa; |
| --- | --- |

113.

painottaa edellä mainittua Unescon yleissopimusta olennaisena välineenä, jolla varmistetaan, että kulttuurialaa koskeva poikkeus säilyy kulttuuriin ja luovaan toimintaan liittyvien hyödykkeiden ja palveluiden kansainvälisessä kaupassa WTO:n puitteissa;

| 114. | toteaa, että kulttuurivaihdon ja monimuotoisuuden edistämisessä kolmansien maiden markkinoille pääsemiseen sovelletaan monia tariffipohjaisia ja muita rajoituksia, jotka yhdessä jakelu- ja hyödyntämisverkostoa koskevan epävarmuuden kanssa hankaloittavat eurooppalaisen kulttuurin aitoa läsnäoloa; |
| --- | --- |

114.

toteaa, että kulttuurivaihdon ja monimuotoisuuden edistämisessä kolmansien maiden markkinoille pääsemiseen sovelletaan monia tariffipohjaisia ja muita rajoituksia, jotka yhdessä jakelu- ja hyödyntämisverkostoa koskevan epävarmuuden kanssa hankaloittavat eurooppalaisen kulttuurin aitoa läsnäoloa;

| 115. | korostaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden suuria mahdollisuuksia kansainvälisessä kaupassa ja otaksuu, että niiden merkitystä aliarvioidaan siksi, että tietoja on vaikea kerätä; |
| --- | --- |

115.

korostaa kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden suuria mahdollisuuksia kansainvälisessä kaupassa ja otaksuu, että niiden merkitystä aliarvioidaan siksi, että tietoja on vaikea kerätä;

| 116. | kehottaa kahdenvälisten kauppasopimusten yleistymisen perusteella komissiota esittämään parlamentille selkeän ja kattavan strategian kulttuurialan yhteistyötä koskevista pöytäkirjoista, jotka on liitetty kyseisiin sopimuksiin, ja pyrkimään sopeuttamaan eurooppalaisen yhteistyön tarjontaa kumppanimaiden kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden tarpeisiin ja erityispiirteisiin WTO:ssa tehtyjen sitoumusten ja Unescon yleissopimuksen hengen ja kirjaimen mukaisesti; |
| --- | --- |

116.

kehottaa kahdenvälisten kauppasopimusten yleistymisen perusteella komissiota esittämään parlamentille selkeän ja kattavan strategian kulttuurialan yhteistyötä koskevista pöytäkirjoista, jotka on liitetty kyseisiin sopimuksiin, ja pyrkimään sopeuttamaan eurooppalaisen yhteistyön tarjontaa kumppanimaiden kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden tarpeisiin ja erityispiirteisiin WTO:ssa tehtyjen sitoumusten ja Unescon yleissopimuksen hengen ja kirjaimen mukaisesti;

| 117. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään kulttuurihyödykkeiden ja luovan alan hyödykkeiden ja palvelujen vientiä ja pyrkimään Euroopan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden profiilin kohottamiseen EU:n ulkopuolella; |
| --- | --- |

117.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään kulttuurihyödykkeiden ja luovan alan hyödykkeiden ja palvelujen vientiä ja pyrkimään Euroopan kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden profiilin kohottamiseen EU:n ulkopuolella;

*

* *

| 118. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

118.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 201, 25.7.2006, s. 15.

(2)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  EUVL L 372, 27.12.2006, s. 1.

(4)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 12.

(5)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 16.

(6)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(7)  EUVL C 247 E, 15.10.2009, s. 32.

(8)  EUVL C 247 E, 15.10.2009, s. 25.

(9)  EUVL C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(10)  http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/CONS_NATIVE_CS_2009_08749_1_EN.pdf.

(11)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/155 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/155

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Sarajevo Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2014

P7_TA(2011)0241

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Sarajevosta Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2014

2012/C 377 E/20

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 24. lokakuuta 2006 tekemän päätöksen N:o 1622/2006/EY Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 24. lokakuuta 2006 tekemän päätöksen N:o 1622/2006/EY Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 (1),

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 2010 allekirjoitetun yhteistyömuistion, jossa vahvistetaan Bosnia ja Hertsegovinan täysimääräistä osallistumista kulttuuriohjelmaan 2007–2013 koskevat ehdot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 2010 allekirjoitetun yhteistyömuistion, jossa vahvistetaan Bosnia ja Hertsegovinan täysimääräistä osallistumista kulttuuriohjelmaan 2007–2013 koskevat ehdot,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan eri kulttuurien rikkauden ja monimuotoisuuden sekä niiden yhteisten piirteiden esiin tuomiseksi ja Euroopan kansalaisten keskinäisen ymmärtämyksen edistämiseksi on perustettu yhteisön toiminta "Euroopan kulttuuripääkaupunki", |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan eri kulttuurien rikkauden ja monimuotoisuuden sekä niiden yhteisten piirteiden esiin tuomiseksi ja Euroopan kansalaisten keskinäisen ymmärtämyksen edistämiseksi on perustettu yhteisön toiminta "Euroopan kulttuuripääkaupunki",

| B. | ottaa huomioon, että edellä mainittu päätös Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan yhteisön toiminnan perustamisesta vuosiksi 2007–2019 koskee tällä hetkellä vain EU:n jäsenvaltioita, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että edellä mainittu päätös Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan yhteisön toiminnan perustamisesta vuosiksi 2007–2019 koskee tällä hetkellä vain EU:n jäsenvaltioita,

| C. | ottaa huomioon, että EU:n ulkopuolisille Euroopan maiden kaupungeille on useana vuotena annettu mahdollisuus tulla valituksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n ulkopuolisille Euroopan maiden kaupungeille on useana vuotena annettu mahdollisuus tulla valituksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi,

| D. | ottaa huomioon, että Sarajevolla on erityinen asema Euroopan historiassa ja kulttuurissa ja että kaupunki aikoo juhlia monia merkittäviä muistopäiviä vuonna 2014, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Sarajevolla on erityinen asema Euroopan historiassa ja kulttuurissa ja että kaupunki aikoo juhlia monia merkittäviä muistopäiviä vuonna 2014,

| E. | ottaa huomioon, että Sarajevon kaupunginvaltuusto ja paikalliset kulttuuritoimijat ovat ryhtyneet mittaviin toimiin ehdokkuutensa valmistelemiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Sarajevon kaupunginvaltuusto ja paikalliset kulttuuritoimijat ovat ryhtyneet mittaviin toimiin ehdokkuutensa valmistelemiseksi,

| 1. | pyytää neuvostoa myöntämään Euroopan kulttuuripääkaupungin aseman vuonna 2014 poikkeuksellisesti Sarajevolle; |
| --- | --- |

1.

pyytää neuvostoa myöntämään Euroopan kulttuuripääkaupungin aseman vuonna 2014 poikkeuksellisesti Sarajevolle;

| 2. | katsoo, että Euroopan kulttuuripääkaupungin aseman myöntäminen kaupungille, joka oli lukuisten traagisten tapahtumien näyttämönä 20. vuosisadalla, olisi merkittävä askel tiellä kohta menneiden eurooppalaisten jakolinjojen ylittämistä ja uuden Euroopan nostamista valokeilaan; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että Euroopan kulttuuripääkaupungin aseman myöntäminen kaupungille, joka oli lukuisten traagisten tapahtumien näyttämönä 20. vuosisadalla, olisi merkittävä askel tiellä kohta menneiden eurooppalaisten jakolinjojen ylittämistä ja uuden Euroopan nostamista valokeilaan;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle.

---

(1)  EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/156 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/156

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Sri Lanka: YK:n raportin seurantatoimet

P7_TA(2011)0242

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Sri Lankan tilanteesta

2012/C 377 E/21

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin asiantuntijaryhmän 31. maaliskuuta 2011 julkistaman raportin vastuunkannosta Sri Lankassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin asiantuntijaryhmän 31. maaliskuuta 2011 julkistaman raportin vastuunkannosta Sri Lankassa,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 25. huhtikuuta 2011 antaman lausuman asiantuntijaryhmän Sri Lankaa koskevan raportin julkistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 25. huhtikuuta 2011 antaman lausuman asiantuntijaryhmän Sri Lankaa koskevan raportin julkistamisesta,

| — | ottaa huomioon yleissopimukset, joiden osapuoli Sri Lanka on ja joiden mukaan väitetyt kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkaukset on tutkittava ja niistä vastuulliset on asetettava syytteeseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimukset, joiden osapuoli Sri Lanka on ja joiden mukaan väitetyt kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkaukset on tutkittava ja niistä vastuulliset on asetettava syytteeseen,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 1. heinäkuuta 2010 antaman julkilausuman YK:n asiantuntijaryhmän nimittämisestä tutkimaan vastuukysymyksiä Sri Lankassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 1. heinäkuuta 2010 antaman julkilausuman YK:n asiantuntijaryhmän nimittämisestä tutkimaan vastuukysymyksiä Sri Lankassa,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan 10. toukokuuta 2011 antaman julkilausuman YK:n pääsihteerin asiantuntijaryhmän laatimasta, vastuuta Sri Lankassa koskevasta raportista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan 10. toukokuuta 2011 antaman julkilausuman YK:n pääsihteerin asiantuntijaryhmän laatimasta, vastuuta Sri Lankassa koskevasta raportista,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2009 (1), 12. maaliskuuta 2009 (2) ja 22. lokakuuta 2009 (3) antamansa päätöslauselmat Sri Lankasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2009 (1), 12. maaliskuuta 2009 (2) ja 22. lokakuuta 2009 (3) antamansa päätöslauselmat Sri Lankasta,

| — | ottaa huomioon neljännen Geneven yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan kansainvälistä luonnetta vailla olevien aseellisten selkkausten uhrien suojelemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännen Geneven yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan kansainvälistä luonnetta vailla olevien aseellisten selkkausten uhrien suojelemisesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | toteaa, että pitkään Sri Lankassa jatkunut selkkaus päättyi toukokuussa 2009, kun Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit -ryhmä (LTTE) antautui ja sen johtaja kuoli; toteaa, että konfliktien päättyessä monia srilankalaisia oli joutunut siirtymään muualle maan sisällä etenkin maan pohjoisosassa, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että pitkään Sri Lankassa jatkunut selkkaus päättyi toukokuussa 2009, kun Tamil Eelamin vapautuksen tiikerit -ryhmä (LTTE) antautui ja sen johtaja kuoli; toteaa, että konfliktien päättyessä monia srilankalaisia oli joutunut siirtymään muualle maan sisällä etenkin maan pohjoisosassa,

| B. | toteaa, että selkkauksen viimeisinä kuukausina kiivaat taistelut siviilien asuttamilla alueilla aiheuttivat arviolta tuhansien siviilien kuoleman ja loukkaantumisen, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että selkkauksen viimeisinä kuukausina kiivaat taistelut siviilien asuttamilla alueilla aiheuttivat arviolta tuhansien siviilien kuoleman ja loukkaantumisen,

| C. | toteaa, että 23. toukokuuta 2009, jolloin Ban Ki-moon vieraili Sri Lankassa vähän konfliktin päättymisen jälkeen, presidentti Mahinda Rajapaksa ja Ban Ki-moon antoivat yhteisen lausuman, jossa YK:n pääsihteeri korosti vastuunkantoprosessin tärkeyttä ja Sri Lankan hallitus suostui toimiin sotalakien rikkomista koskevien väitteiden tutkimiseksi, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että 23. toukokuuta 2009, jolloin Ban Ki-moon vieraili Sri Lankassa vähän konfliktin päättymisen jälkeen, presidentti Mahinda Rajapaksa ja Ban Ki-moon antoivat yhteisen lausuman, jossa YK:n pääsihteeri korosti vastuunkantoprosessin tärkeyttä ja Sri Lankan hallitus suostui toimiin sotalakien rikkomista koskevien väitteiden tutkimiseksi,

| D. | toteaa, että 15. toukokuuta 2010 Sri Lankan hallitus nimitti kahdeksanjäsenisen sovintokomission (Lessons Learned and Reconciliation Commission) tutkimaan Sri Lankassa helmikuun 2002 ja toukokuun 2009 välillä sattuneita tapahtumia vastuunkannon, oikeuden ja sovinnon takaamiseksi maassa, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että 15. toukokuuta 2010 Sri Lankan hallitus nimitti kahdeksanjäsenisen sovintokomission (Lessons Learned and Reconciliation Commission) tutkimaan Sri Lankassa helmikuun 2002 ja toukokuun 2009 välillä sattuneita tapahtumia vastuunkannon, oikeuden ja sovinnon takaamiseksi maassa,

| E. | panee merkille, että 22. kesäkuuta 2010 YK:n pääsihteeri ilmoitti häntä avustavan neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän nimittämisestä käsittelemään vastuunkantoa liittyen väitettyihin kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkauksiin Sri Lankan konfliktin loppuvaiheessa, |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että 22. kesäkuuta 2010 YK:n pääsihteeri ilmoitti häntä avustavan neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän nimittämisestä käsittelemään vastuunkantoa liittyen väitettyihin kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkauksiin Sri Lankan konfliktin loppuvaiheessa,

| F. | toteaa, että 25. huhtikuuta 2011 julkaistun YK:n raportin mukaan on uskottavia todisteita siitä, että sekä hallituksen joukot että tamilitiikerit suorittivat sotilaallisia toimia jättäen räikeästi huomiotta siviilien suojelun, oikeudet, hyvinvoinnin ja hengen ja rikkoen kansainvälisen oikeuden normeja, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että 25. huhtikuuta 2011 julkaistun YK:n raportin mukaan on uskottavia todisteita siitä, että sekä hallituksen joukot että tamilitiikerit suorittivat sotilaallisia toimia jättäen räikeästi huomiotta siviilien suojelun, oikeudet, hyvinvoinnin ja hengen ja rikkoen kansainvälisen oikeuden normeja,

| G. | panee merkille, että kansainvälinen yhteisö kehotti konfliktin loppuvaiheessa toistuvasti Sri Lankan hallitusta sallimaan kansainvälisten tarkkailijoiden pääsyn maahan seuraamaan siviiliväestön humanitaarista tilannetta taistelujen keskellä, |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että kansainvälinen yhteisö kehotti konfliktin loppuvaiheessa toistuvasti Sri Lankan hallitusta sallimaan kansainvälisten tarkkailijoiden pääsyn maahan seuraamaan siviiliväestön humanitaarista tilannetta taistelujen keskellä,

| H. | panee merkille myös ryhmän toteamuksen, jonka mukaan Sri Lankan toimet lähes kaksi vuotta konfliktin päättymisen jälkeen jäävät selvästi puutteellisiksi vastuuta koskeviin kansainvälisiin normeihin nähden, |
| --- | --- |

H.

panee merkille myös ryhmän toteamuksen, jonka mukaan Sri Lankan toimet lähes kaksi vuotta konfliktin päättymisen jälkeen jäävät selvästi puutteellisiksi vastuuta koskeviin kansainvälisiin normeihin nähden,

| 1. | on huolissaan YK:n raportissa esitettyjen väitteiden vakavuudesta; korostaa, että näitä väitteitä ja niihin liittyvää vastuuta on käsiteltävä asianmukaisesti, ennen kuin Sri Lankassa voidaan saavuttaa pysyvä sovinto; |
| --- | --- |

1.

on huolissaan YK:n raportissa esitettyjen väitteiden vakavuudesta; korostaa, että näitä väitteitä ja niihin liittyvää vastuuta on käsiteltävä asianmukaisesti, ennen kuin Sri Lankassa voidaan saavuttaa pysyvä sovinto;

| 2. | toteaa, että asiantuntijaryhmä löysi uskottavia tietoja, jotka osoittautuessaan oikeiksi todistavat, että sekä Sri Lankan hallitus että LTTE syyllistyivät useisiin kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön vastaisiin vakaviin loukkauksiin, joista osaa voidaan pitää sotarikoksina ja rikoksina ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että asiantuntijaryhmä löysi uskottavia tietoja, jotka osoittautuessaan oikeiksi todistavat, että sekä Sri Lankan hallitus että LTTE syyllistyivät useisiin kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön vastaisiin vakaviin loukkauksiin, joista osaa voidaan pitää sotarikoksina ja rikoksina ihmisyyttä vastaan;

| 3. | pitää myönteisenä YK:n pääsihteerin aloitetta asiantuntijaryhmän nimittämisestä tutkimaan vastuunkantoa Sri Lankassa liittyen väitettyihin kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkauksiin aseellisen selkkauksen loppuvaiheessa; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä YK:n pääsihteerin aloitetta asiantuntijaryhmän nimittämisestä tutkimaan vastuunkantoa Sri Lankassa liittyen väitettyihin kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkauksiin aseellisen selkkauksen loppuvaiheessa;

| 4. | pitää myönteisenä Ban Ki-moonin päätöstä julkaista raportti 25. huhtikuuta 2011; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä Ban Ki-moonin päätöstä julkaista raportti 25. huhtikuuta 2011;

| 5. | korostaa, että ihmisoikeuksiin ja vastuuseen liittyvä sitoutuminen oli keskeinen kysymys Sri Lankan presidentin ja YK:n pääsihteerin 23. toukokuuta 2009 esittämässä yhteisessä lausumassa; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että ihmisoikeuksiin ja vastuuseen liittyvä sitoutuminen oli keskeinen kysymys Sri Lankan presidentin ja YK:n pääsihteerin 23. toukokuuta 2009 esittämässä yhteisessä lausumassa;

| 6. | pitää myönteisenä YK:n pääsihteerin päätöstä vastata myönteisesti ryhmän suositukseen, jonka mukaan tutkittaisiin YK:n toimia liittyen sen humanitaarisen ja suojelutehtävän toteuttamiseen Sri Lankan sodan aikana ja etenkin konfliktin loppuvaiheessa; panee merkille asiantuntijaryhmän esittämän suosituksen, että YK:n pääsihteerin olisi välittömästi perustettava riippumaton kansainvälinen mekanismi, mutta huomauttaa, että pääsihteerin saamien neuvojen mukaan tämä edellyttää isäntämaan suostumusta tai jäsenvaltioiden päätöstä jollakin sopivalla hallitustenvälisellä foorumilla; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä YK:n pääsihteerin päätöstä vastata myönteisesti ryhmän suositukseen, jonka mukaan tutkittaisiin YK:n toimia liittyen sen humanitaarisen ja suojelutehtävän toteuttamiseen Sri Lankan sodan aikana ja etenkin konfliktin loppuvaiheessa; panee merkille asiantuntijaryhmän esittämän suosituksen, että YK:n pääsihteerin olisi välittömästi perustettava riippumaton kansainvälinen mekanismi, mutta huomauttaa, että pääsihteerin saamien neuvojen mukaan tämä edellyttää isäntämaan suostumusta tai jäsenvaltioiden päätöstä jollakin sopivalla hallitustenvälisellä foorumilla;

| 7. | katsoo, että Sri Lankan oikeuden ja sovinnon nimissä YK:n asiantuntijaryhmän raportissa esitetyt väitteet edellyttävät täyttä puolueetonta ja avointa tutkintaa; kannustaa Sri Lankan hallitusta vastamaan rakentavasti asiantuntijaryhmän suosituksiin; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että Sri Lankan oikeuden ja sovinnon nimissä YK:n asiantuntijaryhmän raportissa esitetyt väitteet edellyttävät täyttä puolueetonta ja avointa tutkintaa; kannustaa Sri Lankan hallitusta vastamaan rakentavasti asiantuntijaryhmän suosituksiin;

| 8. | on hyvin huolissaan oikeuslaitoksen riippumattomuuden puutteesta, sillä oikeuslaitos voisi täydentää riippumatonta tutkintaelintä; kehottaa Sri Lankan hallitusta takaamaan oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän ja rankaisemiseen perustuvan oikeuden; |
| --- | --- |

8.

on hyvin huolissaan oikeuslaitoksen riippumattomuuden puutteesta, sillä oikeuslaitos voisi täydentää riippumatonta tutkintaelintä; kehottaa Sri Lankan hallitusta takaamaan oikeudenmukaisen tilanteen palauttamiseen tähtäävän ja rankaisemiseen perustuvan oikeuden;

| 9. | kehottaa Sri Lankan hallitusta sen kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti ja maan sisäisen vastuunkannon tehostamiseksi edistämään jo toteutettuja toimia kattavan sovinnon aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Sri Lankan hallitusta sen kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti ja maan sisäisen vastuunkannon tehostamiseksi edistämään jo toteutettuja toimia kattavan sovinnon aikaansaamiseksi;

| 10. | antaa tässä suhteessa tunnustuksen sille, että Sri Lankan hallitus on perustanut sovintokomission; kehottaa sovintokomissiota ottamaan YK:n raportti tarkoin huomioon; panee merkille, että sovintokomissiolla on valta pyytää tekemiensä havaintojen perusteella Sri Lankan yleistä syyttäjää käynnistämään rikosoikeudenkäynnin; |
| --- | --- |

10.

antaa tässä suhteessa tunnustuksen sille, että Sri Lankan hallitus on perustanut sovintokomission; kehottaa sovintokomissiota ottamaan YK:n raportti tarkoin huomioon; panee merkille, että sovintokomissiolla on valta pyytää tekemiensä havaintojen perusteella Sri Lankan yleistä syyttäjää käynnistämään rikosoikeudenkäynnin;

| 11. | pyytää sekä LTTE:tä että Sri Lankan hallitusta kantamaan vastuunsa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön väitetyistä loukkauksista; |
| --- | --- |

11.

pyytää sekä LTTE:tä että Sri Lankan hallitusta kantamaan vastuunsa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön väitetyistä loukkauksista;

| 12. | kehottaa Sri Lankan hallitusta toteuttamaan ryhmän suositukset aloittaen kiireellisistä toimista ja käynnistämään välittömästi todellisen tutkinnan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkauksista, joihin aseellisen selkkauksen kummankin osapuolen väitetään syyllistyneen; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Sri Lankan hallitusta toteuttamaan ryhmän suositukset aloittaen kiireellisistä toimista ja käynnistämään välittömästi todellisen tutkinnan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuslainsäädännön loukkauksista, joihin aseellisen selkkauksen kummankin osapuolen väitetään syyllistyneen;

| 13. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, neuvostoa ja komissiota tukemaan lisätoimia, joilla vahvistetaan Sri Lankan vastuunkantoprosessia ja tuetaan YK:n raporttia; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, neuvostoa ja komissiota tukemaan lisätoimia, joilla vahvistetaan Sri Lankan vastuunkantoprosessia ja tuetaan YK:n raporttia;

| 14. | kehottaa Sri Lankan hallitusta käsittelemään aktiivisesti maan tamilikansalaisten todellisia poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia ja etuja; kehottaa vastaavasti Sri Lankan hallitusta ryhtymään aktiivisiin toimiin poliittiseen vallansiirtoon liittyen ja kannustamaan tamilien palkkaamista valtion palvelukseen sekä poliisi- ja asevoimiin niin, että tamilit tuntevat olonsa turvatuksi ja katsovat tamilitiikereiden tappion vapautukseksi sekä voivat odottaa hyvää tulevaisuutta ja hyvinvointia yhtäläisin ehdoin singaleesiväestöä edustavien kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Sri Lankan hallitusta käsittelemään aktiivisesti maan tamilikansalaisten todellisia poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia ja etuja; kehottaa vastaavasti Sri Lankan hallitusta ryhtymään aktiivisiin toimiin poliittiseen vallansiirtoon liittyen ja kannustamaan tamilien palkkaamista valtion palvelukseen sekä poliisi- ja asevoimiin niin, että tamilit tuntevat olonsa turvatuksi ja katsovat tamilitiikereiden tappion vapautukseksi sekä voivat odottaa hyvää tulevaisuutta ja hyvinvointia yhtäläisin ehdoin singaleesiväestöä edustavien kansalaisten kanssa;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille sekä Sri Lankan presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille sekä Sri Lankan presidentille, hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 141.

(2)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 127.

(3)  EUVL C 265 E, 30.9.2010, s. 29.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/159 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/159

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Azerbaidžan

P7_TA(2011)0243

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Azerbaidžanista

2012/C 377 E/22

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Azerbaidžanista ja erityisesti 17. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Azerbaidžanista ja erityisesti 17. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuudesta (2), 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta – itäinen ulottuvuus (3) ja 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Mustaamerta koskevasta EU:n strategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuudesta (2), 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta – itäinen ulottuvuus (3) ja 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Mustaamerta koskevasta EU:n strategiasta (4),

| — | ottaa huomioon laajentumisasioista ja Euroopan naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen tiedottajan 18. huhtikuuta 2011 antaman lausunnon ja Bakussa sijaitsevan EU:n edustuston 10. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laajentumisasioista ja Euroopan naapuruuspolitiikasta vastaavan komission jäsenen tiedottajan 18. huhtikuuta 2011 antaman lausunnon ja Bakussa sijaitsevan EU:n edustuston 10. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2010 pidetyn itäisen kumppanuuden maiden ulkoministereiden kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2010 pidetyn itäisen kumppanuuden maiden ulkoministereiden kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Azerbaidžanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Azerbaidžanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999,

| — | ottaa huomioon tiedotusvälineiden vapautta koskevista asioista vastaavan Etyjin edustajan lausunnot toimittajia vastaan 10. ja 28. maaliskuuta 2011 tehdyistä iskuista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedotusvälineiden vapautta koskevista asioista vastaavan Etyjin edustajan lausunnot toimittajia vastaan 10. ja 28. maaliskuuta 2011 tehdyistä iskuista,

| — | ottaa huomioon demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) vaalitarkkailuvaltuuskunnan raportin 7. marraskuuta 2010 pidetyistä parlamenttivaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) vaalitarkkailuvaltuuskunnan raportin 7. marraskuuta 2010 pidetyistä parlamenttivaaleista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Azerbaidžan osallistuu aktiivisesti Euroopan naapuruuspolitiikkaan ja itäiseen kumppanuuteen, että se on yksi EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisen edustajakokouksen (Euronest) perustajajäsenistä ja että se on sitoutunut kunnioittamaan demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatetta, jotka ovat näiden kahden aloitteen keskeiset arvot, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Azerbaidžan osallistuu aktiivisesti Euroopan naapuruuspolitiikkaan ja itäiseen kumppanuuteen, että se on yksi EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisen edustajakokouksen (Euronest) perustajajäsenistä ja että se on sitoutunut kunnioittamaan demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltion periaatetta, jotka ovat näiden kahden aloitteen keskeiset arvot,

| B. | ottaa huomioon, että 15. heinäkuuta 2010 käynnistettiin EU:n ja Azerbaidžanin assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut, jotka perustuivat jaettuihin yhteisiin arvoihin ja joissa käsiteltiin useita eri aloja, mukaan luettuina poliittinen vuoropuhelu, oikeus, vapaus ja turvallisuus sekä kauppa ja yhteistyö eri alakohtaisissa politiikoissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 15. heinäkuuta 2010 käynnistettiin EU:n ja Azerbaidžanin assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut, jotka perustuivat jaettuihin yhteisiin arvoihin ja joissa käsiteltiin useita eri aloja, mukaan luettuina poliittinen vuoropuhelu, oikeus, vapaus ja turvallisuus sekä kauppa ja yhteistyö eri alakohtaisissa politiikoissa,

| C. | ottaa huomioon, että vaikka Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen, Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan parlamentin edustajista koostuva vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi yhteisessä lausunnossaan, että Azerbaidžanin tasavallassa 7. marraskuuta 2010 pidetyt parlamenttivaalit sujuivat rauhallisesti ja kaikki oppositiopuolueet osallistuivat poliittiseen prosessiin, kokonaisuutena vaalit järjestettiin siten, että ne eivät riittäneet edistämään tarkoituksenmukaisesti maan demokraattista kehittymistä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vaikka Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen, Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan parlamentin edustajista koostuva vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi yhteisessä lausunnossaan, että Azerbaidžanin tasavallassa 7. marraskuuta 2010 pidetyt parlamenttivaalit sujuivat rauhallisesti ja kaikki oppositiopuolueet osallistuivat poliittiseen prosessiin, kokonaisuutena vaalit järjestettiin siten, että ne eivät riittäneet edistämään tarkoituksenmukaisesti maan demokraattista kehittymistä,

| D. | toteaa, että ilmaisunvapautta ja kokoontumisvapautta on rajoitettu Azerbaidžanissa tuntuvasti sen jälkeen, kun maan hallitusta vastaan järjestettiin rauhanomaisia mielenosoituksia 11. maaliskuuta 2011 ja 2. huhtikuuta 2011; toteaa, että rajoituksiin on kuulunut Azerbaidžanin kansalaisyhteiskuntaa edustavien aktivistien, tiedotusvälineiden ammattilaisten ja oppositiopoliitikkojen pidätyksiä, ahdistelua ja pelottelua, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ilmaisunvapautta ja kokoontumisvapautta on rajoitettu Azerbaidžanissa tuntuvasti sen jälkeen, kun maan hallitusta vastaan järjestettiin rauhanomaisia mielenosoituksia 11. maaliskuuta 2011 ja 2. huhtikuuta 2011; toteaa, että rajoituksiin on kuulunut Azerbaidžanin kansalaisyhteiskuntaa edustavien aktivistien, tiedotusvälineiden ammattilaisten ja oppositiopoliitikkojen pidätyksiä, ahdistelua ja pelottelua,

| E. | pitää aktivistien Jabbar Savalanin ja Bahtijar Hacijevin tapauksia erityisen huolestuttavina; ottaa huomioon, että Azerbaidžanin Kansanrintamapuolueen (APFP) nuorisojärjestön jäsen Savalan ja aktivisti ja entinen kansanedustajaehdokas Hacijev joutuivat ilmeisesti kohteiksi käytettyään Facebookia hallituksen vastaisten mielenosoitusten kokoon kutsumiseen; toteaa, että Savalan tuomittiin kahdeksi ja puoleksi vuodeksi vankilaan syytettynä huumeiden hallussapidosta; toteaa, että Hacijev pidätettiin 4. maaliskuuta hänen kehotettuaan Facebookissa hallitusten vastaisiin mielenosoituksiin ja että nyt häntä uhkaa kahden vuoden vankilatuomio syytettynä sotilaspalvelun välttelystä; toteaa, että Savalanin ja Hacijevin oikeudenkäyntien oikeudenmukaisuutta kohtaan on esitetty vakavia epäilyjä, |
| --- | --- |

E.

pitää aktivistien Jabbar Savalanin ja Bahtijar Hacijevin tapauksia erityisen huolestuttavina; ottaa huomioon, että Azerbaidžanin Kansanrintamapuolueen (APFP) nuorisojärjestön jäsen Savalan ja aktivisti ja entinen kansanedustajaehdokas Hacijev joutuivat ilmeisesti kohteiksi käytettyään Facebookia hallituksen vastaisten mielenosoitusten kokoon kutsumiseen; toteaa, että Savalan tuomittiin kahdeksi ja puoleksi vuodeksi vankilaan syytettynä huumeiden hallussapidosta; toteaa, että Hacijev pidätettiin 4. maaliskuuta hänen kehotettuaan Facebookissa hallitusten vastaisiin mielenosoituksiin ja että nyt häntä uhkaa kahden vuoden vankilatuomio syytettynä sotilaspalvelun välttelystä; toteaa, että Savalanin ja Hacijevin oikeudenkäyntien oikeudenmukaisuutta kohtaan on esitetty vakavia epäilyjä,

| F. | ottaa huomioon, että azerbaidžanilaiset tuomioistuimet langettivat maaliskuun puolessavälissä vähintään kolmellekymmenelle rauhanomaisiin mielenosoituksiin osallistuneille henkilöille 5–8 vuorokauden vankilatuomioita öiseen aikaan suljetuin ovin järjestetyissä oikeudenkäynneissä; ottaa huomioon, että syytetyt eivät voineet turvautua itse valitsemiinsa asianajajiin; toteaa, että poliisi esti pidätettyjä ottamasta yhteyttä asianajajiin ja että eräiden syytettyjen asianajajat eivät tienneet, milloin ja missä oikeudenkäynnit pidettiin, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että azerbaidžanilaiset tuomioistuimet langettivat maaliskuun puolessavälissä vähintään kolmellekymmenelle rauhanomaisiin mielenosoituksiin osallistuneille henkilöille 5–8 vuorokauden vankilatuomioita öiseen aikaan suljetuin ovin järjestetyissä oikeudenkäynneissä; ottaa huomioon, että syytetyt eivät voineet turvautua itse valitsemiinsa asianajajiin; toteaa, että poliisi esti pidätettyjä ottamasta yhteyttä asianajajiin ja että eräiden syytettyjen asianajajat eivät tienneet, milloin ja missä oikeudenkäynnit pidettiin,

| G. | ottaa huomioon, että 2. huhtikuuta 2011 pidätettiin noin 200 aktivistia ja että näiden joukossa oli myös Musavat-puolueen nuorisojärjestön johtaja Tural Abbasli, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 2. huhtikuuta 2011 pidätettiin noin 200 aktivistia ja että näiden joukossa oli myös Musavat-puolueen nuorisojärjestön johtaja Tural Abbasli,

| H. | ottaa huomioon, että Azerbaidžanin viranomaiset sulkivat maan oikeusministeriön 10. maaliskuuta 2011 antaman käskyn vuoksi toukokuussa 2007 rekisteröityneen Azerbaidžanin ihmisoikeuksien talon, joka kuuluu ihmisoikeuksien talojen kansainväliseen verkostoon; ottaa huomioon, että oikeusministeriö perusteli sulkemispäätöstä sillä, että organisaatio on rikkonut kansalaisjärjestöjä koskevaa Azerbaidžanin lakia, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Azerbaidžanin viranomaiset sulkivat maan oikeusministeriön 10. maaliskuuta 2011 antaman käskyn vuoksi toukokuussa 2007 rekisteröityneen Azerbaidžanin ihmisoikeuksien talon, joka kuuluu ihmisoikeuksien talojen kansainväliseen verkostoon; ottaa huomioon, että oikeusministeriö perusteli sulkemispäätöstä sillä, että organisaatio on rikkonut kansalaisjärjestöjä koskevaa Azerbaidžanin lakia,

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi Azerbaidžanin tasavallan vapauttamaan vangitun toimittajan Eynulla Fatullajevin ja maksamaan tälle 25 000 euroa henkisestä kärsimyksestä, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi Azerbaidžanin tasavallan vapauttamaan vangitun toimittajan Eynulla Fatullajevin ja maksamaan tälle 25 000 euroa henkisestä kärsimyksestä,

| J. | ottaa huomioon, että Azerbaidžan on Euroopan neuvoston jäsen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja eräiden muiden kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, sopimuspuoli, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Azerbaidžan on Euroopan neuvoston jäsen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja eräiden muiden kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, sopimuspuoli,

| 1. | on erittäin huolissaan Azerbaidžanin kansalaisyhteiskunnan ja sosiaalisen verkoston aktivistien ja toimittajien ahdistelun sekä heihin kohdistuvien iskujen ja väkivallan yleistymisestä; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan Azerbaidžanin kansalaisyhteiskunnan ja sosiaalisen verkoston aktivistien ja toimittajien ahdistelun sekä heihin kohdistuvien iskujen ja väkivallan yleistymisestä;

| 2. | pahoittelee syvästi, että riippumattomia toimittajia ja poliittisia aktivisteja on uhkailtu ja että heitä on pidätetty, asetettu syytteeseen ja tuomittu erilaisten rikossyytteiden varjolla; |
| --- | --- |

2.

pahoittelee syvästi, että riippumattomia toimittajia ja poliittisia aktivisteja on uhkailtu ja että heitä on pidätetty, asetettu syytteeseen ja tuomittu erilaisten rikossyytteiden varjolla;

| 3. | pitää valitettavana, että noin 200 henkilöä pidätettiin ennen Bakussa 2. huhtikuuta 2011 järjestettyjä hallituksen vastaisia mielenosoituksia tai niiden aikana; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia sallimaan rauhanomaiset mielenosoitukset ja kokoontumisvapauden, jotka ovat avoimen ja demokraattisen yhteiskunnan keskeisiä periaatteita; pitää valitettavana, että mielenosoittajia kohtaan on käytetty fyysistä väkivaltaa; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että noin 200 henkilöä pidätettiin ennen Bakussa 2. huhtikuuta 2011 järjestettyjä hallituksen vastaisia mielenosoituksia tai niiden aikana; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia sallimaan rauhanomaiset mielenosoitukset ja kokoontumisvapauden, jotka ovat avoimen ja demokraattisen yhteiskunnan keskeisiä periaatteita; pitää valitettavana, että mielenosoittajia kohtaan on käytetty fyysistä väkivaltaa;

| 4. | kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia vapauttamaan kaikki 11. maaliskuuta 2011 sekä 2. ja 17. huhtikuuta 2011 pidettyjen rauhanomaisten mielenosoitusten jälkeen vangittuina pidetyt opposition jäsenet, nuorisoaktivistit ja verkkopäiväkirjan pitäjät, vapauttamaan Savalanin ja Hacijevin ja luopumaan heitä vastaan nostetuista syytteistä; kehottaa Azerbaidžanin hallitusta noudattamaan ratifioimiaan kansainvälisiä yleissopimuksia ja sallimaan ilmaisunvapauden; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia vapauttamaan kaikki 11. maaliskuuta 2011 sekä 2. ja 17. huhtikuuta 2011 pidettyjen rauhanomaisten mielenosoitusten jälkeen vangittuina pidetyt opposition jäsenet, nuorisoaktivistit ja verkkopäiväkirjan pitäjät, vapauttamaan Savalanin ja Hacijevin ja luopumaan heitä vastaan nostetuista syytteistä; kehottaa Azerbaidžanin hallitusta noudattamaan ratifioimiaan kansainvälisiä yleissopimuksia ja sallimaan ilmaisunvapauden;

| 5. | kehottaa viranomaisia turvaamaan kaikki tarvittavat olosuhteet, jotta tiedotusvälineet ja myös opposition tiedotusvälineet voivat toimia siten, että toimittajat voivat työskennellä ja raportoida vapaasti ja painostuksetta, ja kiinnittämään erityistä huomiota toimittajien turvallisuuteen; palauttaa tässä yhteydessä mieliin presidentti Ilham Alijevin vuonna 2005 antaman lausunnon, jossa hän lupasi, että kaikkien toimittajien oikeuksia suojellaan ja että valtio turvaa ne; |
| --- | --- |

5.

kehottaa viranomaisia turvaamaan kaikki tarvittavat olosuhteet, jotta tiedotusvälineet ja myös opposition tiedotusvälineet voivat toimia siten, että toimittajat voivat työskennellä ja raportoida vapaasti ja painostuksetta, ja kiinnittämään erityistä huomiota toimittajien turvallisuuteen; palauttaa tässä yhteydessä mieliin presidentti Ilham Alijevin vuonna 2005 antaman lausunnon, jossa hän lupasi, että kaikkien toimittajien oikeuksia suojellaan ja että valtio turvaa ne;

| 6. | on huolissaan raporteista, joiden mukaan sanomalehden toimittajaa Eynulla Fatullajevia on uhkailtu vankilassa, hänen terveydentilansa heikentyy yhä nopeammin eikä hän saa sairaanhoitoa, ja vaatii hänen välitöntä vapauttamistaan; |
| --- | --- |

6.

on huolissaan raporteista, joiden mukaan sanomalehden toimittajaa Eynulla Fatullajevia on uhkailtu vankilassa, hänen terveydentilansa heikentyy yhä nopeammin eikä hän saa sairaanhoitoa, ja vaatii hänen välitöntä vapauttamistaan;

| 7. | on huolissaan Azerbaidžanin ihmisoikeustilanteen heikkenemisestä; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia huolehtimaan Euroopan ihmisoikeussopimuksella ja muilla kansainvälisillä sopimuksilla, joiden sopimuspuoli maa on, taattujen perusvapauksien toteutumisesta ja kunnioittamaan Etyjissä ja Euroopan neuvostossa tehtyjä sitoumuksia; |
| --- | --- |

7.

on huolissaan Azerbaidžanin ihmisoikeustilanteen heikkenemisestä; kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia huolehtimaan Euroopan ihmisoikeussopimuksella ja muilla kansainvälisillä sopimuksilla, joiden sopimuspuoli maa on, taattujen perusvapauksien toteutumisesta ja kunnioittamaan Etyjissä ja Euroopan neuvostossa tehtyjä sitoumuksia;

| 8. | pitää valitettavana, että Azerbaidžanin oikeusministeriö on lähettänyt äskettäin Kansalliselle demokraattiselle instituutille ja ihmisoikeuksien talojen verkostolle kirjallisia varoituksia toiminnan lopettamisesta, ja kehottaa tässä yhteydessä Azerbaidžanin viranomaisia sallimaan viimeksi mainitun organisaation esteettömän toiminnan maassa; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että Azerbaidžanin oikeusministeriö on lähettänyt äskettäin Kansalliselle demokraattiselle instituutille ja ihmisoikeuksien talojen verkostolle kirjallisia varoituksia toiminnan lopettamisesta, ja kehottaa tässä yhteydessä Azerbaidžanin viranomaisia sallimaan viimeksi mainitun organisaation esteettömän toiminnan maassa;

| 9. | kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia jatkamaan vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa ja toteuttamaan kaikki toimet, jotta yksittäiset kansalaiset voivat osallistua vapaasti rauhanomaiseen ja demokraattiseen toimintaan ja aktivistit voivat järjestäytyä vapaasti ilman, että hallitus puuttuu asiaan; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia jatkamaan vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa ja toteuttamaan kaikki toimet, jotta yksittäiset kansalaiset voivat osallistua vapaasti rauhanomaiseen ja demokraattiseen toimintaan ja aktivistit voivat järjestäytyä vapaasti ilman, että hallitus puuttuu asiaan;

| 10. | kannustaa Azerbaidžanin viranomaisia sallimaan rauhanomaisten mielenosoitusten järjestämisen asianmukaisilla paikoilla ja kehottaa heitä pidättymään näiden tilaisuuksien järjestäjien pelottelemisesta pidättämällä järjestäjät ja nostamalla heitä vastaan rikossyytteitä ja muita syytteitä; pitää valitettavana, että eräitä nuorisoaktivisteja on erotettu Bakun valtiollisesta yliopistosta, koska he eivät päässeet tutkintoihin jouduttuaan poliisin pidättämiksi poliittisen aktiivisuutensa vuoksi; |
| --- | --- |

10.

kannustaa Azerbaidžanin viranomaisia sallimaan rauhanomaisten mielenosoitusten järjestämisen asianmukaisilla paikoilla ja kehottaa heitä pidättymään näiden tilaisuuksien järjestäjien pelottelemisesta pidättämällä järjestäjät ja nostamalla heitä vastaan rikossyytteitä ja muita syytteitä; pitää valitettavana, että eräitä nuorisoaktivisteja on erotettu Bakun valtiollisesta yliopistosta, koska he eivät päässeet tutkintoihin jouduttuaan poliisin pidättämiksi poliittisen aktiivisuutensa vuoksi;

| 11. | pitää myönteisenä, että kaksi verkkopäiväkirjan pitäjää Adnan Hajizade ja Emin Abdullajev (Milli) vapautettiin äskettäin; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä, että kaksi verkkopäiväkirjan pitäjää Adnan Hajizade ja Emin Abdullajev (Milli) vapautettiin äskettäin;

| 12. | pitää tiedon ja viestintäteknologian saatavuutta sekä vapaata ja sensuroimatonta internetiin pääsemistä olennaisena demokratian ja oikeusvaltion kehittymisen ja Azerbaidžanin ja EU:n välisen tietojenvaihdon ja viestinnän edistämisen kannalta; |
| --- | --- |

12.

pitää tiedon ja viestintäteknologian saatavuutta sekä vapaata ja sensuroimatonta internetiin pääsemistä olennaisena demokratian ja oikeusvaltion kehittymisen ja Azerbaidžanin ja EU:n välisen tietojenvaihdon ja viestinnän edistämisen kannalta;

| 13. | kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia paneutumaan Etyjin/ODIHR:n parlamenttivaaleja koskevassa lopullisessa raportissa yksilöityihin puutteisiin ja odottaa lisää yhteistyötä Venetsia-toimikunnan kanssa sen varmistamiseksi, että Azerbaidžanin vaalilainsäädäntö on täysin kansainvälisten normien ja standardien mukainen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Azerbaidžanin viranomaisia paneutumaan Etyjin/ODIHR:n parlamenttivaaleja koskevassa lopullisessa raportissa yksilöityihin puutteisiin ja odottaa lisää yhteistyötä Venetsia-toimikunnan kanssa sen varmistamiseksi, että Azerbaidžanin vaalilainsäädäntö on täysin kansainvälisten normien ja standardien mukainen;

| 14. | kehottaa Azerbaidžania ryhtymään uusiin toimiin voidakseen panna viimeisenä vuonna kattavasti täytäntöön Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman ja kehottaa komissiota avustamaan Azerbaidžania edelleen tässä asiassa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Azerbaidžania ryhtymään uusiin toimiin voidakseen panna viimeisenä vuonna kattavasti täytäntöön Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman ja kehottaa komissiota avustamaan Azerbaidžania edelleen tässä asiassa;

| 15. | pitää myönteisenä uusien alivaliokuntien perustamista EU:n ja Azerbaidžanin parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan alaisuuteen, koska ne lujittavat institutionaalisia puitteita, jotka mahdollistavat keskustelun oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla sekä keskustelun ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja demokratiasta; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä uusien alivaliokuntien perustamista EU:n ja Azerbaidžanin parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan alaisuuteen, koska ne lujittavat institutionaalisia puitteita, jotka mahdollistavat keskustelun oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla sekä keskustelun ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja demokratiasta;

| 16. | pitää myönteisenä Azerbaidžanin panosta itäiseen kumppanuuteen ja maan parlamentin (Milli Majlis) valtuuskunnan osallistumista Euronestin avajaisistuntoon, |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä Azerbaidžanin panosta itäiseen kumppanuuteen ja maan parlamentin (Milli Majlis) valtuuskunnan osallistumista Euronestin avajaisistuntoon,

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, Azerbaidžanin presidentille, hallitukselle ja parlamentille sekä Etyjille/ODIHR:lle. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, Azerbaidžanin presidentille, hallitukselle ja parlamentille sekä Etyjille/ODIHR:lle.

---

(1)  EUVL C 286 E, 22.10.2010, s. 27.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0193.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0153.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0025.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/162 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/162

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Valko-Venäjä

P7_TA(2011)0244

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2011 Valko-Venäjästä

2012/C 377 E/23

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä, etenkin 10. maaliskuuta 2011 (1), 20. tammikuuta 2011 (2) ja 17. joulukuuta 2009 (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjästä, etenkin 10. maaliskuuta 2011 (1), 20. tammikuuta 2011 (2) ja 17. joulukuuta 2009 (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 18. helmikuuta 2011 antaman julkilausuman Valko-Venäjän opposition edustajalle langetetusta tuomiosta ja ottaa huomioon Ashtonin tiedottajan 10. huhtikuuta 2011 antaman lausunnon Valko-Venäjän riippumattomia tiedotusvälineiden tukahduttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 18. helmikuuta 2011 antaman julkilausuman Valko-Venäjän opposition edustajalle langetetusta tuomiosta ja ottaa huomioon Ashtonin tiedottajan 10. huhtikuuta 2011 antaman lausunnon Valko-Venäjän riippumattomia tiedotusvälineiden tukahduttamisesta,

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/69/YUTP tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2010/639/YUTP muuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/69/YUTP tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2010/639/YUTP muuttamisesta,

| — | ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen 22. helmikuuta 2011 esittämän lopullisen raportin Valko-Venäjän presidentinvaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen 22. helmikuuta 2011 esittämän lopullisen raportin Valko-Venäjän presidentinvaaleista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että presidenttiehdokkaat Ales Mikhalevitš, Uladzimir Nyaklyaeu, Vital Rymašeuski, Andrej Sannikau, Mikalaj Statkevitš ja Dimitrji Uss sekä näiden kampanjapäälliköt Pavel Seviarynets, Vladimir Kobets ja Sergei Martselev ovat parhaillaan syytettyinä tuomioistuimessa, minkä seurauksena heille saatetaan määrätä jopa 15 vuoden vankeustuomioita, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että presidenttiehdokkaat Ales Mikhalevitš, Uladzimir Nyaklyaeu, Vital Rymašeuski, Andrej Sannikau, Mikalaj Statkevitš ja Dimitrji Uss sekä näiden kampanjapäälliköt Pavel Seviarynets, Vladimir Kobets ja Sergei Martselev ovat parhaillaan syytettyinä tuomioistuimessa, minkä seurauksena heille saatetaan määrätä jopa 15 vuoden vankeustuomioita,

| B. | ottaa huomioon, että useita oppositioaktivisteja, kuten oppositiota edustavan Yhdistyneen kansalaispuolueen (AHP) johtaja Anatol Ljabedzka, entiset presidenttiehdokkaat Vital Rjmašeuski ja Ales Mikhalevitš, sähköisen uutisportaalin päätoimittaja Natalja Radzina, opposition presidenttiehdokkaan Uladzimer Njakljaeun kampanjapäällikkö Andrej Dzmitrjeu ja Kerro totuus! -kampanjan aktivisti Sjarhej Vaznjak, on vapautettu KGB:n tutkintavankeudesta ja määrätty kotiarestiin siksi aikaa, kun tutkinnat heitä vastaan ovat käynnissä; ottaa huomioon, että Ales Mikhalevitš ja Natalja Radzina pakenivat maasta välttääkseen oikeudenkäynnin ja Dzmitri Bandarenka, Andrej Sannikaun uskottu mies aikaisemman presidentinvaalikampanjan aikana, lähetettiin rangaistussiirtolaan kahdeksi vuodeksi, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että useita oppositioaktivisteja, kuten oppositiota edustavan Yhdistyneen kansalaispuolueen (AHP) johtaja Anatol Ljabedzka, entiset presidenttiehdokkaat Vital Rjmašeuski ja Ales Mikhalevitš, sähköisen uutisportaalin päätoimittaja Natalja Radzina, opposition presidenttiehdokkaan Uladzimer Njakljaeun kampanjapäällikkö Andrej Dzmitrjeu ja Kerro totuus! -kampanjan aktivisti Sjarhej Vaznjak, on vapautettu KGB:n tutkintavankeudesta ja määrätty kotiarestiin siksi aikaa, kun tutkinnat heitä vastaan ovat käynnissä; ottaa huomioon, että Ales Mikhalevitš ja Natalja Radzina pakenivat maasta välttääkseen oikeudenkäynnin ja Dzmitri Bandarenka, Andrej Sannikaun uskottu mies aikaisemman presidentinvaalikampanjan aikana, lähetettiin rangaistussiirtolaan kahdeksi vuodeksi,

| C. | ottaa huomioon, että demokraattisen opposition ehdokkaiden Uladzimir Njakljajeun ja Andrei Sannikaun vaalitiimeihin kuuluneet Aljaksandr Atroštšankau, Aljaksandr Maltšanau, Dzmitri Novik ja Vasil Parfjankou, oppositiota edustavan nuorten vastarintaliikkeen jäsenet Ales Kirkevitš, Zmister Dashkevitš ja Eduard Lobau, Kerro totuus! -kampanjan aktivisti Paval Vinahradau, sitoutumaton aktivisti Andrei Pratasienja, historioitsija Dzmitri Drozd, mielenosoituksiin osallistunut Uladzemir Khamišenka ja "Eurooppalainen Valko-Venäjä" -kansalaiskampanjan koordinaattori Dzmitri Bandarenka tuomittiin yhdestä neljään vuodeksi vankeuteen 19. joulukuuta 2010 järjestettyjen mielenosoitusten johdosta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että demokraattisen opposition ehdokkaiden Uladzimir Njakljajeun ja Andrei Sannikaun vaalitiimeihin kuuluneet Aljaksandr Atroštšankau, Aljaksandr Maltšanau, Dzmitri Novik ja Vasil Parfjankou, oppositiota edustavan nuorten vastarintaliikkeen jäsenet Ales Kirkevitš, Zmister Dashkevitš ja Eduard Lobau, Kerro totuus! -kampanjan aktivisti Paval Vinahradau, sitoutumaton aktivisti Andrei Pratasienja, historioitsija Dzmitri Drozd, mielenosoituksiin osallistunut Uladzemir Khamišenka ja "Eurooppalainen Valko-Venäjä" -kansalaiskampanjan koordinaattori Dzmitri Bandarenka tuomittiin yhdestä neljään vuodeksi vankeuteen 19. joulukuuta 2010 järjestettyjen mielenosoitusten johdosta,

| D. | ottaa huomioon, että olemassa olevien todisteiden mukaan poliisi kiduttaa ihmisiä, jotta nämä tunnustaisivat väitetyt rikokset valtiota vastaan, kuten Olga Klasovskan ja Ales Mikhalevitšin tapaukset ovat osoittaneet, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että olemassa olevien todisteiden mukaan poliisi kiduttaa ihmisiä, jotta nämä tunnustaisivat väitetyt rikokset valtiota vastaan, kuten Olga Klasovskan ja Ales Mikhalevitšin tapaukset ovat osoittaneet,

| E. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän tiedotusministeriö yhdessä korkeimman taloustuomioistuimen kanssa nosti 25. huhtikuuta 2011 kanteita kahden riippumattoman sanomalehden "Narodnaja Volian" ja "Naša Nivan" lakkauttamiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän tiedotusministeriö yhdessä korkeimman taloustuomioistuimen kanssa nosti 25. huhtikuuta 2011 kanteita kahden riippumattoman sanomalehden "Narodnaja Volian" ja "Naša Nivan" lakkauttamiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että Belsat-televisiokanavan ja Gazeta Wyborcza -sanomalehden toimittaja Andrzej Poczobut on pidätetty ja häntä uhkaa kahden vuoden vankilatuomio syytettynä "presidentin pilkkaamisesta", mikä on seurausta hänen kahdesta äskettäin julkaisemastaan lehtijutusta; ottaa huomioon, että Amnesty International -järjestö on tunnustanut Poczobutin mielipidevangiksi; ottaa huomioon, että Andrej Sannikaun vaimo toimittaja Irina Khalip on myös pidätetty ja häntä syytetään mielenosoituksiin osallistumisesta; ottaa huomioon, että viimeksi mainittu on tällä hetkellä kotiarestissa ja häneltä on kielletty yhteydenpito aviomieheensä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Belsat-televisiokanavan ja Gazeta Wyborcza -sanomalehden toimittaja Andrzej Poczobut on pidätetty ja häntä uhkaa kahden vuoden vankilatuomio syytettynä "presidentin pilkkaamisesta", mikä on seurausta hänen kahdesta äskettäin julkaisemastaan lehtijutusta; ottaa huomioon, että Amnesty International -järjestö on tunnustanut Poczobutin mielipidevangiksi; ottaa huomioon, että Andrej Sannikaun vaimo toimittaja Irina Khalip on myös pidätetty ja häntä syytetään mielenosoituksiin osallistumisesta; ottaa huomioon, että viimeksi mainittu on tällä hetkellä kotiarestissa ja häneltä on kielletty yhteydenpito aviomieheensä,

| G. | ottaa huomioon, että demokraattisen opposition jäseniin, vapaisiin tiedotusvälineisiin, kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvia sortotoimia on lisätty entisestään huolimatta kansainvälisen yhteisön toistuvasti kehotuksista lopettaa ne välittömästi; ottaa huomioon, että näillä toimilla rikotaan useita Valko-Venäjän tekemiä kansainvälisiä sitoumuksia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että demokraattisen opposition jäseniin, vapaisiin tiedotusvälineisiin, kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvia sortotoimia on lisätty entisestään huolimatta kansainvälisen yhteisön toistuvasti kehotuksista lopettaa ne välittömästi; ottaa huomioon, että näillä toimilla rikotaan useita Valko-Venäjän tekemiä kansainvälisiä sitoumuksia,

| 1. | tuomitsee jyrkästi kaikki "joukkomellakkaan" liittyvän rikossyytteen perusteella annetut tuomiot ja pitää niitä mielivaltaisina ja poliittisiin syihin perustuvina; korostaa, että saatujen tietojen mukaan viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan toteen syytettyjen syyllisyyttä, oikeudenkäynnit käytiin suljetuin ovin, pidätetyiltä evättiin oikeus kutsua todistajia ja tavata yksityisesti ja säännöllisesti oikeudenkäyntiavustajiaan, syytettyjen asianajajat saivat useita varoituksia oikeusministeriöltä ja eräiltä näistä on riistetty myös oikeus esiintyä oikeudessa asianajajana; ilmoittaa näin ollen, ettei oikeudenkäyntejä käyty puolueettomalla tavalla; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi kaikki "joukkomellakkaan" liittyvän rikossyytteen perusteella annetut tuomiot ja pitää niitä mielivaltaisina ja poliittisiin syihin perustuvina; korostaa, että saatujen tietojen mukaan viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan toteen syytettyjen syyllisyyttä, oikeudenkäynnit käytiin suljetuin ovin, pidätetyiltä evättiin oikeus kutsua todistajia ja tavata yksityisesti ja säännöllisesti oikeudenkäyntiavustajiaan, syytettyjen asianajajat saivat useita varoituksia oikeusministeriöltä ja eräiltä näistä on riistetty myös oikeus esiintyä oikeudessa asianajajana; ilmoittaa näin ollen, ettei oikeudenkäyntejä käyty puolueettomalla tavalla;

| 2. | pitää kaikkia presidenttiehdokkaita Vladimir Nekljajevia, Vitali Rymaševskia, Nikolai Statkevitšia, Dmitri Ussia ja Andrei Sannikovia vastaan esitettyjä syytteitä laittomina ja törkeinä; kehottaa vapauttamaan presidenttiehdokkaat ja lopettamaan näiden vainoamisen; pitää tässä yhteydessä tuomittavana sitä, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät noudata kokoontumisvapautta ja sananvapautta koskevia perusoikeuksia, ja kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki pidätetyt mielenosoittajat, joita pidetään edelleen vangittuina, ja luopumaan kaikista syytteistä näitä vastaan; |
| --- | --- |

2.

pitää kaikkia presidenttiehdokkaita Vladimir Nekljajevia, Vitali Rymaševskia, Nikolai Statkevitšia, Dmitri Ussia ja Andrei Sannikovia vastaan esitettyjä syytteitä laittomina ja törkeinä; kehottaa vapauttamaan presidenttiehdokkaat ja lopettamaan näiden vainoamisen; pitää tässä yhteydessä tuomittavana sitä, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät noudata kokoontumisvapautta ja sananvapautta koskevia perusoikeuksia, ja kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki pidätetyt mielenosoittajat, joita pidetään edelleen vangittuina, ja luopumaan kaikista syytteistä näitä vastaan;

| 3. | on erittäin huolissaan Valko-Venäjän ihmisoikeuksien puolustajien heikentyneestä tilanteesta; tuomitsee jyrkästi esimerkiksi Viasna-ihmisoikeuskeskuksen johtajaa Ales Bialiatskia vastaan esitetyt syytökset, joita Valko-Venäjän presidentti ja useat valtiollisten tiedotusvälineiden toimittajat ovat esittäneet väittäessään Minskin metrossa tapahtuneen pommi-iskun kommentoinnin yhteydessä, että "maassa toimii viides kolonna"; |
| --- | --- |

3.

on erittäin huolissaan Valko-Venäjän ihmisoikeuksien puolustajien heikentyneestä tilanteesta; tuomitsee jyrkästi esimerkiksi Viasna-ihmisoikeuskeskuksen johtajaa Ales Bialiatskia vastaan esitetyt syytökset, joita Valko-Venäjän presidentti ja useat valtiollisten tiedotusvälineiden toimittajat ovat esittäneet väittäessään Minskin metrossa tapahtuneen pommi-iskun kommentoinnin yhteydessä, että "maassa toimii viides kolonna";

| 4. | tuomitsee jatkuvan pelon ilmapiirin ja poliittisten vastustajien pelottelun sekä opposition jäsenten meneillään olevan vainoamisen, jota on jatkunut joulukuun 2010 presidentinvaaleista lähtien; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee jatkuvan pelon ilmapiirin ja poliittisten vastustajien pelottelun sekä opposition jäsenten meneillään olevan vainoamisen, jota on jatkunut joulukuun 2010 presidentinvaaleista lähtien;

| 5. | kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia poistamaan vapaan liikkuvuuden esteet Ukrainan kansalaisilta Marina Tsapokilta ja Maxim Kitsjukilta sekä Venäjän kansalaiselta Andrej Jurovilta, jotka ovat Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteen kansainvälisen valvonnan edustajia ja joilta kiellettiin pääsy Valko-Venäjän alueelle, sekä toimimaan samoin myös venäläisten ihmisoikeuksien puolustajien Alik Mnatsnakjan ja Viktoria Gromovan osalta, jotka pidätettiin 4. toukokuuta 2011 Viasna-ihmisoikeuskeskuksen toimitiloissa ja pian tämän jälkeen karkotettiin Valko-Venäjältä ja joilta kiellettiin pääsy maahan kahden vuoden ajaksi; tuomitsee tässä yhteydessä kaikki Valko-Venäjän viranomaisten toteuttamat toimet ihmisoikeuksien puolustajia vastaan; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia poistamaan vapaan liikkuvuuden esteet Ukrainan kansalaisilta Marina Tsapokilta ja Maxim Kitsjukilta sekä Venäjän kansalaiselta Andrej Jurovilta, jotka ovat Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteen kansainvälisen valvonnan edustajia ja joilta kiellettiin pääsy Valko-Venäjän alueelle, sekä toimimaan samoin myös venäläisten ihmisoikeuksien puolustajien Alik Mnatsnakjan ja Viktoria Gromovan osalta, jotka pidätettiin 4. toukokuuta 2011 Viasna-ihmisoikeuskeskuksen toimitiloissa ja pian tämän jälkeen karkotettiin Valko-Venäjältä ja joilta kiellettiin pääsy maahan kahden vuoden ajaksi; tuomitsee tässä yhteydessä kaikki Valko-Venäjän viranomaisten toteuttamat toimet ihmisoikeuksien puolustajia vastaan;

| 6. | tuomitsee Valko-Venäjällä toimivien riippumattomien toimittajien ja tiedotusvälineiden jatkuvan häirinnän ja pelottelun sekä niihin kohdistuvan jatkuvan paineen; kehottaa tässä yhteydessä Valko-Venäjän viranomaisia keskeyttämään viikkolehtien "Narodnaja Volia" ja "Naša Niva" lakkauttamista koskevat menettelyt, pidättäytymään rajoittamasta pääsyä kahteen riippumattomaan internet-portaaliin ("Karta 97" ja "Bielorusskij Partizan"), mikä johtaisi tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ankaraan rajoittamiseen Valko-Venäjällä, sekä vapauttamaan Andrzej Poczobutin ja luopumaan kaikista syytteistä tätä vastaan; |
| --- | --- |

6.

tuomitsee Valko-Venäjällä toimivien riippumattomien toimittajien ja tiedotusvälineiden jatkuvan häirinnän ja pelottelun sekä niihin kohdistuvan jatkuvan paineen; kehottaa tässä yhteydessä Valko-Venäjän viranomaisia keskeyttämään viikkolehtien "Narodnaja Volia" ja "Naša Niva" lakkauttamista koskevat menettelyt, pidättäytymään rajoittamasta pääsyä kahteen riippumattomaan internet-portaaliin ("Karta 97" ja "Bielorusskij Partizan"), mikä johtaisi tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ankaraan rajoittamiseen Valko-Venäjällä, sekä vapauttamaan Andrzej Poczobutin ja luopumaan kaikista syytteistä tätä vastaan;

| 7. | pitää tuomittavana, että poliisin ja KGB:n yksiköiden vaalipäivänä harjoittamasta raa'asta väkivallasta mielenosoittajia kohtaan ei ole toteutettu riippumatonta tutkintaa, etenkin kun Valko-Venäjä on torjunut 14 EU:n jäsenvaltion kehotuksen, jonka mukaan paikan päälle olisi lähetettävä Etyjin johdolla toimiva ihmisoikeuksia käsittelevä tiedonhankintavaltuuskunta lähettämistä paikan selvittämään oppositiota vastaan suunnattuja massiivisia toimia joulukuun 2010 vaalien jälkeen; pitää myönteisenä Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteen kansainvälisen valvontakomitean erityisedustajan tri Neil Jarmanin väliraporttia ja on järkyttynyt siitä, että useita Etyj-maista kotoisin olevia ihmisoikeuksien puolustajia on jälleen pidätetty Minskissä; |
| --- | --- |

7.

pitää tuomittavana, että poliisin ja KGB:n yksiköiden vaalipäivänä harjoittamasta raa'asta väkivallasta mielenosoittajia kohtaan ei ole toteutettu riippumatonta tutkintaa, etenkin kun Valko-Venäjä on torjunut 14 EU:n jäsenvaltion kehotuksen, jonka mukaan paikan päälle olisi lähetettävä Etyjin johdolla toimiva ihmisoikeuksia käsittelevä tiedonhankintavaltuuskunta lähettämistä paikan selvittämään oppositiota vastaan suunnattuja massiivisia toimia joulukuun 2010 vaalien jälkeen; pitää myönteisenä Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteen kansainvälisen valvontakomitean erityisedustajan tri Neil Jarmanin väliraporttia ja on järkyttynyt siitä, että useita Etyj-maista kotoisin olevia ihmisoikeuksien puolustajia on jälleen pidätetty Minskissä;

| 8. | kehottaa komissiota, neuvostoa, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä muita EU:n kumppanuusmaita laajentamaan Valko-Venäjän hallintoon kohdistuvia rajoitteita myös määräämällä kohdennettuja talouspakotteita etenkin valtion omistamille yrityksille; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota, neuvostoa, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä muita EU:n kumppanuusmaita laajentamaan Valko-Venäjän hallintoon kohdistuvia rajoitteita myös määräämällä kohdennettuja talouspakotteita etenkin valtion omistamille yrityksille;

| 9. | korostaa, että jatkuvien ja ennenäkemättömien oppositioon kohdistuvien sortotoimien taustaa vasten EU:n on löydettävä uusia tapoja, joiden avulla se voi auttaa Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa lisäämään yleisön tietoisuutta, estämään poliittisen opposition täydellisen hajoamisen ja tukemaan poliittista vaihtoehtoa Lukashenkan hallinnolle; kehottaa EU:ta tukemaan demokraattisten oppositiopuolueiden, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja riippumattomien tiedotusvälineiden säilyttämistä ja edistämistä esimerkiksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen avulla; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että jatkuvien ja ennenäkemättömien oppositioon kohdistuvien sortotoimien taustaa vasten EU:n on löydettävä uusia tapoja, joiden avulla se voi auttaa Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa lisäämään yleisön tietoisuutta, estämään poliittisen opposition täydellisen hajoamisen ja tukemaan poliittista vaihtoehtoa Lukashenkan hallinnolle; kehottaa EU:ta tukemaan demokraattisten oppositiopuolueiden, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja riippumattomien tiedotusvälineiden säilyttämistä ja edistämistä esimerkiksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen avulla;

| 10. | korostaa, että EU:n mahdolliselle yhteistyölle Valko-Venäjän kanssa asetetaan tiukat ehdot ja sen edellytyksenä on, että Valko-Venäjä sitoutuu noudattamaan ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, kuten todetaan Prahassa 7. toukokuuta 2009 järjestetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisessä julistuksessa, jonka Valko-Venäjä on yhtenä osapuolena allekirjoittanut; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että EU:n mahdolliselle yhteistyölle Valko-Venäjän kanssa asetetaan tiukat ehdot ja sen edellytyksenä on, että Valko-Venäjä sitoutuu noudattamaan ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, kuten todetaan Prahassa 7. toukokuuta 2009 järjestetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisessä julistuksessa, jonka Valko-Venäjä on yhtenä osapuolena allekirjoittanut;

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Etyjin ja Euroopan neuvoston parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Valko-Venäjän parlamentille ja hallitukselle. |
| --- | --- |

11.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Etyjin ja Euroopan neuvoston parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Valko-Venäjän parlamentille ja hallitukselle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0099.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0022.

(3)  EUVL C 286 E, 22.10.2010, s. 16.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/164 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/164

---

Torstai 12. toukokuuta 2011Cleanup in Europe- ja Let's do it World 2012 -aloitteet

P7_TA(2011)0245

Euroopan parlamentin kannanotto 12. toukokuuta 2011 Cleanup in Europe- ja Let's do it World 2012 -aloitteisiin

2012/C 377 E/24

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että EU:n jätelainsäädännön täytäntöönpano ja voimaansaattaminen on riittämätöntä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n jätelainsäädännön täytäntöönpano ja voimaansaattaminen on riittämätöntä,

| B. | ottaa huomioon, että ympäristökysymyksiä koskevan sosiaalisen vastuun ja tiedostavuuden puute aiheuttaa edelleen ongelmia monissa jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ympäristökysymyksiä koskevan sosiaalisen vastuun ja tiedostavuuden puute aiheuttaa edelleen ongelmia monissa jäsenvaltioissa,

| C. | ottaa huomioon, että osana Let's do it! -kansalaisliikettä on tehty kansallisia ruohonjuuritason aloitteita ja niihin on osallistunut valtava määrä Viron, Latvian, Liettuan, Portugalin, Slovenian ja Romanian kansalaisia vuodesta 2008 lähtien; ottaa huomioon, että näiden aloitteiden konkreettisina tuloksina on kartoitettu laitonta roskaamista ja kerätty roskia, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että osana Let's do it! -kansalaisliikettä on tehty kansallisia ruohonjuuritason aloitteita ja niihin on osallistunut valtava määrä Viron, Latvian, Liettuan, Portugalin, Slovenian ja Romanian kansalaisia vuodesta 2008 lähtien; ottaa huomioon, että näiden aloitteiden konkreettisina tuloksina on kartoitettu laitonta roskaamista ja kerätty roskia,

| 1. | ottaa huomioon, että Let's do it World -aloite on vapaaehtoinen toimintaohjelma, jossa kaikkia Euroopan maita kehotetaan liittymään kaikkien aikojen suurimpaan siivousoperaatioon omassa maassaan yhden päivän ajan vuonna 2012; |
| --- | --- |

1.

ottaa huomioon, että Let's do it World -aloite on vapaaehtoinen toimintaohjelma, jossa kaikkia Euroopan maita kehotetaan liittymään kaikkien aikojen suurimpaan siivousoperaatioon omassa maassaan yhden päivän ajan vuonna 2012;

| 2. | kehottaa poliitikkoja edistämään aktiivisesti aloitteita ja kannustamaan kansalaisia osallistumaan tähän toimintaohjelmaan; |
| --- | --- |

2.

kehottaa poliitikkoja edistämään aktiivisesti aloitteita ja kannustamaan kansalaisia osallistumaan tähän toimintaohjelmaan;

| 3. | katsoo, että tätä tehokasta välinettä olisi edistettävä laajalti, jotta lisätään jätehuoltoa koskevaa tietoisuutta ja vastuullisuutta pyrkien mahdollisimman suureen kierrätysasteeseen; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että tätä tehokasta välinettä olisi edistettävä laajalti, jotta lisätään jätehuoltoa koskevaa tietoisuutta ja vastuullisuutta pyrkien mahdollisimman suureen kierrätysasteeseen;

| 4. | pyytää komissiota tukemaan tätä aloitetta kaikin mahdollisin tavoin ja perustamaan verkkosivuston, jolla julkaistaan olemassa olevat tiedot kansallisista jäterekistereistä ja karttoja, joihin on merkitty laittomien kaatopaikkojen sijainnit; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota tukemaan tätä aloitetta kaikin mahdollisin tavoin ja perustamaan verkkosivuston, jolla julkaistaan olemassa olevat tiedot kansallisista jäterekistereistä ja karttoja, joihin on merkitty laittomien kaatopaikkojen sijainnit;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään lisätoimiin, jotta ne panisivat EU:n nykyisen jätelainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön ja valvoisivat sitä omassa maassaan; |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään lisätoimiin, jotta ne panisivat EU:n nykyisen jätelainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön ja valvoisivat sitä omassa maassaan;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien (1) nimet komissiolle ja neuvostolle sekä 27 jäsenvaltion hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien (1) nimet komissiolle ja neuvostolle sekä 27 jäsenvaltion hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Allekirjoittajien nimet julkaistaan 12. toukokuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirjan liitteessä 1 (P7_PV(2011)05-12(ANN1)).

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 10. toukokuuta 2011

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/166 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/166

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Luigi de Magistrisin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntö

P7_TA(2011)0188

Euroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Luigi de Magistrisin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2122(IMM))

2012/C 377 E/25

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Luigi de Magistrisin italialaisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevan asiansa johdosta parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi esittämän, 5. heinäkuuta 2010 päivätyn pyynnön, josta ilmoitettiin täysistunnossa 7. heinäkuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luigi de Magistrisin italialaisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevan asiansa johdosta parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi esittämän, 5. heinäkuuta 2010 päivätyn pyynnön, josta ilmoitettiin täysistunnossa 7. heinäkuuta 2010,

| — | on kuullut Luigi de Magistrisia työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Luigi de Magistrisia työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 8 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 8 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008 ja 19. maaliskuuta 2010 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008 ja 19. maaliskuuta 2010 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0152/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0152/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsen Luigi de Magistris on pyytänyt parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista italialaisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevan asian johdosta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsen Luigi de Magistris on pyytänyt parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista italialaisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevan asian johdosta,

| B. | ottaa huomioon, että Luigi De Magistrisin pyyntö liittyy Euroopan parlamentin jäsenen Clemente Mario Mastellan Benaventon tuomioistuimessa häntä vastaan esittämään haastekirjelmään De Magistrisin italialaiselle sanomalehdelle 31. lokakuuta 2009 antaman haastattelun vuoksi, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Luigi De Magistrisin pyyntö liittyy Euroopan parlamentin jäsenen Clemente Mario Mastellan Benaventon tuomioistuimessa häntä vastaan esittämään haastekirjelmään De Magistrisin italialaiselle sanomalehdelle 31. lokakuuta 2009 antaman haastattelun vuoksi,

| C. | ottaa huomioon, että haastekirjelmän mukaan osa kyseisestä haastattelusta (‧Mastella oli osallisena yhdessä tutkinnassani ja yritti estää minua‧) on julkinen herjaus, josta vaaditaan 1 000 000 euron vahingonkorvausta ja oikeudenkäyntikuluja, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että haastekirjelmän mukaan osa kyseisestä haastattelusta (‧Mastella oli osallisena yhdessä tutkinnassani ja yritti estää minua‧) on julkinen herjaus, josta vaaditaan 1 000 000 euron vahingonkorvausta ja oikeudenkäyntikuluja,

| D. | ottaa huomioon, että haastattelu annettiin ajankohtana, jolloin Luigi de Magistris oli Euroopan parlamentin jäsen tultuaan valituksi Euroopan parlamentin vaaleissa vuonna 2009, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että haastattelu annettiin ajankohtana, jolloin Luigi de Magistris oli Euroopan parlamentin jäsen tultuaan valituksi Euroopan parlamentin vaaleissa vuonna 2009,

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan määräysten (8 artikla) nojalla Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan määräysten (8 artikla) nojalla Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella,

| F. | ottaa huomioon, että parlamentin vakiintuneen käytännön mukaan se, että oikeusmenettelyt on tuotu siviili- tai hallinto-oikeuden piiriin tai sisältävät tiettyjä seikkoja, jotka kuuluvat siviili- tai hallinto-oikeuden piiriin, ei sinällään estä soveltamasta kyseisen artiklan tarjoamaa koskemattomuutta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että parlamentin vakiintuneen käytännön mukaan se, että oikeusmenettelyt on tuotu siviili- tai hallinto-oikeuden piiriin tai sisältävät tiettyjä seikkoja, jotka kuuluvat siviili- tai hallinto-oikeuden piiriin, ei sinällään estä soveltamasta kyseisen artiklan tarjoamaa koskemattomuutta,

| G. | ottaa huomioon, että kyseistä haastattelua antaessaan Luigi de Magistris ilmaisi mielipiteensä äänestäjilleen yleisen edun mukaisesta asiasta Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä hoitaessaan ja poliittista toimintaa harjoittaessaan, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kyseistä haastattelua antaessaan Luigi de Magistris ilmaisi mielipiteensä äänestäjilleen yleisen edun mukaisesta asiasta Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä hoitaessaan ja poliittista toimintaa harjoittaessaan,

| H. | ottaa huomioon, että demokraattisessa yhteiskunnassa ei voida hyväksyä sitä, että parlamentin jäseniä pyritään estämään ilmaisemasta mielipiteitään legitiimisti yleisen edun mukaisista ja huolta aiheuttavista asioista ja kritisoimasta poliittisia vastustajiaan nostamalla kanne tuomioistuimessa, ja edellä mainittu on myös jyrkässä ristiriidassa Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 8 artiklan kanssa, joka on tarkoitettu suojelemaan jäsenten ilmaisuvapautta heidän harjoittaessaan tehtäviään Euroopan unionin toimielimiin kuuluvan parlamentin edun mukaisesti. |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että demokraattisessa yhteiskunnassa ei voida hyväksyä sitä, että parlamentin jäseniä pyritään estämään ilmaisemasta mielipiteitään legitiimisti yleisen edun mukaisista ja huolta aiheuttavista asioista ja kritisoimasta poliittisia vastustajiaan nostamalla kanne tuomioistuimessa, ja edellä mainittu on myös jyrkässä ristiriidassa Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 8 artiklan kanssa, joka on tarkoitettu suojelemaan jäsenten ilmaisuvapautta heidän harjoittaessaan tehtäviään Euroopan unionin toimielimiin kuuluvan parlamentin edun mukaisesti.

| 1. | päättää puolustaa Luigi de Magistrisin parlamentaarista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

1.

päättää puolustaa Luigi de Magistrisin parlamentaarista koskemattomuutta;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen viipymättä Italian tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Luigi de Magistrisille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen viipymättä Italian tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Luigi de Magistrisille.

---

(1)  Asia 101/63 Albert Wagner v. Jean Fohrmann ja Antoine Krier [1964] ECR 195, Asia 149/85 Roger Wybot vastaan Edgar Faure ym. [1986] ECR 2391, Asia T-345/05 Ashley Neil Mote vastaan Euroopan parlamentti [2008] ECR II-2849, Yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07 Alfonso Luigi Marra vastaan Eduardo De Gregorio ja Antonio Clemente [2008] ECR I-7929 ja asia T-42/06 Bruno Gollnisch vastaan Euroopan parlamentti.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/167 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/167

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntö

P7_TA(2011)0189

Euroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2010/2097(IMM))

2012/C 377 E/26

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Bruno Gollnischin esittämän, 10. kesäkuuta 2010 päivätyn pyynnön parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi ranskalaisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa rikosoikeudellisessa menettelyssä, josta ilmoitettiin täysistunnossa 14. kesäkuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bruno Gollnischin esittämän, 10. kesäkuuta 2010 päivätyn pyynnön parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi ranskalaisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa rikosoikeudellisessa menettelyssä, josta ilmoitettiin täysistunnossa 14. kesäkuuta 2010,

| — | on kuullut Bruno Gollnischia 26. tammikuuta 2011 työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Bruno Gollnischia 26. tammikuuta 2011 työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008 ja 19. maaliskuuta 2010 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008 ja 19. maaliskuuta 2010 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0154/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsen Bruno Gollnisch on pyytänyt parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Ranskan viranomaisten soveltamien, Gollnischin mukaan hänen vapauttaan rajoittavien toimien yhteydessä osana oikeudellista tutkintaa ja korvausvaatimuksia (plainte avec constitution de partie civile), jotka Kansainvälisen rasismin ja antisemitismin vastainen liitto esitti nimetöntä henkilöä vastaan 26. tammikuuta 2009 rotuvihaan yllyttämisestä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsen Bruno Gollnisch on pyytänyt parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Ranskan viranomaisten soveltamien, Gollnischin mukaan hänen vapauttaan rajoittavien toimien yhteydessä osana oikeudellista tutkintaa ja korvausvaatimuksia (plainte avec constitution de partie civile), jotka Kansainvälisen rasismin ja antisemitismin vastainen liitto esitti nimetöntä henkilöä vastaan 26. tammikuuta 2009 rotuvihaan yllyttämisestä,

| B. | ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskevassa pyynnössä ei vedottu Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 8 artiklaan, minkä vuoksi sitä ei sovelleta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskevassa pyynnössä ei vedottu Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 8 artiklaan, minkä vuoksi sitä ei sovelleta,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklassa, johon Bruno Gollnisch nimenomaisesti vetosi puhemiehelle 10. kesäkuuta 2010 lähettämässään kirjeessä ja jota sovelletaan kyseiseen tapaukseen, todetaan, että Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; ottaa huomioon, että tämä ei estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuus yhden jäsenen osalta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklassa, johon Bruno Gollnisch nimenomaisesti vetosi puhemiehelle 10. kesäkuuta 2010 lähettämässään kirjeessä ja jota sovelletaan kyseiseen tapaukseen, todetaan, että Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; ottaa huomioon, että tämä ei estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuus yhden jäsenen osalta,

| D. | ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän toisen momentin mukaan parlamentin jäsentä ei saa törkeää rikosta tai rikosta koskevassa asiassa vangita eikä hänen vapauttaan muuten riistää tai rajoittaa, ellei parlamentin sen kamarin puhemiehistö, jonka jäsen hän on, ole siihen suostunut; suostumusta ei kuitenkaan tarvita, jos kyseessä on vakava rikos, jäsen on tavattu itse teossa tai jos jäsen on lainvoimaisesti tuomittu syylliseksi ja 26 pykälän kolmannen momentin mukaan parlamentin jäsenen vangitseminen tai hänen vapautensa riistäminen tai rajoittaminen muulla tavalla tai häneen kohdistuvat syyte- tai tutkintatoimet on keskeytettävä istunnon ajaksi parlamentin sen kamarin vaatimuksesta, jonka jäsen hän on, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän toisen momentin mukaan parlamentin jäsentä ei saa törkeää rikosta tai rikosta koskevassa asiassa vangita eikä hänen vapauttaan muuten riistää tai rajoittaa, ellei parlamentin sen kamarin puhemiehistö, jonka jäsen hän on, ole siihen suostunut; suostumusta ei kuitenkaan tarvita, jos kyseessä on vakava rikos, jäsen on tavattu itse teossa tai jos jäsen on lainvoimaisesti tuomittu syylliseksi ja 26 pykälän kolmannen momentin mukaan parlamentin jäsenen vangitseminen tai hänen vapautensa riistäminen tai rajoittaminen muulla tavalla tai häneen kohdistuvat syyte- tai tutkintatoimet on keskeytettävä istunnon ajaksi parlamentin sen kamarin vaatimuksesta, jonka jäsen hän on,

| E. | ottaa huomioon, että parlamentti noudattaa tiukkaa luottamuksellisuutta kannasta, jota se haluaa noudattaa päätöksessä jäsenensä parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskevan pyynnön johdosta (2), |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että parlamentti noudattaa tiukkaa luottamuksellisuutta kannasta, jota se haluaa noudattaa päätöksessä jäsenensä parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskevan pyynnön johdosta (2),

| F. | ottaa huomioon, että tässä tapauksessa parlamentti ei ole löytänyt todisteita "fumus persecutionis" -tapauksesta eli riittävän vakavia ja täsmällisiä epäilyjä siitä, että syyte on nostettu asianomaisen jäsenen poliittisen toiminnan vahingoittamiseksi, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tässä tapauksessa parlamentti ei ole löytänyt todisteita "fumus persecutionis" -tapauksesta eli riittävän vakavia ja täsmällisiä epäilyjä siitä, että syyte on nostettu asianomaisen jäsenen poliittisen toiminnan vahingoittamiseksi,

| G. | ottaa huomioon, että tapaus ei ole osa Bruno Gollnischin poliittista toimintaa Euroopan parlamentin jäsenenä; ottaa huomioon, että tapaus koskee sen sijaan yksinomaan alueellis- ja paikallisluonteista toimintaa Rhône-Alpes'in aluevaltuutettuna, johon tehtävään Bruno Gollnisch valittiin suoralla ja yleisellä vaalilla ja joka on pidettävä erillään Euroopan parlamentin jäsenyydestä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tapaus ei ole osa Bruno Gollnischin poliittista toimintaa Euroopan parlamentin jäsenenä; ottaa huomioon, että tapaus koskee sen sijaan yksinomaan alueellis- ja paikallisluonteista toimintaa Rhône-Alpes'in aluevaltuutettuna, johon tehtävään Bruno Gollnisch valittiin suoralla ja yleisellä vaalilla ja joka on pidettävä erillään Euroopan parlamentin jäsenyydestä,

| H. | ottaa huomioon, että Bruno Gollnisch on antanut selvityksen siitä, miksi hänen Rhône-Alpes'in alueneuvostossa toimiva poliittinen ryhmänsä julkaisi parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön taustalla olevan lehdistötiedotteen todeten, että tiedotteen laati Front National -puolueen alueryhmä mukaan luettuna sen päätiedottaja, jolla oli valtuudet puhua Front Nationalin vaaleilla valittujen jäsenten puolesta; ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden soveltaminen tällaiseen tilanteeseen merkitsisi niiden sääntöjen soveltamisen perusteetonta laajentamista, joiden tarkoituksena on välttää sekaantuminen parlamentin toimintaan ja riippumattomuuteen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Bruno Gollnisch on antanut selvityksen siitä, miksi hänen Rhône-Alpes'in alueneuvostossa toimiva poliittinen ryhmänsä julkaisi parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön taustalla olevan lehdistötiedotteen todeten, että tiedotteen laati Front National -puolueen alueryhmä mukaan luettuna sen päätiedottaja, jolla oli valtuudet puhua Front Nationalin vaaleilla valittujen jäsenten puolesta; ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden soveltaminen tällaiseen tilanteeseen merkitsisi niiden sääntöjen soveltamisen perusteetonta laajentamista, joiden tarkoituksena on välttää sekaantuminen parlamentin toimintaan ja riippumattomuuteen,

| I. | ottaa huomioon, että Ranskan viranomaisten Bruno Gollnischiin kohdistamat ilmeisesti vapautta rajoittavat toimet ennen hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa pidättämistä koskevan pyynnön esittämistä olivat parlamentin etuoikeuksien valitettava rikkomus; ottaa huomioon, että koska Ranskan viranomaiset ovat nyt virallisesti esittäneet Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön soveltaakseen tällaisia toimia tulevaisuudessa, tässä suhteessa ei ole enää tarpeen puolustaa hänen parlamentaarista koskemattomuuttaan, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Ranskan viranomaisten Bruno Gollnischiin kohdistamat ilmeisesti vapautta rajoittavat toimet ennen hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa pidättämistä koskevan pyynnön esittämistä olivat parlamentin etuoikeuksien valitettava rikkomus; ottaa huomioon, että koska Ranskan viranomaiset ovat nyt virallisesti esittäneet Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön soveltaakseen tällaisia toimia tulevaisuudessa, tässä suhteessa ei ole enää tarpeen puolustaa hänen parlamentaarista koskemattomuuttaan,

| J. | ottaa huomioon, että parlamentin asemesta on toimivaltaisten oikeusviranomaisten asia päättää, kaikkia demokraattisia takuita noudattaen, missä määrin Ranskan rotuvihaan yllyttämistä koskevaa lainsäädäntöä on rikottu ja mitä oikeudellisia seuraamuksia tästä saattaisi aiheutua; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että parlamentin asemesta on toimivaltaisten oikeusviranomaisten asia päättää, kaikkia demokraattisia takuita noudattaen, missä määrin Ranskan rotuvihaan yllyttämistä koskevaa lainsäädäntöä on rikottu ja mitä oikeudellisia seuraamuksia tästä saattaisi aiheutua;

| K. | katsoo, että Bruno Gollnischin parlamentaarista koskemattomuutta ei näin ollen ole syytä puolustaa, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Bruno Gollnischin parlamentaarista koskemattomuutta ei näin ollen ole syytä puolustaa,

| 1. | päättää olla puolustamatta Bruno Gollnischin parlamentaarista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

1.

päättää olla puolustamatta Bruno Gollnischin parlamentaarista koskemattomuutta;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Bruno Gollnischille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Bruno Gollnischille.

---

(1)  Asia 101/63 Wagner vastaan Fohrmann ja Krier (Kok. 1964, s. 195), asia 149/85 Wybot vastaan Faure ja muut (Kok. 1986, s. 2391), asia T-345/05 Mote vastaan parlamentti (Kok. 2008, s. II-2849), yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07 Marra vastaan De Gregorio ja Clemente (Kok. 2008, s. I-7929) sekä asia T-42/06 Gollnisch vastaan parlamentti.

(2)  Asia T-42/06 Gollnisch v. parlamentti, 101 kohta.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/169 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/169

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

P7_TA(2011)0190

Euroopan parlamentin päätös 10. toukokuuta 2011 Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2010/2284(IMM))

2012/C 377 E/27

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Ranskan tasavallan viranomaisen välittämän, 3. marraskuuta 2010 päivätyn pyynnön Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 24. marraskuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan tasavallan viranomaisen välittämän, 3. marraskuuta 2010 päivätyn pyynnön Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi, josta ilmoitettiin täysistunnossa 24. marraskuuta 2010,

| — | on kuullut Bruno Gollnischia 26. tammikuuta 2011 työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Bruno Gollnischia 26. tammikuuta 2011 työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008 sekä 19. maaliskuuta 2010 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008 sekä 19. maaliskuuta 2010 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0155/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Ranskan yleinen syyttäjä on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä, jotta nostetusta syytteestä väitetystä rotuvihaan yllyttämisestä voidaan käynnistää tutkinta ja Bruno Gollnischia vastaan voidaan tarvittaessa nostaa syyte Ranskan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, vetoomustuomioistuimessa ja korkeimmassa oikeudessa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Ranskan yleinen syyttäjä on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä, jotta nostetusta syytteestä väitetystä rotuvihaan yllyttämisestä voidaan käynnistää tutkinta ja Bruno Gollnischia vastaan voidaan tarvittaessa nostaa syyte Ranskan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, vetoomustuomioistuimessa ja korkeimmassa oikeudessa,

| B. | ottaa huomioon, että Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen liittyy väitettyyn rikokseen rotuvihaan yllyttämisestä Rhône-Alpes'in alueneuvostossa toimivan Front National -ryhmän, jonka puheenjohtajana Bruno Gollnisch toimi, 3. lokakuuta 2008 julkaiseman lehdistötiedotteen johdosta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen liittyy väitettyyn rikokseen rotuvihaan yllyttämisestä Rhône-Alpes'in alueneuvostossa toimivan Front National -ryhmän, jonka puheenjohtajana Bruno Gollnisch toimi, 3. lokakuuta 2008 julkaiseman lehdistötiedotteen johdosta,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklassa todetaan, että Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; ottaa huomioon, että tämä ei estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuus yhden jäsenen osalta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklassa todetaan, että Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; ottaa huomioon, että tämä ei estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuus yhden jäsenen osalta,

| D. | ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän mukaan parlamentin jäsentä ei saa törkeää rikosta tai rikosta koskevassa asiassa vangita eikä hänen vapauttaan muuten riistää tai rajoittaa, ellei parlamentin sen kamarin puhemiehistö, jonka jäsen hän on, ole siihen suostunut; suostumusta ei kuitenkaan tarvita, jos kyseessä on vakava rikos, hänet on tavattu itse teossa tai jos hänet on lainvoimaisesti tuomittu syylliseksi, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän mukaan parlamentin jäsentä ei saa törkeää rikosta tai rikosta koskevassa asiassa vangita eikä hänen vapauttaan muuten riistää tai rajoittaa, ellei parlamentin sen kamarin puhemiehistö, jonka jäsen hän on, ole siihen suostunut; suostumusta ei kuitenkaan tarvita, jos kyseessä on vakava rikos, hänet on tavattu itse teossa tai jos hänet on lainvoimaisesti tuomittu syylliseksi,

| E. | ottaa huomioon, että tässä tapauksessa parlamentti ei ole löytänyt todisteita "fumus persecutionis" -tapauksesta eli riittävän vakavia ja täsmällisiä epäilyjä siitä, että syyte on nostettu asianomaisen jäsenen poliittisen toiminnan vahingoittamiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tässä tapauksessa parlamentti ei ole löytänyt todisteita "fumus persecutionis" -tapauksesta eli riittävän vakavia ja täsmällisiä epäilyjä siitä, että syyte on nostettu asianomaisen jäsenen poliittisen toiminnan vahingoittamiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että Ranskan viranomaisten pyyntö ei liity Bruno Gollnischin poliittiseen toimintaan Euroopan parlamentin jäsenenä; ottaa huomioon, että tapaus koskee sen sijaan yksinomaan alueellis- ja paikallisluonteista toimintaa Rhône-Alpes'in aluevaltuutettuna, johon tehtävään Bruno Gollnisch valittiin suoralla ja yleisellä vaalilla ja joka on pidettävä erillään Euroopan parlamentin jäsenyydestä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Ranskan viranomaisten pyyntö ei liity Bruno Gollnischin poliittiseen toimintaan Euroopan parlamentin jäsenenä; ottaa huomioon, että tapaus koskee sen sijaan yksinomaan alueellis- ja paikallisluonteista toimintaa Rhône-Alpes'in aluevaltuutettuna, johon tehtävään Bruno Gollnisch valittiin suoralla ja yleisellä vaalilla ja joka on pidettävä erillään Euroopan parlamentin jäsenyydestä,

| G. | ottaa huomioon, että Bruno Gollnisch on antanut selvityksen siitä, miksi hänen Rhône-Alpes'in alueneuvostossa toimiva poliittinen ryhmänsä julkaisi parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön aiheena olevan lehdistötiedotteen todeten, että tiedotteen laati Front National -puolueen alueryhmä mukaan luettuna sen päätiedottaja, jolla oli valtuudet puhua Front Nationalin vaaleilla valittujen jäsenten puolesta; ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden soveltaminen tällaiseen tilanteeseen merkitsisi niiden sääntöjen soveltamisen perusteetonta laajentamista, joiden tarkoituksena on välttää sekaantuminen parlamentin toimintaan ja riippumattomuuteen, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Bruno Gollnisch on antanut selvityksen siitä, miksi hänen Rhône-Alpes'in alueneuvostossa toimiva poliittinen ryhmänsä julkaisi parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön aiheena olevan lehdistötiedotteen todeten, että tiedotteen laati Front National -puolueen alueryhmä mukaan luettuna sen päätiedottaja, jolla oli valtuudet puhua Front Nationalin vaaleilla valittujen jäsenten puolesta; ottaa huomioon, että parlamentaarisen koskemattomuuden soveltaminen tällaiseen tilanteeseen merkitsisi niiden sääntöjen soveltamisen perusteetonta laajentamista, joiden tarkoituksena on välttää sekaantuminen parlamentin toimintaan ja riippumattomuuteen,

| H. | ottaa huomioon, että parlamentin asemesta on toimivaltaisten oikeusviranomaisten asia päättää, kaikkia demokraattisia takuita noudattaen, missä määrin Ranskan rotuvihaan yllyttämistä koskevaa lainsäädäntöä on rikottu ja mitä oikeudellisia seuraamuksia tästä saattaisi aiheutua, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että parlamentin asemesta on toimivaltaisten oikeusviranomaisten asia päättää, kaikkia demokraattisia takuita noudattaen, missä määrin Ranskan rotuvihaan yllyttämistä koskevaa lainsäädäntöä on rikottu ja mitä oikeudellisia seuraamuksia tästä saattaisi aiheutua,

| I. | katsoo, että tässä tapauksessa on näin ollen asianmukaista suositella parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että tässä tapauksessa on näin ollen asianmukaista suositella parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä,

| 1. | päättää pidättää Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

päättää pidättää Bruno Gollnischin parlamentaarisen koskemattomuuden;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Bruno Gollnischille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Bruno Gollnischille.

---

(1)  Asia 101/63 Wagner vastaan Fohrmann ja Krier (Kok. 1964, s. 195), asia 149/85 Wybot vastaan Faure ja muut (Kok. 1986, s. 2391), asia T-345/05 Mote vastaan parlamentti (Kok. 2008, s. II-2849), yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07 Marra vastaan De Gregorio ja Clemente (Kok. 2008, s. I-7929) sekä asia T-42/06 Gollnisch vastaan parlamentti.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/171

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Työjärjestyksen muuttaminen parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksena

P7_TA(2011)0221

Euroopan parlamentin päätös 11. toukokuuta 2011 Euroopan parlamentin työjärjestyksen muuttamisesta Euroopan parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksena (2010/2292(REG))

2012/C 377 E/28

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 18. marraskuuta 2010 tekemän päätöksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 18. marraskuuta 2010 tekemän päätöksen,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöksen (1), jolla hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja komission sopimuksen tekeminen avoimuusrekisterin perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöksen (1), jolla hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja komission sopimuksen tekeminen avoimuusrekisterin perustamisesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 211 ja 212 artiklan sekä 127 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 211 ja 212 artiklan sekä 127 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0173/2011),

| 1. | päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

1.

päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

| 2. | päättää, että edellä mainitun sopimuksen teksti sisällytetään työjärjestyksen liitteeseen X sen B osana; |
| --- | --- |

2.

päättää, että edellä mainitun sopimuksen teksti sisällytetään työjärjestyksen liitteeseen X sen B osana;

| 3. | päättää, että työjärjestyksen muutokset tulevat voimaan sopimuksen voimaantulopäivänä; |
| --- | --- |

3.

päättää, että työjärjestyksen muutokset tulevat voimaan sopimuksen voimaantulopäivänä;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

| NYKYINEN TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Euroopan parlamentin työjärjestys


  9 artikla – otsikko |
| | |
| Tarkistus 2 |
| Euroopan parlamentin työjärjestys


  9 artikla – 3 a kohta (uusi) |
| | 3 a.
     
  Vaalikauden alussa kvestorit päättävät jäsenen valtuutettavissa olevien avustajien (valtuutettujen avustajien) enimmäismäärän. |
| Tarkistus 3 |
| Euroopan parlamentin työjärjestys


  9 artikla – 4 kohta |
| 4.   Kvestorit
  antavat enintään vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin toimittamaan jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman etunsa mukaisesti tai muiden puolesta. | 4.   Kvestorit
  vastaavat pitkäaikaisten kulkulupien myöntämisestä Euroopan unionin toimielinten ulkopuolisille henkilöille. Kulkuluvat ovat voimassa enintään vuoden ajan, minkä jälkeen ne voidaan uudistaa. Puhemiehistö vahvistaa kulkulupien käyttöä koskevat säännöt. |
| Vastineeksi näiden henkilöiden on | |
| — | noudatettava tämän työjärjestyksen liitteenä olevaa hyvää edunvalvontatapaa; |

NYKYINEN TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – otsikko

Tarkistus 2

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Vaalikauden alussa kvestorit päättävät jäsenen valtuutettavissa olevien avustajien (valtuutettujen avustajien) enimmäismäärän.

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – 4 kohta

4.   Kvestorit
  antavat enintään vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin toimittamaan jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman etunsa mukaisesti tai muiden puolesta.

4.   Kvestorit
  vastaavat pitkäaikaisten kulkulupien myöntämisestä Euroopan unionin toimielinten ulkopuolisille henkilöille. Kulkuluvat ovat voimassa enintään vuoden ajan, minkä jälkeen ne voidaan uudistaa. Puhemiehistö vahvistaa kulkulupien käyttöä koskevat säännöt.

Vastineeksi näiden henkilöiden on

—

noudatettava tämän työjärjestyksen liitteenä olevaa hyvää edunvalvontatapaa;

| — | ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon. |
| --- | --- |

—

ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon.

Luettelo on pyynnöstä yleisön nähtävillä parlamentin toimipaikoissa ja kvestorien määräämällä tavalla jäsenvaltioissa sijaitsevissa tiedotustoimistoissa.

Tämän kohdan soveltamista koskevat määräykset ovat tämän työjärjestyksen liitteessä.

Kulkuluvat voidaan myöntää

| — | avoimuusrekisteriin (2) rekisteröidyille henkilöille tai siihen rekisteröityjä organisaatioita edustaville tai niiden palveluksessa oleville henkilöille, kuitenkin niin, että rekisteröinti ei anna automaattisesti oikeutta kulkulupaan; |
| --- | --- |

—

avoimuusrekisteriin (2) rekisteröidyille henkilöille tai siihen rekisteröityjä organisaatioita edustaville tai niiden palveluksessa oleville henkilöille, kuitenkin niin, että rekisteröinti ei anna automaattisesti oikeutta kulkulupaan;

| — | henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin mutta jotka eivät kuulu avoimuusrekisterin perustamista koskevan sopimuksen (3) soveltamisalaan; |
| --- | --- |

—

henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin mutta jotka eivät kuulu avoimuusrekisterin perustamista koskevan sopimuksen (3) soveltamisalaan;

| — | Euroopan parlamentin jäsenten paikallisille avustajille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean jäseniä avustaville henkilöille. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin jäsenten paikallisille avustajille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean jäseniä avustaville henkilöille.

Tarkistus 4

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 a.
     
  Avoimuusrekisteriin rekisteröityjen edunvalvojien on suhteissaan parlamenttiin noudatettava

| — | sopimuksen liitteenä olevaa hyvää edunvalvontatapaa (4); |
| --- | --- |

—

sopimuksen liitteenä olevaa hyvää edunvalvontatapaa (4);

| — | sopimuksessa määritettyjä menettelyjä ja muita velvollisuuksia; ja |
| --- | --- |

—

sopimuksessa määritettyjä menettelyjä ja muita velvollisuuksia; ja

| — | tämän artiklan määräyksiä ja sen soveltamista koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

—

tämän artiklan määräyksiä ja sen soveltamista koskevia määräyksiä.

Tarkistus 5

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – 4 b kohta (uusi)

4 b.
     
  Kvestorit määrittävät, missä määrin hyvää edunvalvontatapaa sovelletaan henkilöihin, joilla on pitkäaikainen kulkulupa mutta jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

Tarkistus 6

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – 4 c kohta (uusi)

4 c.
     
  Kulkulupa peruutetaan kvestorien perustellulla päätöksellä seuraavissa tapauksissa:

| — | avoimuusrekisteristä poistaminen, paitsi jos kulkuluvan peruuttamatta jättämiseen on painava syy; |
| --- | --- |

—

avoimuusrekisteristä poistaminen, paitsi jos kulkuluvan peruuttamatta jättämiseen on painava syy;

| — | edellä 4 a kohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien vakava noudattamatta jättäminen. |
| --- | --- |

—

edellä 4 a kohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien vakava noudattamatta jättäminen.

Tarkistus 7

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – 4 d kohta (uusi)

4 d.
     
  Puhemiehistö toteuttaa pääsihteerin ehdotuksesta tarvittavat toimet avoimuusrekisterin käyttöönottamiseksi rekisterin perustamisesta tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti.

Edellä 4–4 c kohdan soveltamista koskevat määräykset vahvistetaan liitteessä (5).

Tarkistus 8

Euroopan parlamentin työjärjestys

Liite I – 2 artikla – 2 ja 3 kohdat

Parlamentin jäsenet pidättäytyvät ottamasta vastaan lahjoituksia tai palveluksia hoitaessaan edustajantointaan.

Parlamentin jäsenet pidättäytyvät ottamasta vastaan lahjoituksia tai palveluksia hoitaessaan edustajantointaan.

Rekisteriä varten tehdyt ilmoitukset ovat parlamentin jäsenen henkilökohtaisella vastuulla,
  ja
  ne on saatettava ajan tasalle vuosittain.

Rekisteriä varten tehdyt ilmoitukset ovat parlamentin jäsenen henkilökohtaisella vastuulla, ne on saatettava ajan tasalle
  heti tilanteen muuttuessa ja tehtävä vähintään
  vuosittain.
  Jäsenet kantavat täyden vastuun taloudellisia etujaan koskevasta avoimuudesta.

Tarkistus 9

Euroopan parlamentin työjärjestys

Liite X – otsikko

LIITE X

LIITE X

Tarkistus 10

Euroopan parlamentin työjärjestys

Liite X – 1 artikla

1 artikla

Ainoa artikla

Kulkuluvat

Kulkuluvat

1.   Kulkulupa on haltijan valokuvalla varustettu muovikortti, johon merkitään haltijan etu- ja sukunimi sekä sen yrityksen, järjestön tai henkilön nimi, jonka palveluksessa haltija on.

1.   
  Pitkäaikainen
  kulkulupa on haltijan valokuvalla varustettu muovikortti, johon merkitään haltijan etu- ja sukunimi sekä sen yrityksen, järjestön tai henkilön nimi, jonka palveluksessa haltija on.

Haltijan on pidettävä kulkulupa pysyvästi esillä liikkuessaan parlamentin tiloissa. Tämän velvollisuuden laiminlyönti saattaa johtaa kulkuluvan peruuttamiseen.

Haltijan on pidettävä kulkulupa pysyvästi esillä liikkuessaan parlamentin tiloissa. Tämän velvollisuuden laiminlyönti saattaa johtaa kulkuluvan peruuttamiseen.

Kulkuluvat eroavat muodoltaan ja väriltään vierailijoille annettavista kulkuluvista.

Kulkuluvat eroavat muodoltaan ja väriltään vierailijoille annettavista kulkuluvista.

2.   Kulkulupa voidaan uudistaa ainoastaan, jos sen haltija on noudattanut 9 artiklan
  4 kohdassa
  tarkoitettuja velvollisuuksia.

2.   Kulkulupa voidaan uudistaa ainoastaan, jos sen haltija on noudattanut 9 artiklan
  4 a kohdassa
  tarkoitettuja velvollisuuksia.

Jäsenen huomautus edunvalvojan tai eturyhmän toiminnasta
  toimitetaan kvestoreille, jotka
  käsittelevät asian ja voivat päättää kulkuluvan jatkamisesta tai
  peruuttamisesta.

Valitus, jonka tueksi
  toimitetaan
  olennaisia tosiseikkoja ja joka kuuluu avoimuusrekisterin perustamisesta tehdyn sopimuksen liitteessä olevan hyvän edunvalvontatavan (6) soveltamisalaan, toimitetaan avoimuusrekisterin yhteiselle sihteeristölle. Parlamentin pääsihteeri välittää rekisteristä poistamista koskevat päätökset
  kvestoreille, jotka
  päättävät kulkukortin
  peruuttamisesta.

Päätöksissä, joissa kvestorit ilmoittavat yhden tai useamman kulkuluvan peruuttamisesta, kehotetaan kulkuluvan haltijoita tai yhteisöjä, joiden palveluksessa kulkuluvan haltijat ovat, palauttamaan kulkuluvat parlamentille 15 päivän kuluessa päätöksen ilmoittamisesta.

3.   Kulkulupa ei oikeuta haltijaansa osallistumaan parlamentin tai sen elinten kokouksiin, jotka eivät ole julkisia, eikä se oikeuta poikkeuksiin muihin unionin kansalaisiin sovellettavista säännöistä, jotka koskevat pääsyä parlamentin tiloihin.

3.   Kulkulupa ei oikeuta haltijaansa osallistumaan parlamentin tai sen elinten kokouksiin, jotka eivät ole julkisia, eikä se oikeuta poikkeuksiin muihin unionin kansalaisiin sovellettavista säännöistä, jotka koskevat pääsyä parlamentin tiloihin.

Tarkistus 11

Euroopan parlamentin työjärjestys

Liite X – 2 artikla

2 artikla

Avustajat

1.
     
  Vaalikauden alussa kvestorit päättävät jäsenen valtuutettavissa olevien avustajien enimmäismäärän.

Aloittaessaan tehtävänsä valtuutetun avustajan on tehtävä kirjallinen ilmoitus ammatillisesta ja muusta palkallisesta toiminnastaan tai muista suorittamistaan tehtävistä, joista hän saa korvausta.

2.
     
  Avustajat voivat liikkua toimielimen tiloissa samoin edellytyksin kuin pääsihteeristön tai poliittisten ryhmien henkilöstö.

3.
     
  Muut henkilöt, mukaan lukien jäsenten kanssa välittömästi työskentelevät henkilöt, saavat liikkua parlamentin tiloissa ainoastaan työjärjestyksen 9 artiklan 4 kohdassa määrätyin edellytyksin.

Poistetaan.

Tarkistus 12

Euroopan parlamentin työjärjestys

Liite X – 3 artikla

3 artikla

Hyvä edunvalvontatapa

1.
     
  Työjärjestyksen 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainittujen henkilöiden on suhteissaan parlamenttiin

| a) | noudatettava 9 artiklan ja tämän liitteen määräyksiä; |
| --- | --- |

a)

noudatettava 9 artiklan ja tämän liitteen määräyksiä;

| b) | ilmoitettava valvomistaan eduista asioidessaan parlamentin jäsenten, näiden henkilökunnan tai parlamentin virkamiesten kanssa; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava valvomistaan eduista asioidessaan parlamentin jäsenten, näiden henkilökunnan tai parlamentin virkamiesten kanssa;

| c) | pidättäydyttävä kaikista yrityksistä hankkia tietoja epärehellisesti; |
| --- | --- |

c)

pidättäydyttävä kaikista yrityksistä hankkia tietoja epärehellisesti;

| d) | pidättäydyttävä esittämästä, että heillä on virallisia yhteyksiä parlamenttiin asioidessaan kolmansien osapuolien kanssa; |
| --- | --- |

d)

pidättäydyttävä esittämästä, että heillä on virallisia yhteyksiä parlamenttiin asioidessaan kolmansien osapuolien kanssa;

| e) | oltava luovuttamatta voittoa vastaan kolmansille osapuolille jäljennöksiä parlamentista saamistaan asiakirjoista; |
| --- | --- |

e)

oltava luovuttamatta voittoa vastaan kolmansille osapuolille jäljennöksiä parlamentista saamistaan asiakirjoista;

| f) | tarkoin noudatettava liitteessä I olevan 2 artiklan toisen kohdan määräyksiä; |
| --- | --- |

f)

tarkoin noudatettava liitteessä I olevan 2 artiklan toisen kohdan määräyksiä;

| g) | varmistettava, että kaikenlainen liitteessä I olevan 2 artiklan määräysten mukaisesti annettu tuki ilmoitetaan asianmukaiseen rekisteriin; |
| --- | --- |

g)

varmistettava, että kaikenlainen liitteessä I olevan 2 artiklan määräysten mukaisesti annettu tuki ilmoitetaan asianmukaiseen rekisteriin;

| h) | noudatettava henkilöstösääntöjen määräyksiä ottaessaan palvelukseensa toimielinten entisiä virkamiehiä; |
| --- | --- |

h)

noudatettava henkilöstösääntöjen määräyksiä ottaessaan palvelukseensa toimielinten entisiä virkamiehiä;

| i) | noudatettava kaikkia parlamentin antamia määräyksiä entisten jäsenten oikeuksista ja velvollisuuksista; |
| --- | --- |

i)

noudatettava kaikkia parlamentin antamia määräyksiä entisten jäsenten oikeuksista ja velvollisuuksista;

| j) | saatava kaikkien eturistiriitojen välttämiseksi ennakolta sen jäsenen tai niiden jäsenten suostumus, jota tai joita asia koskee, jäsenen avustajan sopimus- tai työsuhteen osalta, ja varmistettava itse, että tästä ilmoitetaan 9 artiklan 4 kohdassa määrättyyn luetteloon. |
| --- | --- |

j)

saatava kaikkien eturistiriitojen välttämiseksi ennakolta sen jäsenen tai niiden jäsenten suostumus, jota tai joita asia koskee, jäsenen avustajan sopimus- tai työsuhteen osalta, ja varmistettava itse, että tästä ilmoitetaan 9 artiklan 4 kohdassa määrättyyn luetteloon.

2.
     
  Hyvän edunvalvontatavan vastainen menettely voi johtaa asianomaisille henkilöille tai mahdollisesti heidän edustamalleen yritykselle myönnetyn kulkuluvan peruuttamiseen.

Poistetaan.

Tarkistus 13

Euroopan parlamentin työjärjestys

Liite X – B osa – otsikko (uusi)

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0222.

---

(2)  
  Avoimuusrekisterin perustamisesta unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuville organisaatioille ja itsenäisille ammatinharjoittajille tehdyllä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission sopimuksella perustettu rekisteri (katso liite X, B osa).

(3)  
  Katso liite X, B osa.

(4)  
  Katso liitteen X B osassa olevan sopimuksen liite 3.

(5)  
  Katso liite X, A osa.

(6)  
  Katso tämän liitteen B osassa olevan sopimuksen liite 3.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/176 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/176

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Parlamentin ja komission yhteistä avoimuusrekisteriä koskeva toimielinten sopimus

P7_TA(2011)0222

Euroopan parlamentin päätös 11. toukokuuta 2011 Euroopan parlamentin ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä yhteisestä avoimuusrekisteristä (2010/2291(ACI))

2012/C 377 E/29

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 18. marraskuuta 2010 tekemän päätöksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 18. marraskuuta 2010 tekemän päätöksen,

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission sopimukseksi avoimuusrekisterin perustamisesta unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuville organisaatioille ja itsenäisille ammatinharjoittajille (jäljempänä "sopimus"), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission sopimukseksi avoimuusrekisterin perustamisesta unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuville organisaatioille ja itsenäisille ammatinharjoittajille (jäljempänä "sopimus"),

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman sääntöjen kehittämisestä edunvalvojien (lobbaajien) toiminnalle Euroopan unionin toimielimissä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman sääntöjen kehittämisestä edunvalvojien (lobbaajien) toiminnalle Euroopan unionin toimielimissä (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 127 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 127 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0174/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa todetaan seuraavaa: "toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa", |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa todetaan seuraavaa: "toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa",

| B. | ottaa huomioon, että EU:n toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien järjestöjen ja yksityishenkilöiden yhteinen rekisteri lisää kyseisen vuoropuhelun avoimuutta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien järjestöjen ja yksityishenkilöiden yhteinen rekisteri lisää kyseisen vuoropuhelun avoimuutta,

| C. | ottaa huomioon, että edellä mainitussa 8. toukokuuta 2008 annetussa parlamentin päätöslauselmassa vahvistettiin periaatteet, joiden pohjalta parlamentti ryhtyi neuvottelemaan komission kanssa yhteisestä rekisteristä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että edellä mainitussa 8. toukokuuta 2008 annetussa parlamentin päätöslauselmassa vahvistettiin periaatteet, joiden pohjalta parlamentti ryhtyi neuvottelemaan komission kanssa yhteisestä rekisteristä,

| D. | ottaa huomioon, että tarvittavat muutokset parlamentin työjärjestykseen esitetään sen 11. toukokuuta 2011 tekemässä päätöksessä työjärjestyksen muuttamisesta Euroopan parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksena (2), |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tarvittavat muutokset parlamentin työjärjestykseen esitetään sen 11. toukokuuta 2011 tekemässä päätöksessä työjärjestyksen muuttamisesta Euroopan parlamentin ja komission yhteisen avoimuusrekisterin käyttöönoton seurauksena (2),

| 1. | pitää sopimusta vain tärkeänä ensimmäisenä askelena kohti avoimuuden lisäämistä ja aikoo sopivassa vaiheessa ehdottaa normien tiukentamista unionin julkishallinnon ehdottoman lahjomattomuuden takaamiseksi ja sen institutionaalisten sääntöjen lujittamiseksi; |
| --- | --- |

1.

pitää sopimusta vain tärkeänä ensimmäisenä askelena kohti avoimuuden lisäämistä ja aikoo sopivassa vaiheessa ehdottaa normien tiukentamista unionin julkishallinnon ehdottoman lahjomattomuuden takaamiseksi ja sen institutionaalisten sääntöjen lujittamiseksi;

| 2. | huomauttaa, että yhteisen rekisterin ansiosta kaikki tieto löytyy yhdestä paikasta ja näin ollen kansalaisten on helpompi saada tietoonsa, mitkä toimijat ovat yhteydessä toimielimiin; toteaa, että yhteinen rekisteri myös helpottaa edunvalvojien tehtävää, koska heidän täytyy rekisteröityä vain kerran; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että yhteisen rekisterin ansiosta kaikki tieto löytyy yhdestä paikasta ja näin ollen kansalaisten on helpompi saada tietoonsa, mitkä toimijat ovat yhteydessä toimielimiin; toteaa, että yhteinen rekisteri myös helpottaa edunvalvojien tehtävää, koska heidän täytyy rekisteröityä vain kerran;

| 3. | toistaa kuitenkin, että parlamentti voi edelleen vapaasti päättää, kenellä on pääsy sen tiloihin; |
| --- | --- |

3.

toistaa kuitenkin, että parlamentti voi edelleen vapaasti päättää, kenellä on pääsy sen tiloihin;

| 4. | on sitä mieltä, että sopimus antaa vahvan kannustimen rekisteröintiin, koska sen ansiosta kenenkään ei ole mahdollista saada kulkulupaa parlamenttiin rekisteröitymättä ensin; |
| --- | --- |

4.

on sitä mieltä, että sopimus antaa vahvan kannustimen rekisteröintiin, koska sen ansiosta kenenkään ei ole mahdollista saada kulkulupaa parlamenttiin rekisteröitymättä ensin;

| 5. | kehottaa kuitenkin jälleen ottamaan käyttöön kaikkien edunvalvojien pakollisen rekisteröinnin avoimuusrekisteriin ja kehottaa toteuttamaan tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä tarvittavat toimet pakolliseen rekisteröintiin siirtymisen valmistelemiseksi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kuitenkin jälleen ottamaan käyttöön kaikkien edunvalvojien pakollisen rekisteröinnin avoimuusrekisteriin ja kehottaa toteuttamaan tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä tarvittavat toimet pakolliseen rekisteröintiin siirtymisen valmistelemiseksi;

| 6. | pahoittelee, ettei neuvosto ole vielä liittynyt sopimukseen, vaikka sen on ehdottomasti oltava mukana, jotta voidaan taata avoimuus unionin lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa; pitää kuitenkin myönteisenä sitä, että neuvosto on ilmoittanut aikovansa liittyä sopimukseen; kehottaa neuvostoa liittymään yhteiseen rekisteriin mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

6.

pahoittelee, ettei neuvosto ole vielä liittynyt sopimukseen, vaikka sen on ehdottomasti oltava mukana, jotta voidaan taata avoimuus unionin lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa; pitää kuitenkin myönteisenä sitä, että neuvosto on ilmoittanut aikovansa liittyä sopimukseen; kehottaa neuvostoa liittymään yhteiseen rekisteriin mahdollisimman pian;

| 7. | pitää myönteisinä erityisesti seuraavia sopimukseen sisältyviä näkökohtia:






  a) | rekisterin nimen muuttamista "avoimuusrekisteriksi"; |
| --- | --- | --- |

7.

pitää myönteisinä erityisesti seuraavia sopimukseen sisältyviä näkökohtia:

a)

rekisterin nimen muuttamista "avoimuusrekisteriksi";

| b) | rekisterin soveltamisalaa, joka kattaa kaikki asianomaiset toimijat lukuun ottamatta muun muassa työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvia toimijoita samoin kuin kirkkoja, poliittisia puolueita sekä paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaisia ja niiden hallintoon kuuluvia edustustoja; viimeksi mainitut eivät niille perussopimuksissa annettujen institutionaalisten tehtävien vuoksi ja sopimuksen 10 kohdan b alakohdan sekä 11, 12 ja 13 nojalla kuulu rekisterin piiriin; tämä on tuotava selvemmin esiin sopimuksen ensimmäisen tarkistuksen yhteydessä; parlamentti toivoo, että komissio antaa jo tähän suostumuksensa; |
| --- | --- |

b)

rekisterin soveltamisalaa, joka kattaa kaikki asianomaiset toimijat lukuun ottamatta muun muassa työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvia toimijoita samoin kuin kirkkoja, poliittisia puolueita sekä paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaisia ja niiden hallintoon kuuluvia edustustoja; viimeksi mainitut eivät niille perussopimuksissa annettujen institutionaalisten tehtävien vuoksi ja sopimuksen 10 kohdan b alakohdan sekä 11, 12 ja 13 nojalla kuulu rekisterin piiriin; tämä on tuotava selvemmin esiin sopimuksen ensimmäisen tarkistuksen yhteydessä; parlamentti toivoo, että komissio antaa jo tähän suostumuksensa;

| c) | sitä, että rekisteri tuo avoimuutta unionin toimielinten moniin erilaisiin kontakteihin ja erityisesti että siihen kootaan omiin lukuihinsa yksittäiset edunvalvojat, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja viranomaisten edustajat ja siinä tehdään näin ero edunvalvojien ja unionin toimielinten virallisten yhteistyökumppanien välille; |
| --- | --- |

c)

sitä, että rekisteri tuo avoimuutta unionin toimielinten moniin erilaisiin kontakteihin ja erityisesti että siihen kootaan omiin lukuihinsa yksittäiset edunvalvojat, kansalaisyhteiskunnan edustajat ja viranomaisten edustajat ja siinä tehdään näin ero edunvalvojien ja unionin toimielinten virallisten yhteistyökumppanien välille;

| d) | vaatimusta antaa olennaiset rahoitustiedot; |
| --- | --- |

d)

vaatimusta antaa olennaiset rahoitustiedot;

| e) | sitovia toimenpiteitä sellaisessa tapauksessa, että sopimuksen liitteenä olevia menettelysääntöjä ei noudateta; |
| --- | --- |

e)

sitovia toimenpiteitä sellaisessa tapauksessa, että sopimuksen liitteenä olevia menettelysääntöjä ei noudateta;

| 8. | katsoo, että viranomaisten ja sellaisten yhteisöjen edustajiin, joiden toiminta palvelee yleistä etua ja joita kunkin maan valtiosääntö ja perusoikeudet sitovat, ei voida soveltaa samoja sääntöjä kuin yksittäisiin edunvalvojiin; katsoo etenkin, että julkisoikeudellisille elimille esitettävä kehotus rekisteröityä voi koskea vain elimiä, joilla on itsenäinen asema, mutta ei itse viranomaisia; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että viranomaisten ja sellaisten yhteisöjen edustajiin, joiden toiminta palvelee yleistä etua ja joita kunkin maan valtiosääntö ja perusoikeudet sitovat, ei voida soveltaa samoja sääntöjä kuin yksittäisiin edunvalvojiin; katsoo etenkin, että julkisoikeudellisille elimille esitettävä kehotus rekisteröityä voi koskea vain elimiä, joilla on itsenäinen asema, mutta ei itse viranomaisia;

| 9. | pyytää puhemiehistöä laatimaan järjestelmän, jossa kaikkien rekisterin soveltamisalaan kuuluvien edunvalvojien tapaamiset parlamentin jäsenen kanssa tietyn lainsäädäntömenettelyyn liittyvän kysymyksen käsittelemiseksi kirjataan säädösesitystä koskevaan mietintöön tai suositukseen liitettäviin perusteluihin; |
| --- | --- |

9.

pyytää puhemiehistöä laatimaan järjestelmän, jossa kaikkien rekisterin soveltamisalaan kuuluvien edunvalvojien tapaamiset parlamentin jäsenen kanssa tietyn lainsäädäntömenettelyyn liittyvän kysymyksen käsittelemiseksi kirjataan säädösesitystä koskevaan mietintöön tai suositukseen liitettäviin perusteluihin;

| 10. | hyväksyy liitteenä olevan sopimuksen tekemisen tämän päätöksen sisällön huomioon ottaen ja päättää liittää sen työjärjestykseen; |
| --- | --- |

10.

hyväksyy liitteenä olevan sopimuksen tekemisen tämän päätöksen sisällön huomioon ottaen ja päättää liittää sen työjärjestykseen;

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

11.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 271 E, 12.11.2009, s. 48.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0221.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA EUROOPAN KOMISSION SOPIMUS AVOIMUUSREKISTERIN PERUSTAMISESTA UNIONIN TOIMINTAPOLITIIKKOJEN LAATIMISEEN JA TÄYTÄNTÖÖNPANOON OSALLISTUVILLE ORGANISAATIOILLE JA ITSENÄISILLE AMMATINHARJOITTAJILLE

Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio, jäljempänä ‧osapuolet‧, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan 1 ja 2 kohdan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 295 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä yhdessä ‧perussopimukset‧,

ottavat huomioon, että Euroopan päättäjät eivät toimi erillään kansalaisyhteiskunnasta vaan käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa,

SOPIVAT SEURAAVAA:

I.
     
  Avoimuusrekisterin perustaminen

| 1. | Osapuolet, jotka ovat sitoutuneet avoimuuteen, sopivat perustavansa unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien organisaatioiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien rekisteröintiä ja seurantaa varten yhteisen avoimuusrekisterin, jäljempänä ‧rekisteri‧, sekä ylläpitävänsä sitä. |
| --- | --- |

1.

Osapuolet, jotka ovat sitoutuneet avoimuuteen, sopivat perustavansa unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien organisaatioiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien rekisteröintiä ja seurantaa varten yhteisen avoimuusrekisterin, jäljempänä ‧rekisteri‧, sekä ylläpitävänsä sitä.

II.
     
  Rekisterin periaatteet

| 2. | Rekisterin perustamisessa ja ylläpidossa hyödynnetään Euroopan parlamentin vuonna 1996 ja Euroopan komission kesäkuussa 2008 perustamia ja käyttöön ottamia rekisteröintijärjestelmiä, joita täydennetään Euroopan parlamentin ja Euroopan komission asiaa koskevan yhteisen työryhmän työllä sekä mukautuksilla, jotka on tehty saadun kokemuksen ja eri sidosryhmien antaman palautteen perusteella, kuten esitetään Euroopan avoimuusaloitteesta: edunvalvojien rekisterin tilanne ensimmäisen toimintavuoden jälkeen 28 päivänä lokakuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa (1). Tämä lähestymistapa ei vaikuta sääntöjen kehittämisestä edunvalvojien (lobbaajien) toiminnalle Euroopan unionin toimielimissä 8 päivänä toukokuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2) esitettyihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.

Rekisterin perustamisessa ja ylläpidossa hyödynnetään Euroopan parlamentin vuonna 1996 ja Euroopan komission kesäkuussa 2008 perustamia ja käyttöön ottamia rekisteröintijärjestelmiä, joita täydennetään Euroopan parlamentin ja Euroopan komission asiaa koskevan yhteisen työryhmän työllä sekä mukautuksilla, jotka on tehty saadun kokemuksen ja eri sidosryhmien antaman palautteen perusteella, kuten esitetään Euroopan avoimuusaloitteesta: edunvalvojien rekisterin tilanne ensimmäisen toimintavuoden jälkeen 28 päivänä lokakuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa (1). Tämä lähestymistapa ei vaikuta sääntöjen kehittämisestä edunvalvojien (lobbaajien) toiminnalle Euroopan unionin toimielimissä 8 päivänä toukokuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2) esitettyihin tavoitteisiin.

| 3. | Rekisterin perustamisessa ja ylläpidossa noudatetaan unionin oikeuden yleisiä periaatteita, kuten suhteellisuus- ja syrjimättömyysperiaatetta. |
| --- | --- |

3.

Rekisterin perustamisessa ja ylläpidossa noudatetaan unionin oikeuden yleisiä periaatteita, kuten suhteellisuus- ja syrjimättömyysperiaatetta.

| 4. | Rekisterin perustamisessa ja ylläpidossa kunnioitetaan Euroopan parlamentin jäsenten oikeuksia harjoittaa edustajantointaan rajoituksitta, eikä se estä heidän äänestäjiään pääsemästä Euroopan parlamentin tiloihin. |
| --- | --- |

4.

Rekisterin perustamisessa ja ylläpidossa kunnioitetaan Euroopan parlamentin jäsenten oikeuksia harjoittaa edustajantointaan rajoituksitta, eikä se estä heidän äänestäjiään pääsemästä Euroopan parlamentin tiloihin.

| 5. | Rekisterin perustamisella ja ylläpidolla ei puututa osapuolten toimivaltuuksiin tai oikeuksiin eikä vaikuteta niiden organisatorisiin toimivaltuuksiin. |
| --- | --- |

5.

Rekisterin perustamisella ja ylläpidolla ei puututa osapuolten toimivaltuuksiin tai oikeuksiin eikä vaikuteta niiden organisatorisiin toimivaltuuksiin.

| 6. | Osapuolet pyrkivät kohtelemaan kaikkia samankaltaista toimintaa harjoittavia toimijoita samalla tavoin, ja tarjoavat unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien organisaatioiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien rekisteröinnille tasapuoliset edellytykset. |
| --- | --- |

6.

Osapuolet pyrkivät kohtelemaan kaikkia samankaltaista toimintaa harjoittavia toimijoita samalla tavoin, ja tarjoavat unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien organisaatioiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien rekisteröinnille tasapuoliset edellytykset.

III.
     
  Rekisterin rakenne

| 7. | Rekisteri kattaa seuraavat osa-alueet:






  a) | rekisteriä koskevat ohjeet:






  — | rekisterin soveltamisala, sen kattamat toiminnot ja poikkeukset; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Rekisteri kattaa seuraavat osa-alueet:

a)

rekisteriä koskevat ohjeet:

—

rekisterin soveltamisala, sen kattamat toiminnot ja poikkeukset;

| — | rekisteröinnille avoimet osat (liite 1); |
| --- | --- |

—

rekisteröinnille avoimet osat (liite 1);

| — | rekisteröityviltä edellytettävät tiedot, mukaan lukien taloudellisten tietojen julkistamista koskevat vaatimukset (liite 2); |
| --- | --- |

—

rekisteröityviltä edellytettävät tiedot, mukaan lukien taloudellisten tietojen julkistamista koskevat vaatimukset (liite 2);

| b) | hyvä edunvalvontatapa (liite 3); |
| --- | --- |

b)

hyvä edunvalvontatapa (liite 3);

| c) | valitusmenettely ja toimenpiteet, joita sovelletaan, jos hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta, valitusten tutkimisessa ja käsittelyssä sovellettava menettely mukaan lukien (liite 4). |
| --- | --- |

c)

valitusmenettely ja toimenpiteet, joita sovelletaan, jos hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta, valitusten tutkimisessa ja käsittelyssä sovellettava menettely mukaan lukien (liite 4).

IV.
     
  Rekisterin soveltamisala

Rekisterin kattamat toiminnot

| 8. | Rekisterin soveltamisalaan kuuluvat sen ulkopuolelle IV osassa jätettyjä toimintoja lukuun ottamatta kaikki toiminnot, joiden tarkoituksena on vaikuttaa suoraan tai välillisesti toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon ja päätöksentekoon unionin toimielimissä riippumatta käytetyistä viestintäkanavista tai -tavoista, esimerkiksi ulkoistaminen, viestimet, sopimukset ammattivälittäjien kanssa, ajatushautomot, keskusteluryhmät, foorumit, kampanjat ja ruohonjuuritason aloitteet. Näitä toimintoja voivat olla muun muassa yhteydet unionin toimielinten jäseniin, virkamiehiin tai muuhun henkilöstöön, kirjeiden, tiedotusaineiston tai keskusteluasiakirjojen ja kannanottojen laatiminen, levittäminen ja toimittaminen ja tilaisuuksien, kokousten tai edistämistoimien järjestäminen sekä tilaisuudet tai konferenssit, jos niihin on kutsuttu unionin toimielinten jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä. Rekisterin soveltamisalaan kuuluvat myös vapaaehtoiset kannanotot sekä osallistuminen virallisiin kuulemisiin suunnitelluista unionin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävistä säädöksistä ja muista säädöksistä sekä osallistuminen muihin avoimiin kuulemisiin. |
| --- | --- |

8.

Rekisterin soveltamisalaan kuuluvat sen ulkopuolelle IV osassa jätettyjä toimintoja lukuun ottamatta kaikki toiminnot, joiden tarkoituksena on vaikuttaa suoraan tai välillisesti toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon ja päätöksentekoon unionin toimielimissä riippumatta käytetyistä viestintäkanavista tai -tavoista, esimerkiksi ulkoistaminen, viestimet, sopimukset ammattivälittäjien kanssa, ajatushautomot, keskusteluryhmät, foorumit, kampanjat ja ruohonjuuritason aloitteet. Näitä toimintoja voivat olla muun muassa yhteydet unionin toimielinten jäseniin, virkamiehiin tai muuhun henkilöstöön, kirjeiden, tiedotusaineiston tai keskusteluasiakirjojen ja kannanottojen laatiminen, levittäminen ja toimittaminen ja tilaisuuksien, kokousten tai edistämistoimien järjestäminen sekä tilaisuudet tai konferenssit, jos niihin on kutsuttu unionin toimielinten jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä. Rekisterin soveltamisalaan kuuluvat myös vapaaehtoiset kannanotot sekä osallistuminen virallisiin kuulemisiin suunnitelluista unionin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävistä säädöksistä ja muista säädöksistä sekä osallistuminen muihin avoimiin kuulemisiin.

| 9. | Oikeudellisesta asemastaan riippumatta kaikkien rekisterin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa harjoittavien organisaatioiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien edellytetään rekisteröityvän (3). |
| --- | --- |

9.

Oikeudellisesta asemastaan riippumatta kaikkien rekisterin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa harjoittavien organisaatioiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien edellytetään rekisteröityvän (3).

Rekisterin ulkopuolelle jätetyt toiminnot

| 10. | Seuraavat toiminnot eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan:






  a) | Toiminnot, jotka koskevat esimerkiksi lakimiesten tai muiden asiantuntijoiden antamaa oikeudellista ja muuta asiantuntijaneuvontaa, jos toiminnot liittyvät asiakkaan perusoikeuteen saada oikeudenmukainen oikeuskäsittely, mukaan lukien oikeus puolustautua hallinnollisessa menettelyssä. Rekisterin soveltamisalaan eivät kuulu (tosiasiallisista osapuolista riippumatta) seuraavat: neuvonta ja yhteydet julkisiin elimiin, kun tarkoituksena on antaa asiakkaille tarkempia tietoja yleisestä oikeudellisesta tilanteesta, heidän oikeudellisesta erityistilanteestaan tai asiakkaiden neuvonta siitä, onko tietty oikeudellinen tai hallinnollinen toimi asianmukainen tai voimassa olevan lain mukaan sallittu; asiakkaille annettavat neuvot, kun tarkoituksena on auttaa heitä varmistamaan, että heidän toimintansa on lain mukaista; edustus sovittelu- tai välitysmenettelyssä, kun tarkoituksena on estää riita-asian vieminen tuomioistuimeen tai hallinnollisen elimen käsittelyyn. Tätä menettelytapaa sovelletaan kaikkiin toiminta-aloihin Euroopan unionissa, eikä se rajoitu tiettyihin erityismenettelyihin (kilpailu). Jos yritys ja sen neuvonantajat ovat osapuolena yksittäisessä oikeudellisessa tai hallinnollisessa asiassa tai oikeudenkäynnissä, kyseiseen asiaan tai oikeudenkäyntiin suoraan liittyvät toiminnot, joiden tarkoituksena ei sellaisenaan ole voimassa olevien oikeudellisten puitteiden muuttaminen, eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan. |
| --- | --- | --- |

10.

Seuraavat toiminnot eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan:

a)

Toiminnot, jotka koskevat esimerkiksi lakimiesten tai muiden asiantuntijoiden antamaa oikeudellista ja muuta asiantuntijaneuvontaa, jos toiminnot liittyvät asiakkaan perusoikeuteen saada oikeudenmukainen oikeuskäsittely, mukaan lukien oikeus puolustautua hallinnollisessa menettelyssä. Rekisterin soveltamisalaan eivät kuulu (tosiasiallisista osapuolista riippumatta) seuraavat: neuvonta ja yhteydet julkisiin elimiin, kun tarkoituksena on antaa asiakkaille tarkempia tietoja yleisestä oikeudellisesta tilanteesta, heidän oikeudellisesta erityistilanteestaan tai asiakkaiden neuvonta siitä, onko tietty oikeudellinen tai hallinnollinen toimi asianmukainen tai voimassa olevan lain mukaan sallittu; asiakkaille annettavat neuvot, kun tarkoituksena on auttaa heitä varmistamaan, että heidän toimintansa on lain mukaista; edustus sovittelu- tai välitysmenettelyssä, kun tarkoituksena on estää riita-asian vieminen tuomioistuimeen tai hallinnollisen elimen käsittelyyn. Tätä menettelytapaa sovelletaan kaikkiin toiminta-aloihin Euroopan unionissa, eikä se rajoitu tiettyihin erityismenettelyihin (kilpailu). Jos yritys ja sen neuvonantajat ovat osapuolena yksittäisessä oikeudellisessa tai hallinnollisessa asiassa tai oikeudenkäynnissä, kyseiseen asiaan tai oikeudenkäyntiin suoraan liittyvät toiminnot, joiden tarkoituksena ei sellaisenaan ole voimassa olevien oikeudellisten puitteiden muuttaminen, eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan.

| b) | Toiminnot, jotka liittyvät työmarkkinaosapuolten (ammattiyhdistysten, työnantajajärjestöjen jne.) väliseen vuoropuheluun, kun ne hoitavat niille perussopimuksissa määrättyjä tehtäviä. Tätä sovelletaan soveltuvin osin kaikkiin yhteisöihin, joille on perussopimuksissa nimenomaisesti annettu institutionaalisia tehtäviä. |
| --- | --- |

b)

Toiminnot, jotka liittyvät työmarkkinaosapuolten (ammattiyhdistysten, työnantajajärjestöjen jne.) väliseen vuoropuheluun, kun ne hoitavat niille perussopimuksissa määrättyjä tehtäviä. Tätä sovelletaan soveltuvin osin kaikkiin yhteisöihin, joille on perussopimuksissa nimenomaisesti annettu institutionaalisia tehtäviä.

| c) | Toiminnot, jotka toteutetaan vastauksena unionin toimielimen tai Euroopan parlamentin jäsenen suoraan ja yksilöityyn pyyntöön, kuten tapauskohtaisiin tai säännöllisiin tietopyyntöihin ja/tai asiantuntemuksen tarjoamista koskeviin pyyntöihin taikka julkiseen kuulemiseen, neuvoa-antavien komiteoiden työskentelyyn tai vastaaviin foorumeihin osallistumista koskeviin yksilöityihin pyyntöihin. |
| --- | --- |

c)

Toiminnot, jotka toteutetaan vastauksena unionin toimielimen tai Euroopan parlamentin jäsenen suoraan ja yksilöityyn pyyntöön, kuten tapauskohtaisiin tai säännöllisiin tietopyyntöihin ja/tai asiantuntemuksen tarjoamista koskeviin pyyntöihin taikka julkiseen kuulemiseen, neuvoa-antavien komiteoiden työskentelyyn tai vastaaviin foorumeihin osallistumista koskeviin yksilöityihin pyyntöihin.

Erityismääräykset

| 11. | Kirkot ja uskonnolliset yhteisöt eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan. Sellaisten edustustojen tai oikeudellisten yksiköiden, toimistojen ja verkostojen, jotka on perustettu edustamaan niitä unionin toimielimissä, sekä niiden yhdistysten edellytetään kuitenkin rekisteröityvän. |
| --- | --- |

11.

Kirkot ja uskonnolliset yhteisöt eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan. Sellaisten edustustojen tai oikeudellisten yksiköiden, toimistojen ja verkostojen, jotka on perustettu edustamaan niitä unionin toimielimissä, sekä niiden yhdistysten edellytetään kuitenkin rekisteröityvän.

| 12. | Poliittiset puolueet eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan. Poliittisten puolueiden perustamien tai tukemien organisaatioiden, jotka harjoittavat rekisterin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, edellytetään kuitenkin rekisteröityvän. |
| --- | --- |

12.

Poliittiset puolueet eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan. Poliittisten puolueiden perustamien tai tukemien organisaatioiden, jotka harjoittavat rekisterin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, edellytetään kuitenkin rekisteröityvän.

| 13. | Paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaiset eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan. Paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaisten edustustojen tai oikeudellisten yksiköiden, toimistojen ja verkostojen, jotka on perustettu edustamaan niitä unionin toimielimissä, sekä niiden yhdistysten edellytetään kuitenkin rekisteröityvän. |
| --- | --- |

13.

Paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaiset eivät kuulu rekisterin soveltamisalaan. Paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaisten edustustojen tai oikeudellisten yksiköiden, toimistojen ja verkostojen, jotka on perustettu edustamaan niitä unionin toimielimissä, sekä niiden yhdistysten edellytetään kuitenkin rekisteröityvän.

| 14. | Verkostojen, keskusteluryhmien tai muiden yhteisen toiminnan muotojen, joilla ei ole oikeudellista asemaa tai oikeushenkilöyttä mutta jotka käytännössä pyrkivät vaikuttamaan järjestäytyneesti ja jotka harjoittavat rekisterin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, edellytetään rekisteröityvän. Tällaisten yhteisöjen jäsenten olisi ilmoitettava yksi jäsen yhteyshenkilökseen, joka vastaa niiden suhteista rekisterin hallintoon. |
| --- | --- |

14.

Verkostojen, keskusteluryhmien tai muiden yhteisen toiminnan muotojen, joilla ei ole oikeudellista asemaa tai oikeushenkilöyttä mutta jotka käytännössä pyrkivät vaikuttamaan järjestäytyneesti ja jotka harjoittavat rekisterin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, edellytetään rekisteröityvän. Tällaisten yhteisöjen jäsenten olisi ilmoitettava yksi jäsen yhteyshenkilökseen, joka vastaa niiden suhteista rekisterin hallintoon.

| 15. | Ilmoitettaessa taloudellisia tietoja rekisteriin on otettava huomioon toiminnot, jotka kohdistuvat unionin toimielimiin, virastoihin ja elimiin sekä niiden jäseniin, virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön. Tällaisia toimintoja ovat myös unionin päätöksentekoon osallistuviin unionin tasolla toimiviin jäsenvaltioiden elimiin kohdistuvat toimet. |
| --- | --- |

15.

Ilmoitettaessa taloudellisia tietoja rekisteriin on otettava huomioon toiminnot, jotka kohdistuvat unionin toimielimiin, virastoihin ja elimiin sekä niiden jäseniin, virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön. Tällaisia toimintoja ovat myös unionin päätöksentekoon osallistuviin unionin tasolla toimiviin jäsenvaltioiden elimiin kohdistuvat toimet.

| 16. | Eurooppalaisia verkostoja, liittoja, yhdistyksiä tai keskusteluryhmiä kannustetaan laatimaan jäsenilleen yleiset, helppotajuiset ohjeet, joissa yksilöidään rekisterin soveltamisalaan kuuluvat toiminnot. Niiden edellytetään julkistavan kyseiset ohjeet. |
| --- | --- |

16.

Eurooppalaisia verkostoja, liittoja, yhdistyksiä tai keskusteluryhmiä kannustetaan laatimaan jäsenilleen yleiset, helppotajuiset ohjeet, joissa yksilöidään rekisterin soveltamisalaan kuuluvat toiminnot. Niiden edellytetään julkistavan kyseiset ohjeet.

V.
     
  Rekisteröityneisiin sovellettavat säännöt

| 17. | Rekisteröitymällä organisaatiot ja ammatinharjoittajat






  — | suostuvat rekisteriin sisällyttämistä varten antamiensa tietojen julkistamiseen; |
| --- | --- | --- |

17.

Rekisteröitymällä organisaatiot ja ammatinharjoittajat

—

suostuvat rekisteriin sisällyttämistä varten antamiensa tietojen julkistamiseen;

| — | suostuvat noudattamaan hyvää edunvalvontatapaa ja toimittamaan tarvittaessa asianomaisia organisaatiota tai ammatinharjoittajia sitovien ammatillisten tapasääntöjen tekstin; |
| --- | --- |

—

suostuvat noudattamaan hyvää edunvalvontatapaa ja toimittamaan tarvittaessa asianomaisia organisaatiota tai ammatinharjoittajia sitovien ammatillisten tapasääntöjen tekstin;

| — | takaavat rekisteriin sisällyttämistä varten toimittamiensa tietojen paikkansapitävyyden; |
| --- | --- |

—

takaavat rekisteriin sisällyttämistä varten toimittamiensa tietojen paikkansapitävyyden;

| — | hyväksyvät, että asianomaisia organisaatiota tai ammatinharjoittajia vastaan tehdyt valitukset käsitellään tämän rekisterin perustana olevien hyvää edunvalvontatapaa koskevien sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

hyväksyvät, että asianomaisia organisaatiota tai ammatinharjoittajia vastaan tehdyt valitukset käsitellään tämän rekisterin perustana olevien hyvää edunvalvontatapaa koskevien sääntöjen mukaisesti;

| — | suostuvat hyvää edunvalvontatapaa rikkoviin organisaatioihin tai ammatinharjoittajiin kohdistettaviin toimenpiteisiin ja hyväksyvät, että liitteessä 4 määrättyjä toimenpiteitä voidaan soveltaa asianomaisiin organisaatioihin tai ammatinharjoittajiin, jos nämä eivät noudata hyvää edunvalvontatapaa koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

—

suostuvat hyvää edunvalvontatapaa rikkoviin organisaatioihin tai ammatinharjoittajiin kohdistettaviin toimenpiteisiin ja hyväksyvät, että liitteessä 4 määrättyjä toimenpiteitä voidaan soveltaa asianomaisiin organisaatioihin tai ammatinharjoittajiin, jos nämä eivät noudata hyvää edunvalvontatapaa koskevia sääntöjä;

| — | panevat merkille, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4) mukaisesti osapuolet saattavat joutua antamaan pyynnöstä tietoja kirjeenvaihdosta ja muista asiakirjoista, jotka liittyvät rekisteröityneiden toimintaan. |
| --- | --- |

—

panevat merkille, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4) mukaisesti osapuolet saattavat joutua antamaan pyynnöstä tietoja kirjeenvaihdosta ja muista asiakirjoista, jotka liittyvät rekisteröityneiden toimintaan.

VI.
     
  Toimenpiteet tapauksissa, joissa hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta

| 18. | Jos rekisteröityneet tai niiden edustajat eivät noudata hyvää edunvalvontatapaa, niihin saatetaan tutkinnan päätteeksi, ottaen asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaate ja puolustautumisoikeus, soveltaa liitteessä 4 määrättyjä toimenpiteitä, kuten poistaminen rekisteristä tilapäisesti tai lopullisesti ja asianomaisille henkilöille ja tarvittaessa heidän organisaatioilleen mahdollisesti annettujen Euroopan parlamentin kulkulupien peruuttaminen. Päätös tällaisten toimenpiteiden soveltamisesta voidaan julkaista rekisterin verkkosivustolla. |
| --- | --- |

18.

Jos rekisteröityneet tai niiden edustajat eivät noudata hyvää edunvalvontatapaa, niihin saatetaan tutkinnan päätteeksi, ottaen asianmukaisesti huomioon suhteellisuusperiaate ja puolustautumisoikeus, soveltaa liitteessä 4 määrättyjä toimenpiteitä, kuten poistaminen rekisteristä tilapäisesti tai lopullisesti ja asianomaisille henkilöille ja tarvittaessa heidän organisaatioilleen mahdollisesti annettujen Euroopan parlamentin kulkulupien peruuttaminen. Päätös tällaisten toimenpiteiden soveltamisesta voidaan julkaista rekisterin verkkosivustolla.

| 19. | Kuka tahansa voi tehdä liitteessä 4 määrätyn menettelyn mukaisesti valituksen, jonka tueksi toimitetaan olennaisia tosiseikkoja, epäillessään, että hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta. |
| --- | --- |

19.

Kuka tahansa voi tehdä liitteessä 4 määrätyn menettelyn mukaisesti valituksen, jonka tueksi toimitetaan olennaisia tosiseikkoja, epäillessään, että hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta.

VII.
     
  Täytäntöönpano

| 20. | Euroopan parlamentin ja Euroopan komission pääsihteerit ovat vastuussa järjestelmän valvonnasta ja kaikista sen toimintaan liittyvistä keskeisistä näkökohdista, ja he toteuttavat yhteisymmärryksessä tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

20.

Euroopan parlamentin ja Euroopan komission pääsihteerit ovat vastuussa järjestelmän valvonnasta ja kaikista sen toimintaan liittyvistä keskeisistä näkökohdista, ja he toteuttavat yhteisymmärryksessä tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet.

| 21. | Järjestelmän täytäntöönpanemiseksi Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yksiköt perustavat yhteisen toimintarakenteen: avoimuusrekisterin yhteisen sihteeristön. Sen muodostaa ryhmä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission virkamiehiä toimivaltaisten yksiköiden välisten järjestelyjen mukaisesti. Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö toimii Euroopan komission pääsihteeristössä, ja sen toimintaa koordinoi yksikönpäällikkö. Sen tehtäviin kuuluu rekisterin sisällön laatua parantavien toimenpiteiden toteuttaminen. |
| --- | --- |

21.

Järjestelmän täytäntöönpanemiseksi Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yksiköt perustavat yhteisen toimintarakenteen: avoimuusrekisterin yhteisen sihteeristön. Sen muodostaa ryhmä Euroopan parlamentin ja Euroopan komission virkamiehiä toimivaltaisten yksiköiden välisten järjestelyjen mukaisesti. Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö toimii Euroopan komission pääsihteeristössä, ja sen toimintaa koordinoi yksikönpäällikkö. Sen tehtäviin kuuluu rekisterin sisällön laatua parantavien toimenpiteiden toteuttaminen.

| 22. | Euroopan parlamentti huolehtii edelleen pitkäaikaisten kulkulupien antamisesta parlamentin tiloihin ja niiden tarkastamisesta. Tällaisia kulkulupia annetaan rekisterin soveltamisalaan kuuluvia organisaatioita edustaville tai niille työskenteleville ammatinharjoittajille ainoastaan, jos kyseiset organisaatiot tai ammatinharjoittajat ovat rekisteröityneet. Rekisteröinti ei kuitenkaan anna automaattisesti oikeutta kulkulupaan. |
| --- | --- |

22.

Euroopan parlamentti huolehtii edelleen pitkäaikaisten kulkulupien antamisesta parlamentin tiloihin ja niiden tarkastamisesta. Tällaisia kulkulupia annetaan rekisterin soveltamisalaan kuuluvia organisaatioita edustaville tai niille työskenteleville ammatinharjoittajille ainoastaan, jos kyseiset organisaatiot tai ammatinharjoittajat ovat rekisteröityneet. Rekisteröinti ei kuitenkaan anna automaattisesti oikeutta kulkulupaan.

| 23. | Vaikka järjestelmää ylläpidetään yhteisesti, osapuolet voivat vapaasti käyttää rekisteriä riippumattomasti omiin erityistarkoituksiinsa muun muassa tarjoamalla kannustimia, kuten tietojen antaminen rekisteröityneille toimielimen käynnistämistä julkisista kuulemisista tai järjestämistä tilaisuuksista. |
| --- | --- |

23.

Vaikka järjestelmää ylläpidetään yhteisesti, osapuolet voivat vapaasti käyttää rekisteriä riippumattomasti omiin erityistarkoituksiinsa muun muassa tarjoamalla kannustimia, kuten tietojen antaminen rekisteröityneille toimielimen käynnistämistä julkisista kuulemisista tai järjestämistä tilaisuuksista.

| 24. | Osapuolet järjestävät asianmukaisia sisäisiä koulutus- ja tiedotushankkeita lisätäkseen tietoisuutta yhteisestä rekisteristä ja valitusmenettelystä jäsentensä ja henkilöstönsä keskuudessa. |
| --- | --- |

24.

Osapuolet järjestävät asianmukaisia sisäisiä koulutus- ja tiedotushankkeita lisätäkseen tietoisuutta yhteisestä rekisteristä ja valitusmenettelystä jäsentensä ja henkilöstönsä keskuudessa.

| 25. | Osapuolet toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä toimielinten ulkopuolella parantaakseen rekisterin tunnettuutta ja edistääkseen sen käyttöä. |
| --- | --- |

25.

Osapuolet toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä toimielinten ulkopuolella parantaakseen rekisterin tunnettuutta ja edistääkseen sen käyttöä.

| 26. | Europa-verkkosivustolla julkaistaan säännöllisesti tietokannasta poimittuja perustilastoja, jotka ovat saatavilla käyttäjäystävällisen hakuohjelman välityksellä. Tietokannan julkinen sisältö on saatavilla pyynnöstä koneellisesti luettavassa sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

26.

Europa-verkkosivustolla julkaistaan säännöllisesti tietokannasta poimittuja perustilastoja, jotka ovat saatavilla käyttäjäystävällisen hakuohjelman välityksellä. Tietokannan julkinen sisältö on saatavilla pyynnöstä koneellisesti luettavassa sähköisessä muodossa.

| 27. | Euroopan parlamentin ja Euroopan komission pääsihteerit toimittavat sidosryhmiä kuultuaan vuosikertomuksen rekisterin toiminnasta Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle varapuhemiehelle ja Euroopan komission asiasta vastaavalle varapuheenjohtajalle. |
| --- | --- |

27.

Euroopan parlamentin ja Euroopan komission pääsihteerit toimittavat sidosryhmiä kuultuaan vuosikertomuksen rekisterin toiminnasta Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle varapuhemiehelle ja Euroopan komission asiasta vastaavalle varapuheenjohtajalle.

VIII.
     
  Muiden toimielinten ja elinten osallistuminen

| 28. | Eurooppa-neuvosto ja neuvosto kutsutaan osallistumaan rekisteriin. Muita unionin toimielimiä, elimiä ja virastoja kannustetaan käyttämään järjestelmää viitejärjestelmänä yhteyksissään unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuviin organisaatioihin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin. |
| --- | --- |

28.

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto kutsutaan osallistumaan rekisteriin. Muita unionin toimielimiä, elimiä ja virastoja kannustetaan käyttämään järjestelmää viitejärjestelmänä yhteyksissään unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuviin organisaatioihin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin.

IX.
     
  Loppumääräykset

| 29. | Osapuolten nykyisistä rekistereistä siirrytään uuteen yhteiseen rekisteriin kahdentoista kuukauden siirtymäajan kuluessa, joka alkaa yhteisen rekisterin käyttöönottopäivästä. Kumpaankin järjestelmään rekisteröityneitä organisaatioita ja ammatinharjoittajia kehotetaan uusimaan rekisteröintinsä yhteisessä järjestelmässä.
  Yhteisen rekisterin käyttöönoton jälkeen






  — | rekisteröityneillä on mahdollisuus siirtää nykyinen rekisteröintinsä yhteiseen rekisteriin valitsemanaan ajankohtana mutta viimeistään Euroopan komission rekisteröinnin uusimispäivänä tai Euroopan parlamentissa rekisteröityneiden osalta kahdentoista kuukauden ajanjakson päättyessä tästä käyttöönotosta; |
| --- | --- | --- |

29.

Osapuolten nykyisistä rekistereistä siirrytään uuteen yhteiseen rekisteriin kahdentoista kuukauden siirtymäajan kuluessa, joka alkaa yhteisen rekisterin käyttöönottopäivästä. Kumpaankin järjestelmään rekisteröityneitä organisaatioita ja ammatinharjoittajia kehotetaan uusimaan rekisteröintinsä yhteisessä järjestelmässä.

Yhteisen rekisterin käyttöönoton jälkeen

—

rekisteröityneillä on mahdollisuus siirtää nykyinen rekisteröintinsä yhteiseen rekisteriin valitsemanaan ajankohtana mutta viimeistään Euroopan komission rekisteröinnin uusimispäivänä tai Euroopan parlamentissa rekisteröityneiden osalta kahdentoista kuukauden ajanjakson päättyessä tästä käyttöönotosta;

| — | uusi rekisteröinti tai nykyisten tietojen päivittäminen on mahdollista ainoastaan yhteisessä rekisterissä. |
| --- | --- |

—

uusi rekisteröinti tai nykyisten tietojen päivittäminen on mahdollista ainoastaan yhteisessä rekisterissä.

| 30. | Yhteistä rekisteriä tarkastellaan uudelleen viimeistään kahden vuoden kuluttua sen käyttöönotosta. |
| --- | --- |

30.

Yhteistä rekisteriä tarkastellaan uudelleen viimeistään kahden vuoden kuluttua sen käyttöönotosta.

Liite 1

Avoimuusrekisteri

Unionin toimintapolitiikkojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvat organisaatiot ja itsenäiset ammatinharjoittajat

| Ryhmät | Ominaisuudet/huomautukset |
| --- | --- |
| I –   Konsultti- ja lakiasiaintoimistot ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat konsultit |
| alaryhmä | Konsulttitoimistot | Yritykset, jotka hoitavat sopimuksen mukaan toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin |
| alaryhmä | Lakiasiaintoimistot | Lakiasiaintoimistot, jotka hoitavat sopimuksen mukaan toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin |
| alaryhmä | Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivat konsultit | Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivat konsultit tai lakimiehet, jotka hoitavat sopimuksen mukaan toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin |
| II –   Yritysten omat edunvalvontayksiköt ja ammatilliset ryhmittymät/järjestöt |
| alaryhmä | Yritykset ja ryhmät | Yksittäiset yritykset tai yritysryhmät (joilla on oikeudellinen asema tai ei ole oikeudellista asemaa), jotka hoitavat omaan lukuunsa toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin |
| alaryhmä | Ammatilliset ryhmittymät ja järjestöt sekä elinkeinoyhdistykset | |
| alaryhmä | Ammattiliitot ja -yhdistykset | |
| alaryhmä | Muut vastaavat | |
| III –   Kansalaisjärjestöt |
| alaryhmä | Kansalaisjärjestöt, keskusteluryhmät ja verkostot ja vastaavat | Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joilla on oikeudellinen asema tai ei ole oikeudellista asemaa ja jotka ovat riippumattomia viranomaisista, poliittisista puolueista tai kaupallisista organisaatioista. Kattaa säätiöt, hyväntekeväisyysjärjestöt jne. |
| IV –   Ajatushautomot, tutkimuslaitokset ja akateemiset laitokset |
| alaryhmä | Ajatushautomot ja tutkimuslaitokset | Erikoistuneet ajatushautomot ja tutkimuslaitokset, jotka käsittelevät muun muassa Euroopan unionin toimintaa ja politiikkaa |
| alaryhmä | Akateemiset laitokset | Laitokset, joiden päätehtävänä on koulutus mutta jotka käsittelevät Euroopan unionin toimintaa ja politiikkaa |
| V – | Kirkkoja ja uskonnollisia yhteisöjä edustavat organisaatiot |

Ryhmät

Ominaisuudet/huomautukset

I –   Konsultti- ja lakiasiaintoimistot ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat konsultit

alaryhmä

Konsulttitoimistot

Yritykset, jotka hoitavat sopimuksen mukaan toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin

alaryhmä

Lakiasiaintoimistot

Lakiasiaintoimistot, jotka hoitavat sopimuksen mukaan toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin

alaryhmä

Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivat konsultit

Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivat konsultit tai lakimiehet, jotka hoitavat sopimuksen mukaan toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin

II –   Yritysten omat edunvalvontayksiköt ja ammatilliset ryhmittymät/järjestöt

alaryhmä

Yritykset ja ryhmät

Yksittäiset yritykset tai yritysryhmät (joilla on oikeudellinen asema tai ei ole oikeudellista asemaa), jotka hoitavat omaan lukuunsa toimintaa, johon kuuluu edunvalvontaa, asioiden edistämistä, yhteiskuntasuhteiden hoitamista ja suhteita viranomaisiin

alaryhmä

Ammatilliset ryhmittymät ja järjestöt sekä elinkeinoyhdistykset

alaryhmä

Ammattiliitot ja -yhdistykset

alaryhmä

Muut vastaavat

III –   Kansalaisjärjestöt

alaryhmä

Kansalaisjärjestöt, keskusteluryhmät ja verkostot ja vastaavat

Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, joilla on oikeudellinen asema tai ei ole oikeudellista asemaa ja jotka ovat riippumattomia viranomaisista, poliittisista puolueista tai kaupallisista organisaatioista. Kattaa säätiöt, hyväntekeväisyysjärjestöt jne.

IV –   Ajatushautomot, tutkimuslaitokset ja akateemiset laitokset

alaryhmä

Ajatushautomot ja tutkimuslaitokset

Erikoistuneet ajatushautomot ja tutkimuslaitokset, jotka käsittelevät muun muassa Euroopan unionin toimintaa ja politiikkaa

alaryhmä

Akateemiset laitokset

Laitokset, joiden päätehtävänä on koulutus mutta jotka käsittelevät Euroopan unionin toimintaa ja politiikkaa

V –

Huom. Itse kirkot eivät kuulu rekisterin piiriin.

alaryhmä

Kirkkoja ja uskonnollisia yhteisöjä edustavat organisaatiot

Edustustoimintaa varten perustetut oikeushenkilöt, toimistot tai verkostot

| VI – | Paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaisia, muita julkis- tai sekayhteisöt jne. edustavat organisaatiot |
| --- | --- |

VI –

Huom. Itse viranomaiset eivät kuulu rekisterin piiriin.

alaryhmä

Paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaiset (valtiotasoa alempi hallintotaso)

Oikeushenkilöt, edustustot, yhdistykset tai verkostot, jotka on perustettu edustamaan paikallis-, alue-, ja kunnallisviranomaisia (valtiotasoa alempi hallintotaso)

alaryhmä

Muut julkis- tai sekayhteisöt jne.

Tämä kattaa muut oikeudelliselta muodoltaan julkiset tai sekamuotoiset (yksityinen/julkinen) organisaatiot

Liite 2

Rekisteröityviltä edellytettävät tiedot

| — | organisaation nimi/nimet, osoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite, verkkosivusto; |
| --- | --- |

—

organisaation nimi/nimet, osoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite, verkkosivusto;

| — | a) organisaatiosta oikeudellisessa vastuussa olevan henkilön henkilötiedot ja b) tarvittaessa organisaation johtajan tai rekisterin piiriin kuuluvasta toiminnasta vastaavan pääasiallisen yhteyshenkilön nimi; niiden henkilöiden nimet, joille annetaan kulkulupa Euroopan parlamentin rakennuksiin (5); |
| --- | --- |

—

a) organisaatiosta oikeudellisessa vastuussa olevan henkilön henkilötiedot ja b) tarvittaessa organisaation johtajan tai rekisterin piiriin kuuluvasta toiminnasta vastaavan pääasiallisen yhteyshenkilön nimi; niiden henkilöiden nimet, joille annetaan kulkulupa Euroopan parlamentin rakennuksiin (5);

| — | rekisterin soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistuvien henkilöiden (jäsenet, henkilöstö jne.) lukumäärä; |
| --- | --- |

—

rekisterin soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistuvien henkilöiden (jäsenet, henkilöstö jne.) lukumäärä;

| — | tavoitteet/tehtävät – organisaation edustamat intressit – toiminnot, toimintamaat – verkostot – rekisterin soveltamisalaan kuuluvat yleiset tiedot; |
| --- | --- |

—

tavoitteet/tehtävät – organisaation edustamat intressit – toiminnot, toimintamaat – verkostot – rekisterin soveltamisalaan kuuluvat yleiset tiedot;

| — | tarvittaessa jäsenten lukumäärä (yksittäisten jäsenet ja organisaatiot). |
| --- | --- |

—

tarvittaessa jäsenten lukumäärä (yksittäisten jäsenet ja organisaatiot).

Tärkeimmät lainsäädäntöehdotukset, jotka ovat edeltävänä vuonna kuuluneet avoimuusrekisterin soveltamisalaan kuuluviin rekisteröidyn toimintoihin

Kaikkien ilmoitettujen lukujen olisi katettava kokonainen toimintavuosi ja koskettava viimeistä päättynyttä tilikautta tai -vuotta ennen rekisteröinti- tai uusimispäivää.

Kaksinkertaista laskentaa ei suljeta pois. Konsultti- ja lakiasiaintoimistojen ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien konsulttien asiakkaistaan antama taloudellisia tietoja koskeva ilmoitus (luettelo ja asteikko) ei vapauta näitä asiakkaita sisällyttämästä näitä sopimustoimintoja omaan ilmoitukseensa, jotta niiden ilmoitettua rahoituspanosta ei aliarvioida.

| — | Konsultti- ja lakiasiaintoimistot ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat konsultit (liitteessä I oleva ryhmä I): Rekisterin soveltamisalaan kuuluviin toimintoihin liittyvästä liikevaihdosta sekä asiakkaiden suhteellisesta painoarvosta on annettava yksityiskohtaiset tiedot seuraavan asteikon mukaisesti:







  Liikevaihto euroina | Kokoluokka euroina |
| --- | --- | --- |
| 0–499 999 | 50 000 |
| 500 000–1 000 000 | 100 000 |
| > 1 000 000 | 250 000 |

—

Konsultti- ja lakiasiaintoimistot ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat konsultit (liitteessä I oleva ryhmä I): Rekisterin soveltamisalaan kuuluviin toimintoihin liittyvästä liikevaihdosta sekä asiakkaiden suhteellisesta painoarvosta on annettava yksityiskohtaiset tiedot seuraavan asteikon mukaisesti:

Liikevaihto euroina

Kokoluokka euroina

0–499 999

50 000

500 000–1 000 000

100 000

> 1 000 000

250 000

| — | Yritysten omat edunvalvontayksiköt, ammatilliset ryhmittymät/järjestöt (liitteessä I oleva ryhmä II): Rekisterin soveltamisalaan kuuluvien toimintojen kustannuksista on annettava arvio. |
| --- | --- |

—

Yritysten omat edunvalvontayksiköt, ammatilliset ryhmittymät/järjestöt (liitteessä I oleva ryhmä II): Rekisterin soveltamisalaan kuuluvien toimintojen kustannuksista on annettava arvio.

| — | Kansalaisjärjestöt, ajatushautomot, tutkimuslaitokset ja akateemiset laitokset – kirkkoja ja uskonnollisia yhteisöjä edustavat organisaatiot – paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaisia edustavat organisaatiot, muut julkis- tai sekayhteisöt jne. (liitteessä I olevat ryhmät III–VI): Kokonaisbudjetti ja tärkeimpien rahoituslähteiden erittely on esitettävä. |
| --- | --- |

—

Kansalaisjärjestöt, ajatushautomot, tutkimuslaitokset ja akateemiset laitokset – kirkkoja ja uskonnollisia yhteisöjä edustavat organisaatiot – paikallis-, alue- ja kunnallisviranomaisia edustavat organisaatiot, muut julkis- tai sekayhteisöt jne. (liitteessä I olevat ryhmät III–VI): Kokonaisbudjetti ja tärkeimpien rahoituslähteiden erittely on esitettävä.

Lisäksi kaikki rekisteröidyt: Unionin toimielimiltä rekisteröinti- tai uudistamispäivää edeltävänä viimeisimpänä päättyneenä varainhoitovuotena saadun rahoituksen määrä ja lähde.

Liite 3

Hyvä edunvalvontatapa

Rekisteröityneiden on suhteissaan unionin toimielimiin, niiden jäseniin, virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön

| a) | esittäydyttävä aina omalla ja työnantajanaan toimivan tai edustamansa yhteisön tai yhteisöjen nimellä; ilmoitettava valvottavana olevat edut, tavoitteet tai päämäärät ja tarvittaessa eriteltävä asiakkaat tai jäsenet, joita ne edustavat; |
| --- | --- |

a)

esittäydyttävä aina omalla ja työnantajanaan toimivan tai edustamansa yhteisön tai yhteisöjen nimellä; ilmoitettava valvottavana olevat edut, tavoitteet tai päämäärät ja tarvittaessa eriteltävä asiakkaat tai jäsenet, joita ne edustavat;

| b) | pidättäydyttävä hankkimasta tai yrittämästä hankkia tietoja tai painostamasta tekemään päätöksiä epärehellisin tai asiattomin keinoin; |
| --- | --- |

b)

pidättäydyttävä hankkimasta tai yrittämästä hankkia tietoja tai painostamasta tekemään päätöksiä epärehellisin tai asiattomin keinoin;

| c) | pidättäydyttävä esittämästä, että niillä on virallisia yhteyksiä unioniin tai sen toimielimiin asioidessaan kolmansien kanssa, sekä pidättäydyttävä antamasta vääriä tietoja rekisteröitymisen yhteydessä kolmansien ja/tai unionin toimielinten virkamiesten tai muun henkilöstön johtamiseksi harhaan; |
| --- | --- |

c)

pidättäydyttävä esittämästä, että niillä on virallisia yhteyksiä unioniin tai sen toimielimiin asioidessaan kolmansien kanssa, sekä pidättäydyttävä antamasta vääriä tietoja rekisteröitymisen yhteydessä kolmansien ja/tai unionin toimielinten virkamiesten tai muun henkilöstön johtamiseksi harhaan;

| d) | varmistettava, että rekisteröitymisen ja myöhemmin rekisterin soveltamisalaan kuuluvan toiminnan yhteydessä annettavat tiedot ovat niiden parhaan ymmärryksen mukaan kattavia ja ajantasaisia eivätkä ole harhaanjohtavia; |
| --- | --- |

d)

varmistettava, että rekisteröitymisen ja myöhemmin rekisterin soveltamisalaan kuuluvan toiminnan yhteydessä annettavat tiedot ovat niiden parhaan ymmärryksen mukaan kattavia ja ajantasaisia eivätkä ole harhaanjohtavia;

| e) | oltava myymättä kolmansille jäljennöksiä unionin toimielimiltä saamistaan asiakirjoista; |
| --- | --- |

e)

oltava myymättä kolmansille jäljennöksiä unionin toimielimiltä saamistaan asiakirjoista;

| f) | pidättäydyttävä houkuttelemasta unionin toimielinten jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä taikka näiden jäsenten avustajia tai harjoittelijoita toimimaan vastoin heihin sovellettavia käyttäytymissääntöjä; |
| --- | --- |

f)

pidättäydyttävä houkuttelemasta unionin toimielinten jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä taikka näiden jäsenten avustajia tai harjoittelijoita toimimaan vastoin heihin sovellettavia käyttäytymissääntöjä;

| g) | palkatessaan entisiä unionin toimielinten virkamiehiä tai muuta henkilöstöä taikka unionin toimielimen jäsenten avustajia tai harjoittelijoita kunnioitettava näiden velvollisuutta noudattaa sovellettavia sääntöjä ja salassapitovaatimuksia; |
| --- | --- |

g)

palkatessaan entisiä unionin toimielinten virkamiehiä tai muuta henkilöstöä taikka unionin toimielimen jäsenten avustajia tai harjoittelijoita kunnioitettava näiden velvollisuutta noudattaa sovellettavia sääntöjä ja salassapitovaatimuksia;

| h) | noudatettava kaikkia Euroopan parlamentin ja Euroopan komission vahvistamia sääntöjä entisten jäsenten oikeuksista ja velvollisuuksista; |
| --- | --- |

h)

noudatettava kaikkia Euroopan parlamentin ja Euroopan komission vahvistamia sääntöjä entisten jäsenten oikeuksista ja velvollisuuksista;

| i) | ilmoitettava edustamilleen tahoille velvoitteistaan unionin toimielimiä kohtaan; |
| --- | --- |

i)

ilmoitettava edustamilleen tahoille velvoitteistaan unionin toimielimiä kohtaan;

Ammatinharjoittajien, jotka edustavat yhteisöjä, jotka ovat rekisteröityneet Euroopan parlamenttiin saadakseen nimellä varustetun kulkuluvan Euroopan parlamentin tiloihin, tai työskentelevät niiden palveluksessa, on

| j) | tarkoin noudatettava Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan ja liitteen X määräyksiä sekä liitteessä I olevan 2 artiklan toisen kohdan määräyksiä; |
| --- | --- |

j)

tarkoin noudatettava Euroopan parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan ja liitteen X määräyksiä sekä liitteessä I olevan 2 artiklan toisen kohdan määräyksiä;

| k) | varmistettava, että kaikenlainen Euroopan parlamentin työjärjestyksen liitteessä I olevan 2 artiklan määräysten mukaisesti annettu tuki ilmoitetaan asianmukaiseen rekisteriin; |
| --- | --- |

k)

varmistettava, että kaikenlainen Euroopan parlamentin työjärjestyksen liitteessä I olevan 2 artiklan määräysten mukaisesti annettu tuki ilmoitetaan asianmukaiseen rekisteriin;

| l) | saatava kaikkien eturistiriitojen välttämiseksi ennakolta sen Euroopan parlamentin jäsenen tai niiden jäsenten suostumus, jota tai joita asia koskee, jäsenen avustajan sopimus- tai työsuhteen osalta, ja ilmoitettava tästä rekisteriin. |
| --- | --- |

l)

saatava kaikkien eturistiriitojen välttämiseksi ennakolta sen Euroopan parlamentin jäsenen tai niiden jäsenten suostumus, jota tai joita asia koskee, jäsenen avustajan sopimus- tai työsuhteen osalta, ja ilmoitettava tästä rekisteriin.

Liite 4

Tutkinta ja valitusten käsittely

| 1. | Valituksen voi tehdä yhteisen rekisterin verkkosivustolla olevalla vakiolomakkeella. Kyseiseen lomakkeeseen on merkittävä tiedot valituksen kohteena olevasta rekisteröidystä, valituksen tekijän nimi ja yhteystiedot sekä yksityiskohtaiset tiedot valituksesta, mukaan lukien periaatteessa valituksen tueksi toimitetut asiakirjat tai muu aineisto. Nimettömiä valituksia ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

1.

Valituksen voi tehdä yhteisen rekisterin verkkosivustolla olevalla vakiolomakkeella. Kyseiseen lomakkeeseen on merkittävä tiedot valituksen kohteena olevasta rekisteröidystä, valituksen tekijän nimi ja yhteystiedot sekä yksityiskohtaiset tiedot valituksesta, mukaan lukien periaatteessa valituksen tueksi toimitetut asiakirjat tai muu aineisto. Nimettömiä valituksia ei oteta huomioon.

| 2. | Valituksessa on eriteltävä yksi tai useampi hyvän edunvalvontatavan kohta, jota valituksen tekijä epäilee rikotun. Valitukset rekisteriin syötetyistä tiedoista käsitellään d kohtaan kohdistuvina väitettyinä rikkomuksina (6). |
| --- | --- |

2.

Valituksessa on eriteltävä yksi tai useampi hyvän edunvalvontatavan kohta, jota valituksen tekijä epäilee rikotun. Valitukset rekisteriin syötetyistä tiedoista käsitellään d kohtaan kohdistuvina väitettyinä rikkomuksina (6).

| 3. | Valituksen tekijöiden on periaatteessa toimitettava valituksensa tueksi asiakirjoja ja/tai muuta aineistoa. |
| --- | --- |

3.

Valituksen tekijöiden on periaatteessa toimitettava valituksensa tueksi asiakirjoja ja/tai muuta aineistoa.

| 4. | Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö






  a) | tarkastaa, että valituksen tueksi esitetään riittävästi todisteita asiakirjojen, muun aineiston tai henkilökohtaisten lausuntojen muodossa; jotta todisteet voidaan ottaa käsiteltäväksi, niiden lähteenä olisi periaatteessa oltava joko valituksen kohteena oleva rekisteröity tai kolmannen antama asiakirja; |
| --- | --- | --- |

4.

Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö

a)

tarkastaa, että valituksen tueksi esitetään riittävästi todisteita asiakirjojen, muun aineiston tai henkilökohtaisten lausuntojen muodossa; jotta todisteet voidaan ottaa käsiteltäväksi, niiden lähteenä olisi periaatteessa oltava joko valituksen kohteena oleva rekisteröity tai kolmannen antama asiakirja;

| b) | päättää tämän tarkastuksen perusteella valituksen käsiteltäväksi ottamisesta; |
| --- | --- |

b)

päättää tämän tarkastuksen perusteella valituksen käsiteltäväksi ottamisesta;

| c) | jos se katsoo, että valitus voidaan ottaa käsiteltäväksi, rekisteröi valituksen ja vahvistaa määräajan (20 työpäivää) päätökselle siitä, voidaanko valitusta pitää perusteltuna. |
| --- | --- |

c)

jos se katsoo, että valitus voidaan ottaa käsiteltäväksi, rekisteröi valituksen ja vahvistaa määräajan (20 työpäivää) päätökselle siitä, voidaanko valitusta pitää perusteltuna.

| 5. | Jos valitusta ei hyväksytä käsiteltäväksi, valituksen tekijälle ilmoitetaan kirjeitse päätöksestä ja siihen johtaneista syistä. Jos valitus otetaan käsiteltäväksi, se tutkitaan jäljempänä esitetyssä menettelyssä. |
| --- | --- |

5.

Jos valitusta ei hyväksytä käsiteltäväksi, valituksen tekijälle ilmoitetaan kirjeitse päätöksestä ja siihen johtaneista syistä. Jos valitus otetaan käsiteltäväksi, se tutkitaan jäljempänä esitetyssä menettelyssä.

| 6. | Valituksen rekisteröinnin jälkeen avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö ilmoittaa kirjallisesti rekisteröidylle tätä rekisteröityä vastaan tehdystä valituksesta ja tämän valituksen sisällöstä ja kehottaa tätä samaa rekisteröityä esittämään selityksensä, perustelunsa tai muut sitä puolustavat seikat 10 työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

6.

Valituksen rekisteröinnin jälkeen avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö ilmoittaa kirjallisesti rekisteröidylle tätä rekisteröityä vastaan tehdystä valituksesta ja tämän valituksen sisällöstä ja kehottaa tätä samaa rekisteröityä esittämään selityksensä, perustelunsa tai muut sitä puolustavat seikat 10 työpäivän kuluessa.

| 7. | Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö tutkii kaikki tutkinnan aikana kerätyt tiedot. |
| --- | --- |

7.

Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö tutkii kaikki tutkinnan aikana kerätyt tiedot.

| 8. | Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö voi päättää kuulla valituksen kohteena olevaa rekisteröitynyttä tai valituksen tekijää. |
| --- | --- |

8.

Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö voi päättää kuulla valituksen kohteena olevaa rekisteröitynyttä tai valituksen tekijää.

| 9. | Jos valitus osoittautuu tutkinnan perusteella aiheettomaksi, avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö ilmoittaa tästä molemmille valituksen osapuolille. Jos valitus todetaan aiheelliseksi, rekisteröity voidaan poistaa rekisteristä tilapäisesti, kunnes ongelma vaiheittain ratkaistaan (ks. 11–14 kohta jäljempänä) tai siihen voidaan kohdistaa erilaisia toimenpiteitä, kuten poistaminen rekisteristä pidemmäksi ajaksi tai poistaminen rekisteristä lopullisesti ja mahdollisten Euroopan parlamentin kulkulupien peruuttaminen (ks. jäljempänä vaiheet 6 ja 7). |
| --- | --- |

9.

Jos valitus osoittautuu tutkinnan perusteella aiheettomaksi, avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö ilmoittaa tästä molemmille valituksen osapuolille. Jos valitus todetaan aiheelliseksi, rekisteröity voidaan poistaa rekisteristä tilapäisesti, kunnes ongelma vaiheittain ratkaistaan (ks. 11–14 kohta jäljempänä) tai siihen voidaan kohdistaa erilaisia toimenpiteitä, kuten poistaminen rekisteristä pidemmäksi ajaksi tai poistaminen rekisteristä lopullisesti ja mahdollisten Euroopan parlamentin kulkulupien peruuttaminen (ks. jäljempänä vaiheet 6 ja 7).

| 10. | Toimenpiteet, joita voidaan soveltaa tapauksissa, joissa hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta, vaihtelevat tilapäisestä poistamisesta lopulliseen poistamiseen rekisteristä (ks. jäljempänä oleva taulukko). |
| --- | --- |

10.

Toimenpiteet, joita voidaan soveltaa tapauksissa, joissa hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta, vaihtelevat tilapäisestä poistamisesta lopulliseen poistamiseen rekisteristä (ks. jäljempänä oleva taulukko).

| 11. | Jos todetaan, että rekisterissä on vääriä tai epätäydellisiä tietoja, rekisteröitynyttä kehotetaan korjaamaan tiedot kahdeksan viikon kuluessa, ja rekisteröity poistetaan tilapäisesti rekisteristä täksi ajaksi. Mahdollisia kulkulupia, joilla annetaan pääsy Euroopan parlamenttiin, ei tänä aikana peruuteta. |
| --- | --- |

11.

Jos todetaan, että rekisterissä on vääriä tai epätäydellisiä tietoja, rekisteröitynyttä kehotetaan korjaamaan tiedot kahdeksan viikon kuluessa, ja rekisteröity poistetaan tilapäisesti rekisteristä täksi ajaksi. Mahdollisia kulkulupia, joilla annetaan pääsy Euroopan parlamenttiin, ei tänä aikana peruuteta.

| 12. | Jos rekisteröity korjaa tiedot 11 kohdassa tarkoitetun kahdeksan viikon ajan kuluessa, sen rekisteröinti aktivoidaan uudelleen. Jos rekisteröity ei toimi 11 kohdassa tarkoitetun kahdeksan viikon ajan kuluessa, voidaan ottaa käyttöön jokin jäljempänä esitetyistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

12.

Jos rekisteröity korjaa tiedot 11 kohdassa tarkoitetun kahdeksan viikon ajan kuluessa, sen rekisteröinti aktivoidaan uudelleen. Jos rekisteröity ei toimi 11 kohdassa tarkoitetun kahdeksan viikon ajan kuluessa, voidaan ottaa käyttöön jokin jäljempänä esitetyistä toimenpiteistä.

| 13. | Jos rekisteröitynyt pyytää lisäaikaa korjata tiedot 11 kohdan mukaisesti ja perustelee pyyntönsä riittävästi, peruuttamisaikaa voidaan jatkaa. |
| --- | --- |

13.

Jos rekisteröitynyt pyytää lisäaikaa korjata tiedot 11 kohdan mukaisesti ja perustelee pyyntönsä riittävästi, peruuttamisaikaa voidaan jatkaa.

| 14. | Jos kyseessä on muuhun syyhyn perustuva hyvän edunvalvontatavan noudattamatta jättäminen, asianomainen rekisteröitynyt poistetaan rekisteristä kahdeksan viikon ajaksi, jona aikana Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio tekevät lopullisen päätöksen mahdollisen toimenpiteen tai toimenpiteiden soveltamisesta. |
| --- | --- |

14.

Jos kyseessä on muuhun syyhyn perustuva hyvän edunvalvontatavan noudattamatta jättäminen, asianomainen rekisteröitynyt poistetaan rekisteristä kahdeksan viikon ajaksi, jona aikana Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio tekevät lopullisen päätöksen mahdollisen toimenpiteen tai toimenpiteiden soveltamisesta.

| 15. | Jos rekisteröity päätetään poistaa rekisteristä kokonaan, se ei voi rekisteröityä uudelleen yhdestä kahteen vuoteen. |
| --- | --- |

15.

Jos rekisteröity päätetään poistaa rekisteristä kokonaan, se ei voi rekisteröityä uudelleen yhdestä kahteen vuoteen.

| 16. | Euroopan parlamentin ja Euroopan komission toimivaltaiset yksiköt valmistelevat yhdessä luonnoksen sovellettavaa toimenpidettä koskevaksi päätökseksi ja toimittavat sen lopullista päätöstä varten toimielinten pääsihteereille. Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle varapuhemiehelle ja Euroopan komission asiasta vastaavalle varapuheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta. |
| --- | --- |

16.

Euroopan parlamentin ja Euroopan komission toimivaltaiset yksiköt valmistelevat yhdessä luonnoksen sovellettavaa toimenpidettä koskevaksi päätökseksi ja toimittavat sen lopullista päätöstä varten toimielinten pääsihteereille. Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle varapuhemiehelle ja Euroopan komission asiasta vastaavalle varapuheenjohtajalle ilmoitetaan asiasta.

| 17. | Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö ilmoittaa päätetystä toimenpiteestä viipymättä molemmille osapuolille (valituksen tekijälle ja valituksen kohteena olevalle rekisteröidylle) ja panee kyseisen toimenpiteen täytäntöön. |
| --- | --- |

17.

Avoimuusrekisterin yhteinen sihteeristö ilmoittaa päätetystä toimenpiteestä viipymättä molemmille osapuolille (valituksen tekijälle ja valituksen kohteena olevalle rekisteröidylle) ja panee kyseisen toimenpiteen täytäntöön.

| 18. | Jos päätös rekisteristä poistamisesta johtaa kulkuluvan (kulkulupien), joilla annetaan pääsy Euroopan parlamenttiin, menettämiseen, Euroopan parlamentin pääsihteeri ilmoittaa päätöksestä asiasta vastaavalle kvestorille, jota kehotetaan antamaan lupa kyseisen organisaation tai henkilön hallussa mahdollisesti olevien EP:n kulkulupien peruuttamiseen. |
| --- | --- |

18.

Jos päätös rekisteristä poistamisesta johtaa kulkuluvan (kulkulupien), joilla annetaan pääsy Euroopan parlamenttiin, menettämiseen, Euroopan parlamentin pääsihteeri ilmoittaa päätöksestä asiasta vastaavalle kvestorille, jota kehotetaan antamaan lupa kyseisen organisaation tai henkilön hallussa mahdollisesti olevien EP:n kulkulupien peruuttamiseen.

| 19. | Rekisteröidylle ilmoitetaan sen rekisteristä poistamisesta ja sitä kehotetaan palauttamaan kaikki EP:n kulkuluvat tai osa niistä 15 päivän kuluessa. |
| --- | --- |

19.

Rekisteröidylle ilmoitetaan sen rekisteristä poistamisesta ja sitä kehotetaan palauttamaan kaikki EP:n kulkuluvat tai osa niistä 15 päivän kuluessa.

Toimenpidetaulukko tapauksissa, joissa hyvää edunvalvontatapaa ei noudateta

| | Noudattamatta jättäminen | Toimenpide | Maininta toimenpiteestä rekisterissä | EP:n kulkuluvan peruuttaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tahaton noudattamatta jättäminen, korjattu viipymättä | Kirjallinen ilmoitus, jossa todetaan tosiseikat ja niiden korjaaminen | Ei | Ei |
| 2 | Tahallinen hyvän edunvalvontatavan noudattamatta jättäminen, joka edellyttää toimintatavan muuttamista tai tietojen korjaamista rekisteriin asetetussa määräajassa | Tilapäinen poistaminen rekisteristä enintään kuuden kuukauden ajaksi tai kunnes pyydetty korjaava toimi on toteutettu asetetussa määräajassa | Kyllä rekisteristä poistamisen ajan | Ei |
| 3 | Jatkuva hyvän edunvalvontatavan noudattamatta jättäminen






  — | Toimintatapa ei muutu |

Noudattamatta jättäminen

Toimenpide

Maininta toimenpiteestä rekisterissä

EP:n kulkuluvan peruuttaminen

1

Tahaton noudattamatta jättäminen, korjattu viipymättä

Kirjallinen ilmoitus, jossa todetaan tosiseikat ja niiden korjaaminen

Ei

Ei

2

Tahallinen hyvän edunvalvontatavan noudattamatta jättäminen, joka edellyttää toimintatavan muuttamista tai tietojen korjaamista rekisteriin asetetussa määräajassa

Tilapäinen poistaminen rekisteristä enintään kuuden kuukauden ajaksi tai kunnes pyydetty korjaava toimi on toteutettu asetetussa määräajassa

Kyllä rekisteristä poistamisen ajan

Ei

3

Jatkuva hyvän edunvalvontatavan noudattamatta jättäminen

—

Toimintatapa ei muutu

| — | Tietoja ei korjata toimenpiteellä 2 asetetussa määräajassa |
| --- | --- |

—

Tietoja ei korjata toimenpiteellä 2 asetetussa määräajassa

Poistaminen rekisteristä vuoden ajaksi

Kyllä

Kyllä

4

Vakava, tahallinen sääntöjen noudattamatta jättäminen

Poistaminen rekisteristä. Ei voi rekisteröityä uudelleen 2 vuoteen

Kyllä

Kyllä

---

(1)  KOM(2009)0612.

1

(2)  EUVL C 271 E, 12.11.2009, s. 48.

2

(3)  Jäsenvaltioiden hallitusten, kolmansien maiden hallitusten, kansainvälisten hallitustenvälisten järjestöjen sekä niiden diplomaattiedustustojen ei edellytetä rekisteröityvän.

3

(4)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

4

(5)  Rekisteröityviltä pyydetään näitä tietoja rekisteröinnin päätteeksi, ja ne toimitetaan Euroopan parlamentille. Kulkuluvan saavien henkilöiden nimet syötetään tämän jälkeen automaattisesti järjestelmään Euroopan parlamentin päivitysten ja tietojen perusteella, kun Euroopan parlamentti on tehnyt päätöksen kulkulupien antamisesta. Rekisteröinti ei anna automaattisesti oikeutta kulkulupaan, jolla myönnetään pääsy Euroopan parlamenttiin.

5

(6)  Mainitussa d kohdassa vaaditaan, että rekisteröityjen on suhteissaan unionin toimielimiin jaa niiden jäseniin, virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön "varmistettava, että rekisteröidyttäessä ja myöhemmin rekisterin piiriin kuuluvan toiminnan yhteydessä annettavat tiedot ovat niiden parhaan ymmärryksen mukaan kattavia ja ajantasaisia eivätkä ole harhaanjohtavia".

6

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 10. toukokuuta 2011

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/188

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Sopimus Prespan puistoalueen suojelusta ja kestävästä kehityksestä ***

P7_TA(2011)0191

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

2012/C 377 E/30

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (16581/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (16581/2010),

| — | ottaa huomioon Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimusluonnoksen (16581/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Prespan puistoalueen suojelua ja kestävää kehitystä koskevan sopimusluonnoksen (16581/2010),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0007/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0007/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A7-0078/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A7-0078/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden, Albanian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden, Albanian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksille ja parlamenteille.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/188

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskeva sopimus ***

P7_TA(2011)0192

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen hyväksymisestä (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

2012/C 377 E/31

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05571/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05571/2011),

| — | ottaa huomioon luonnoksen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevaksi sopimukseksi (05571/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevaksi sopimukseksi (05571/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0068/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0068/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 8 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A7-0142/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aktiivisesti laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen allekirjoittamista, ratifiointia ja täytäntöönpanoa kauppasopimusten, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen, kalastuskumppanuussopimusten ja unionin kehityspolitiikan yhteydessä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aktiivisesti laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen allekirjoittamista, ratifiointia ja täytäntöönpanoa kauppasopimusten, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen, kalastuskumppanuussopimusten ja unionin kehityspolitiikan yhteydessä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) pääjohtajalle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) pääjohtajalle.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/189 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/189

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Yksipuolisten tullietuuksien myöntäminen hätäapuna Pakistanille ***I

P7_TA(2011)0205

Euroopan parlamentin tarkistukset 10. toukokuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksipuolisten tullietuuksien myöntämisestä hätäapuna Pakistanille (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2012/C 377 E/32

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Ehdotusta tarkistettiin seuraavasti (1):

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 2 a viite (uusi) |
| | ottavat huomioon 18 päivänä marraskuuta 2010 Maailman kauppajärjestölle esitetyn pyynnön poikkeusluvasta, joka koskee Euroopan unionin Pakistanille myöntämiä uusia yksipuolisia tullietuuksia, |
| Tarkistus 2 |
| Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 1 kappale |
| (1) | Euroopan unionin ja Pakistanin islamilaisen tasavallan, jäljempänä 'Pakistan', välinen suhde perustuu yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2004. Yksi sopimuksen tärkeimmistä tavoitteista on turvata sopimuspuolten välisen kaupan edellytykset ja edistää kaupan lisääntymistä ja kehittymistä. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a viite (uusi)

ottavat huomioon 18 päivänä marraskuuta 2010 Maailman kauppajärjestölle esitetyn pyynnön poikkeusluvasta, joka koskee Euroopan unionin Pakistanille myöntämiä uusia yksipuolisia tullietuuksia,

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

(1)

Euroopan unionin ja Pakistanin islamilaisen tasavallan, jäljempänä 'Pakistan', välinen suhde perustuu yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2004. Yksi sopimuksen tärkeimmistä tavoitteista on turvata sopimuspuolten välisen kaupan edellytykset ja edistää kaupan lisääntymistä ja kehittymistä.

| (1) | Euroopan unionin ja Pakistanin islamilaisen tasavallan, jäljempänä 'Pakistan', välinen suhde perustuu yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2004. Yksi sopimuksen tärkeimmistä tavoitteista on turvata sopimuspuolten välisen kaupan edellytykset ja edistää kaupan lisääntymistä ja kehittymistä.
  Ihmisoikeuksien, myös työntekijöiden keskeisten oikeuksien, ja demokraattisten periaatteiden kunnioittaminen on myös olennainen osa sopimusta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin ja Pakistanin islamilaisen tasavallan, jäljempänä 'Pakistan', välinen suhde perustuu yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2004. Yksi sopimuksen tärkeimmistä tavoitteista on turvata sopimuspuolten välisen kaupan edellytykset ja edistää kaupan lisääntymistä ja kehittymistä.
  Ihmisoikeuksien, myös työntekijöiden keskeisten oikeuksien, ja demokraattisten periaatteiden kunnioittaminen on myös olennainen osa sopimusta.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| (3) | Tällaisessa tilanteessa humanitaarinen apu on luonnollisesti ensisijainen avustusväline, ja unioni on tarjonnut apuaan ensimmäisten joukossa hätätilanteen alusta lähtien. |
| --- | --- |

(3)

Tällaisessa tilanteessa humanitaarinen apu on luonnollisesti ensisijainen avustusväline, ja unioni on tarjonnut apuaan ensimmäisten joukossa hätätilanteen alusta lähtien.

| (3) | Tällaisessa tilanteessa humanitaarinen apu on luonnollisesti ensisijainen avustusväline, ja unioni on tarjonnut apuaan ensimmäisten joukossa hätätilanteen alusta lähtien
  ja sitoutunut antamaan 415 miljoonaa euroa lisää hätäapua Pakistaniin
  . |
| --- | --- |

(3)

Tällaisessa tilanteessa humanitaarinen apu on luonnollisesti ensisijainen avustusväline, ja unioni on tarjonnut apuaan ensimmäisten joukossa hätätilanteen alusta lähtien
  ja sitoutunut antamaan 415 miljoonaa euroa lisää hätäapua Pakistaniin
  .

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | On tärkeää ottaa käyttöön kaikki käytettävissä olevat keinot, joilla voidaan tukea Pakistanin elpymistä hätätilanteesta
  ja edistää
  tulevaa kehitystä. |
| --- | --- |

(4)

On tärkeää ottaa käyttöön kaikki käytettävissä olevat keinot, joilla voidaan tukea Pakistanin elpymistä hätätilanteesta
  ja edistää
  tulevaa kehitystä.

| (4) | On tärkeää ottaa käyttöön kaikki käytettävissä olevat keinot, joilla voidaan tukea Pakistanin elpymistä hätätilanteesta
  , mukaan luettuina ehdotetut poikkeukselliset kauppaa koskevat toimenpiteet, joilla vauhditetaan Pakistanin vientiä ja siten edistetään sen
  tulevaa
  taloudellista
  kehitystä
  samalla kun varmistetaan, että kaikilla tasoilla säilytetään johdonmukaisuus ja yhtenäisyys kestävän pitkän aikavälin strategian kehittämiseksi
  . |
| --- | --- |

(4)

On tärkeää ottaa käyttöön kaikki käytettävissä olevat keinot, joilla voidaan tukea Pakistanin elpymistä hätätilanteesta
  , mukaan luettuina ehdotetut poikkeukselliset kauppaa koskevat toimenpiteet, joilla vauhditetaan Pakistanin vientiä ja siten edistetään sen
  tulevaa
  taloudellista
  kehitystä
  samalla kun varmistetaan, että kaikilla tasoilla säilytetään johdonmukaisuus ja yhtenäisyys kestävän pitkän aikavälin strategian kehittämiseksi
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| (4 a) | Tämän luonnonkatastrofin ankaruus edellyttää välittömiä ja merkittäviä toimia, joissa otetaan huomioon Pakistanin ja EU:n kumppanuuden geostrateginen merkitys, joka näkyy erityisesti Pakistanin keskeisessä asemassa terrorismin torjunnassa ja vaikuttaa myös osaltaan alueen kokonaiskehitykseen, turvallisuuteen ja vakauteen. |
| --- | --- |

(4 a)

Tämän luonnonkatastrofin ankaruus edellyttää välittömiä ja merkittäviä toimia, joissa otetaan huomioon Pakistanin ja EU:n kumppanuuden geostrateginen merkitys, joka näkyy erityisesti Pakistanin keskeisessä asemassa terrorismin torjunnassa ja vaikuttaa myös osaltaan alueen kokonaiskehitykseen, turvallisuuteen ja vakauteen.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| (4 b) | Yksipuolisten kauppaetuuksien vaikutusten olisi näyttävä konkreettisesti uusina työpaikkoina, köyhyyden vähenemisenä ja kestävänä kehityksenä Pakistanin työväestölle ja köyhille. |
| --- | --- |

(4 b)

Yksipuolisten kauppaetuuksien vaikutusten olisi näyttävä konkreettisesti uusina työpaikkoina, köyhyyden vähenemisenä ja kestävänä kehityksenä Pakistanin työväestölle ja köyhille.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti, että se sitoutuu laajentamaan Pakistanin pääsyä unionin markkinoille alentamalla välittömästi ja määräajaksi Pakistanista tuotavien päätuotteiden tulleja. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti, että se sitoutuu laajentamaan Pakistanin pääsyä unionin markkinoille alentamalla välittömästi ja määräajaksi Pakistanista tuotavien päätuotteiden tulleja.

| (6) | Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti, että se sitoutuu laajentamaan Pakistanin pääsyä unionin markkinoille alentamalla
  poikkeuksellisesti,
  välittömästi ja määräajaksi Pakistanista tuotavien päätuotteiden tulleja.
  Nämä valtuudet saatuaan komissio esitti pakettia, joka sisältää 75 tuoteryhmää tulvista eniten kärsineiden Pakistanin alueiden tärkeimmiltä vientialoilta, ja vakuutti, että jos Pakistanin vienti unioniin lisääntyy vähintään 100 miljoonalla eurolla vuodessa, tästä koituisi alueelle todellista, merkityksellistä ja kannattavaa hyötyä. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto korosti erityisesti, että se sitoutuu laajentamaan Pakistanin pääsyä unionin markkinoille alentamalla
  poikkeuksellisesti,
  välittömästi ja määräajaksi Pakistanista tuotavien päätuotteiden tulleja.
  Nämä valtuudet saatuaan komissio esitti pakettia, joka sisältää 75 tuoteryhmää tulvista eniten kärsineiden Pakistanin alueiden tärkeimmiltä vientialoilta, ja vakuutti, että jos Pakistanin vienti unioniin lisääntyy vähintään 100 miljoonalla eurolla vuodessa, tästä koituisi alueelle todellista, merkityksellistä ja kannattavaa hyötyä.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| (6 a) | Pakistanin kauppa unionin kanssa koostuu enimmäkseen tekstiileistä ja vaatetustuotteista, jotka komission mukaan muodostivat 73,7 prosenttia Pakistanin viennistä unioniin vuonna 2009, sekä etanolista ja nahasta, ja nämä ovat arkaluonteisia teollisuustuotteita joissain jäsenvaltioissa, joissa maailmanlaajuisella lamalla on jo ollut voimakkaita vaikutuksia alan työpaikkoihin ja joissa yritykset kamppailevat mukautuakseen uuteen globaaliin kaupankäyntiympäristöön. |
| --- | --- |

(6 a)

Pakistanin kauppa unionin kanssa koostuu enimmäkseen tekstiileistä ja vaatetustuotteista, jotka komission mukaan muodostivat 73,7 prosenttia Pakistanin viennistä unioniin vuonna 2009, sekä etanolista ja nahasta, ja nämä ovat arkaluonteisia teollisuustuotteita joissain jäsenvaltioissa, joissa maailmanlaajuisella lamalla on jo ollut voimakkaita vaikutuksia alan työpaikkoihin ja joissa yritykset kamppailevat mukautuakseen uuteen globaaliin kaupankäyntiympäristöön.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

| (6 b) | Tekstiiliala on erittäin tärkeä Pakistanin taloudelle, sillä sen osuus BKT:sta on 8,5 prosenttia ja se työllistää 38 prosenttia työvoimasta, josta noin puolet on naisia. |
| --- | --- |

(6 b)

Tekstiiliala on erittäin tärkeä Pakistanin taloudelle, sillä sen osuus BKT:sta on 8,5 prosenttia ja se työllistää 38 prosenttia työvoimasta, josta noin puolet on naisia.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| (7) | Sen
  vuoksi on aiheellista laajentaa Pakistanille myönnettäviä yksipuolisia tullietuuksia keskeyttämällä määräajaksi tiettyjen Pakistanille tärkeiden vientituotteiden
  kaikkia tulleja
  . Näiden tullietuuksien myöntämisen
  ei katsota aiheuttavan merkittäviä
  kielteisiä vaikutuksia unionin kotimarkkinoihin eikä
  vaikuttavan
  kielteisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) vähiten kehittyneisiin jäseniin. |
| --- | --- |

(7)

Sen
  vuoksi on aiheellista laajentaa Pakistanille myönnettäviä yksipuolisia tullietuuksia keskeyttämällä määräajaksi tiettyjen Pakistanille tärkeiden vientituotteiden
  kaikkia tulleja
  . Näiden tullietuuksien myöntämisen
  ei katsota aiheuttavan merkittäviä
  kielteisiä vaikutuksia unionin kotimarkkinoihin eikä
  vaikuttavan
  kielteisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) vähiten kehittyneisiin jäseniin.

| (7) | Kun otetaan huomioon vastoinkäymiset, joista Pakistanin kansa on joutunut kärsimään tuhoisien tulvien
  vuoksi
  ,
  on aiheellista laajentaa Pakistanille myönnettäviä
  poikkeuksellisia
  yksipuolisia tullietuuksia keskeyttämällä määräajaksi tiettyjen Pakistanille tärkeiden vientituotteiden
  kaikki tullit
  . Näiden tullietuuksien myöntämisen
  pitäisi aiheuttaa vain rajallisia
  kielteisiä vaikutuksia unionin kotimarkkinoihin eikä
  myöntämisen pitäisi vaikuttaa
  kielteisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) vähiten kehittyneisiin jäseniin. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan huomioon vastoinkäymiset, joista Pakistanin kansa on joutunut kärsimään tuhoisien tulvien
  vuoksi
  ,
  on aiheellista laajentaa Pakistanille myönnettäviä
  poikkeuksellisia
  yksipuolisia tullietuuksia keskeyttämällä määräajaksi tiettyjen Pakistanille tärkeiden vientituotteiden
  kaikki tullit
  . Näiden tullietuuksien myöntämisen
  pitäisi aiheuttaa vain rajallisia
  kielteisiä vaikutuksia unionin kotimarkkinoihin eikä
  myöntämisen pitäisi vaikuttaa
  kielteisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) vähiten kehittyneisiin jäseniin.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| (7 a) | Näitä toimia esitetään osana poikkeuksellista toimenpidepakettia, jolla vastataan Pakistanin erityislaatuiseen tilanteeseen. Ne eivät saisi muodostaa ennakkotapausta unionin kauppapolitiikassa muiden maiden kanssa. |
| --- | --- |

(7 a)

Näitä toimia esitetään osana poikkeuksellista toimenpidepakettia, jolla vastataan Pakistanin erityislaatuiseen tilanteeseen. Ne eivät saisi muodostaa ennakkotapausta unionin kauppapolitiikassa muiden maiden kanssa.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| (8 a) | Yksipuolisten kauppaetuuksien myöntäminen yhdistetään demokratian ja ihmisoikeuksien perusperiaatteiden kunnioittamiseen. |
| --- | --- |

(8 a)

Yksipuolisten kauppaetuuksien myöntäminen yhdistetään demokratian ja ihmisoikeuksien perusperiaatteiden kunnioittamiseen.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| (9) | Yksipuolisten tullietuuksien myöntäminen edellyttää, että Pakistan noudattaa tuotteiden alkuperää koskevia sääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä ja osallistuu tehokkaaseen hallinnolliseen yhteistyöhön unionin kanssa petosriskien ehkäisemiseksi. Etuuksien myöntäminen voidaan keskeyttää väliaikaisesti, jos yksipuoliseen etuusjärjestelmään oikeuttavia edellytyksiä rikotaan vakavasti ja toistuvasti, todetaan petos
  tai
  hallinnollinen yhteistyö tavaroiden alkuperän todentamiseksi on puutteellista. Komission olisi voitava hyväksyä tarvittaessa tähän liittyviä väliaikaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(9)

Yksipuolisten tullietuuksien myöntäminen edellyttää, että Pakistan noudattaa tuotteiden alkuperää koskevia sääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä ja osallistuu tehokkaaseen hallinnolliseen yhteistyöhön unionin kanssa petosriskien ehkäisemiseksi. Etuuksien myöntäminen voidaan keskeyttää väliaikaisesti, jos yksipuoliseen etuusjärjestelmään oikeuttavia edellytyksiä rikotaan vakavasti ja toistuvasti, todetaan petos
  tai
  hallinnollinen yhteistyö tavaroiden alkuperän todentamiseksi on puutteellista. Komission olisi voitava hyväksyä tarvittaessa tähän liittyviä väliaikaisia toimenpiteitä.

| (9) | Poikkeuksellisten
  yksipuolisten tullietuuksien myöntäminen edellyttää, että Pakistan noudattaa tuotteiden alkuperää koskevia sääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä ja osallistuu tehokkaaseen hallinnolliseen yhteistyöhön unionin kanssa petosriskien ehkäisemiseksi. Etuuksien myöntäminen voidaan keskeyttää väliaikaisesti, jos yksipuoliseen etuusjärjestelmään oikeuttavia edellytyksiä rikotaan vakavasti ja toistuvasti, todetaan petos
  ,
  hallinnollinen yhteistyö tavaroiden alkuperän todentamiseksi on puutteellista
  tai demokratian perusperiaatteiden ja ihmisoikeuksien, työntekijöiden keskeiset oikeudet mukaan luettuina, kunnioittaminen heikkenee vakavasti Pakistanissa
  . Komission olisi voitava hyväksyä tarvittaessa tähän liittyviä väliaikaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(9)

Poikkeuksellisten
  yksipuolisten tullietuuksien myöntäminen edellyttää, että Pakistan noudattaa tuotteiden alkuperää koskevia sääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä ja osallistuu tehokkaaseen hallinnolliseen yhteistyöhön unionin kanssa petosriskien ehkäisemiseksi. Etuuksien myöntäminen voidaan keskeyttää väliaikaisesti, jos yksipuoliseen etuusjärjestelmään oikeuttavia edellytyksiä rikotaan vakavasti ja toistuvasti, todetaan petos
  ,
  hallinnollinen yhteistyö tavaroiden alkuperän todentamiseksi on puutteellista
  tai demokratian perusperiaatteiden ja ihmisoikeuksien, työntekijöiden keskeiset oikeudet mukaan luettuina, kunnioittaminen heikkenee vakavasti Pakistanissa
  . Komission olisi voitava hyväksyä tarvittaessa tähän liittyviä väliaikaisia toimenpiteitä.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| (10 a) | Näiden tullietuuksien myöntäminen edellyttää myös, että Pakistan pidättäytyy tämän asetuksen voimaantulopäivästä lähtien pitämästä voimassa, ottamasta käyttöön tai lisäämästä tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja tai muita rajoituksia tai kieltoja, jotka koskevat Euroopan unionin alueelle tarkoitettujen ja tämän asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden valmistuksessa ensisijaisesti käytettyjen materiaalien vientiä tai myyntiä vientiin. |
| --- | --- |

(10 a)

Näiden tullietuuksien myöntäminen edellyttää myös, että Pakistan pidättäytyy tämän asetuksen voimaantulopäivästä lähtien pitämästä voimassa, ottamasta käyttöön tai lisäämästä tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja tai muita rajoituksia tai kieltoja, jotka koskevat Euroopan unionin alueelle tarkoitettujen ja tämän asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden valmistuksessa ensisijaisesti käytettyjen materiaalien vientiä tai myyntiä vientiin.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| (10 b) | On tarpeen säätää yhteisen tullitariffin mukaisten tullien ottamisesta uudelleen käyttöön sellaisten tuotteiden osalta, jotka komission tutkimuksen perusteella aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavia vaikeuksia samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille. |
| --- | --- |

(10 b)

On tarpeen säätää yhteisen tullitariffin mukaisten tullien ottamisesta uudelleen käyttöön sellaisten tuotteiden osalta, jotka komission tutkimuksen perusteella aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavia vaikeuksia samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajille.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 c kappale (uusi)

| (10 c) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden tuonnin suuntausten tehokas seuranta mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, on tarpeen ottaa käyttöön tämän asetuksen kattamalle tuonnille tullivalvonta. Tämän seurannan pohjalta olisi toimitettava neljännesvuosittain kertomus tämän asetuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(10 c)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden tuonnin suuntausten tehokas seuranta mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, on tarpeen ottaa käyttöön tämän asetuksen kattamalle tuonnille tullivalvonta. Tämän seurannan pohjalta olisi toimitettava neljännesvuosittain kertomus tämän asetuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 d kappale (uusi)

| (10 d) | Komission olisi laadittava Pakistanille myönnettävistä yksipuolisista tullietuuksista vuosittain vaikutustenarviointi ja esitettävä se Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jotta voidaan tehdä mukautuksia, jotka perustuvat tuonnin todelliseen määrään ja mahdollisiin seurauksiin, joita on koitunut aloille, joihin tämä asetus erityisesti vaikuttaa. |
| --- | --- |

(10 d)

Komission olisi laadittava Pakistanille myönnettävistä yksipuolisista tullietuuksista vuosittain vaikutustenarviointi ja esitettävä se Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jotta voidaan tehdä mukautuksia, jotka perustuvat tuonnin todelliseen määrään ja mahdollisiin seurauksiin, joita on koitunut aloille, joihin tämä asetus erityisesti vaikuttaa.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| (12) | Koska Pakistanin tilanne on vakava, asetusta olisi sovellettava
  1 päivästä tammikuuta 2011, edellyttäen, että
  WTO on hyväksynyt unionin pyynnön saada vapautus GATT-sopimuksen I ja XIII artiklan mukaisista velvoitteistaan. |
| --- | --- |

(12)

Koska Pakistanin tilanne on vakava, asetusta olisi sovellettava
  1 päivästä tammikuuta 2011, edellyttäen, että
  WTO on hyväksynyt unionin pyynnön saada vapautus GATT-sopimuksen I ja XIII artiklan mukaisista velvoitteistaan.

| (12) | Koska Pakistanin tilanne on vakava, asetusta olisi sovellettava
  välittömästi kun
  WTO on hyväksynyt unionin pyynnön saada vapautus GATT-sopimuksen I ja XIII artiklan mukaisista velvoitteistaan. |
| --- | --- |

(12)

Koska Pakistanin tilanne on vakava, asetusta olisi sovellettava
  välittömästi kun
  WTO on hyväksynyt unionin pyynnön saada vapautus GATT-sopimuksen I ja XIII artiklan mukaisista velvoitteistaan.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| (13) | Jotta voidaan varmistaa, että Pakistan taloudellinen elpyminen tulvien jälkeen on välitöntä ja kestävää, suositellaan tullietuuksien myöntämistä
  määräajaksi 31 päivään joulukuuta 2013
  . |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan varmistaa, että Pakistan taloudellinen elpyminen tulvien jälkeen on välitöntä ja kestävää, suositellaan tullietuuksien myöntämistä
  määräajaksi 31 päivään joulukuuta 2013
  .

| (13) | Jotta voidaan varmistaa, että Pakistanin taloudellinen elpyminen tulvien jälkeen on välitöntä ja kestävää, suositellaan tullietuuksien myöntämistä
  yhden vuoden ajaksi niiden voimaantulosta alkaen
  . |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan varmistaa, että Pakistanin taloudellinen elpyminen tulvien jälkeen on välitöntä ja kestävää, suositellaan tullietuuksien myöntämistä
  yhden vuoden ajaksi niiden voimaantulosta alkaen
  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| (14) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) mukaisesti.

| (14) | Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi väliaikaisen keskeyttämisen, valvonnan ja suojatoimenpiteiden osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi väliaikaisen keskeyttämisen, valvonnan ja suojatoimenpiteiden osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) mukaisesti.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| (15) | Yhdistetyn nimikkeistön muutokset eivät välttämättä aiheuta olennaisia muutoksia yksipuolisten tullietuuksien luonteeseen. Komissio olisi sen vuoksi valtuutettava hyväksymään delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voisi tehdä tarvittavat muutokset ja tekniset mukautukset niitä tuotteita koskevaan luetteloon, joihin yksipuolisia tullietuuksia sovelletaan, |
| --- | --- |

(15)

Yhdistetyn nimikkeistön muutokset eivät välttämättä aiheuta olennaisia muutoksia yksipuolisten tullietuuksien luonteeseen. Komissio olisi sen vuoksi valtuutettava hyväksymään delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voisi tehdä tarvittavat muutokset ja tekniset mukautukset niitä tuotteita koskevaan luetteloon, joihin yksipuolisia tullietuuksia sovelletaan,

| (15) | Valvontatoimenpiteiden ja väliaikaisten suojatoimenpiteiden hyväksymiseen olisi sovellettava neuvoa-antavaa menettelyä, jotta otetaan huomioon näiden toimenpiteiden ja niiden keskinäisen järjestyksen logiikan vaikutukset pysyvien suojatoimenpiteiden toteuttamiseen. Samaa sovelletaan etuuksien keskeyttämiseen, kun edellytykset tullietuusmenettelyyn eivät täyty, koska komissio toimii vain tosiasiallisten todisteiden mukaisesti eikä siltä vaadita poliittisen harkintavallan käyttöä. |
| --- | --- |

(15)

Valvontatoimenpiteiden ja väliaikaisten suojatoimenpiteiden hyväksymiseen olisi sovellettava neuvoa-antavaa menettelyä, jotta otetaan huomioon näiden toimenpiteiden ja niiden keskinäisen järjestyksen logiikan vaikutukset pysyvien suojatoimenpiteiden toteuttamiseen. Samaa sovelletaan etuuksien keskeyttämiseen, kun edellytykset tullietuusmenettelyyn eivät täyty, koska komissio toimii vain tosiasiallisten todisteiden mukaisesti eikä siltä vaadita poliittisen harkintavallan käyttöä.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| (15 a) | Jotta yksipuolisten tullietuuksien piiriin kuuluvien tuotteiden luetteloon voidaan tehdä tarvittavat tekniset mukautukset ja jotta voidaan ottaa käyttöön tariffikiintiöitä, kun tämän asetuksen kattamien tuotteiden tuontimäärät nousevat tiettyjen tasojen yläpuolelle, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti liitteiden I ja II muuttamisesta yhdistetyn nimikkeistön muutoksiin vastaamiseksi ja uusien kiintiöiden käyttöönottamiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.




  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(15 a)

Jotta yksipuolisten tullietuuksien piiriin kuuluvien tuotteiden luetteloon voidaan tehdä tarvittavat tekniset mukautukset ja jotta voidaan ottaa käyttöön tariffikiintiöitä, kun tämän asetuksen kattamien tuotteiden tuontimäärät nousevat tiettyjen tasojen yläpuolelle, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti liitteiden I ja II muuttamisesta yhdistetyn nimikkeistön muutoksiin vastaamiseksi ja uusien kiintiöiden käyttöönottamiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| c a) | Pakistan pidättäytyy pitämästä voimassa, ottamasta käyttöön tai lisäämästä tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja tai muita rajoituksia tai kieltoja, jotka koskevat unionin alueelle tarkoitettujen ja tämän asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden valmistuksessa ensisijaisesti käytettyjen materiaalien vientiä tai myyntiä vientiin; |
| --- | --- |

c a)

Pakistan pidättäytyy pitämästä voimassa, ottamasta käyttöön tai lisäämästä tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja tai muita rajoituksia tai kieltoja, jotka koskevat unionin alueelle tarkoitettujen ja tämän asetuksen piiriin kuuluvien tuotteiden valmistuksessa ensisijaisesti käytettyjen materiaalien vientiä tai myyntiä vientiin;

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| c b) | noudatetaan vuoden 1994 GATT-sopimuksen XI artiklaa ja sen tulkintaan liittyviä huomautuksia. Tätä varten Pakistan pidättäytyy ottamasta käyttöön tai pitämästä voimassa rajoituksia tai kieltoja, jotka koskevat liitteisiin I ja II sisältyvien tuotteiden valmistuksessa ensisijaisesti käytettyjen materiaalien vientiä tai myyntiä vientiin; |
| --- | --- |

c b)

noudatetaan vuoden 1994 GATT-sopimuksen XI artiklaa ja sen tulkintaan liittyviä huomautuksia. Tätä varten Pakistan pidättäytyy ottamasta käyttöön tai pitämästä voimassa rajoituksia tai kieltoja, jotka koskevat liitteisiin I ja II sisältyvien tuotteiden valmistuksessa ensisijaisesti käytettyjen materiaalien vientiä tai myyntiä vientiin;

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – c c alakohta (uusi)

| c c) | Pakistan pidättäytyy ottamasta käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ja uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä unionista peräisin olevassa tuonnissa tai lisäämästä voimassa olevien tullien ja maksujen määriä tai ottamasta käyttöön mitään muita rajoituksia. |
| --- | --- |

c c)

Pakistan pidättäytyy ottamasta käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ja uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä unionista peräisin olevassa tuonnissa tai lisäämästä voimassa olevien tullien ja maksujen määriä tai ottamasta käyttöön mitään muita rajoituksia.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  Oikeus hyödyntää 1 artiklalla käyttöön otettuja tullietuusmenettelyjä edellyttää, että Pakistan kunnioittaa ihmisoikeuksia, myös työntekijöiden keskeisiä oikeuksia ja demokratian perusperiaatteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

Jos Pakistan hyväksyy ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa tai uskonnollisia oikeuksia rajoittavia toimenpiteitä tai millään tavoin tukee tai kannattaa terroristijärjestöjä, komissio ehdottaa välittömästi tämän asetuksen kumoamista.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

3 a artikla (uusi)

3 a artikla

Tariffikiintiöiden kiireellinen käyttöönotto

1.
     
  Jos Pakistanista peräisin olevan liitteeseen I sisältyvän tuotteen tuonnin määrä lisääntyy vähintään 20 prosentilla vuoden 2010 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna, komissio soveltaa kyseiseen tuotteeseen tariffikiintiötä ja muuttaa kiireellisesti liitettä I ja II delegoiduilla säännöksillä. Tämän artiklan mukaisesti hyväksyttyihin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 7 a artiklassa tarkoitettua menettelyä.

2.
     
  Jäljempänä 9 b artiklassa tarkoitetun tullivalvonnan avulla tuotetut tiedot muodostavat perustan tässä artiklassa tarkoitettujen tariffikiintiöiden käyttöönotolle.

3.
     
  Tariffikiintiö toteutetaan tullittomana kiintiönä, joka vastaa enintään kyseisen tuotteen viennin tasoa vuonna 2010 lisättynä 20 prosentilla. Delegoidun säädöksen voimaantulon jälkeen tariffikiintiön ylittävään tuontiin sovelletaan suosituimmuusperiaatteen mukaista tai muuta sovellettavaa tullia.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

4 artikla

Liitteiden
  muuttaminen

Liitteiden
  tekniset mukautukset

Komission voi hyväksyä
  delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti liitteiden muuttamiseksi, jotta niihin voidaan tehdä
  tarvittavat muutokset ja
  tekniset mukautukset, jotka johtuvat yhdistetyn nimikkeistön koodien ja Taric-koodien alaryhmien muutoksista.

Siirretään komissiolle valta antaa
  delegoituja säädöksiä 5 artiklan mukaisesti liitteiden muuttamiseksi, jotta niihin voidaan tehdä tekniset mukautukset, jotka johtuvat yhdistetyn nimikkeistön koodien ja Taric-koodien alaryhmien muutoksista.

Komissiolle ensimmäisessä alakohdassa myönnetty valta ei kuitenkaan anna sille mahdollisuutta sisällyttää asetuksen soveltamisalaan uusia, muita kuin tämän asetuksen liitteisiin I ja II sisältyvissä luetteloissa mainittuja tuotteita.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

5 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle
  määräämättömäksi ajaksi
  valta antaa
  4 artiklassa
  tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.

1.   Siirretään komissiolle valta antaa
  3 a ja 4 artiklassa
  tarkoitettuja delegoituja säädöksiä
  tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.
     
  Siirretään 3 a ja 4 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle tämän asetuksen voimassaoloajaksi.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 a ja 4 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

2
  .   Heti annettuaan delegoidun säädöksen komissio ilmoittaa siitä samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4
  .   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3
  .   Komissiolle
  siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 6 ja 7 artiklassa säädettyjä ehtoja
  .

5
  .   
  Edellä olevan 4 artiklan mukaisesti annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet
  komissiolle
  , että ne eivät vastusta säädöstä
  .
  Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

6 ja 7 artikla poistetaan.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

7 a artikla (uusi)

7 a artikla

Kiireellinen menettely

1.
     
  Kiireellisen menettelyn mukaisesti annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei ole vastustettu 2 kohdan mukaisesti. Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavassa tiedoksiannossa esitetään syyt kiireellisen menettelyn soveltamiselle.

2.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä 5 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä Euroopan parlamentin tai neuvoston antaman vastustamispäätöstä koskevan ilmoituksen jälkeen.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

Komiteamenettely

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa tullikoodeksikomitea.

1.   Komissiota avustaa tullikoodeksikomitea.
  Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

1 a.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011/EU 4 artiklaa.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan
  päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o 182/2011/EU 5 artiklaa
  .

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet hyväksytään
  8 artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet hyväksytään
  8 artiklan 1 a kohdassa
  tarkoitettua
  neuvoa-antavaa
  menettelyä noudattaen.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

9 a artikla (uusi)

9 a artikla

Suojatoimenpiteet

1.
     
  Jos Pakistanista peräisin olevaa ja liitteeseen I tai II sisältyvää tuotetta tuodaan unioniin siten, että samankaltaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden unionin tuottajalle aiheutuu tai uhkaa aiheutua vakavia vaikeuksia, yhteisen tullitariffin mukaiset tullit voidaan ottaa käyttöön uudelleen tälle tuotteelle milloin tahansa, jäljempänä 'suojatoimenpide'.

2.
     
  Komissio tekee jäsenvaltion, minkä tahansa oikeushenkilön tai minkä tahansa yhteenliittymän, joka ei ole okeushenkilö, pyynnöstä tai omasta aloitteestaan virallisen päätöksen tutkimuksen vireillepanosta kuukauden kuluessa. Jos komissio päättää panna tutkimuksen vireille, se julkaisee asiaa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Ilmoitus sisältää yhteenvedon saaduista tiedoista, ja siinä kehotetaan toimittamaan kaikki asiaan kuuluvat tiedot komissiolle. Siinä asetetaan määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat kirjallisesti esittää näkökantansa; määräaika voi olla korkeintaan yksi kuukausi ilmoituksen julkaisupäivästä.

3.
     
  Komissio hankkii kaikki tarpeellisina pitämänsä tiedot, ja se voi tarkistaa saamansa tiedot Pakistanilta ja mistä tahansa asiaan kuuluvasta lähteestä. Sen jäsenvaltion virkamiehet, jonka alueella tarkastus on määrä toteuttaa, voivat kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä avustaa komissiota tarkastusten tekemisessä.

4.
     
  Selvittäessään esiintyykö vakavia vaikeuksia, komissio ottaa huomioon muun muassa seuraavat unionin tuottajia koskevat seikat siinä määrin kuin asiaa koskevaa tietoa on saatavilla:

| — | markkinaosuus |
| --- | --- |

—

markkinaosuus

| — | tuotanto |
| --- | --- |

—

tuotanto

| — | varastot |
| --- | --- |

—

varastot

| — | tuotantokapasiteetti |
| --- | --- |

—

tuotantokapasiteetti

| — | kapasiteetin käyttöaste |
| --- | --- |

—

kapasiteetin käyttöaste

| — | työllisyys |
| --- | --- |

—

työllisyys

| — | tuonti |
| --- | --- |

—

tuonti

| — | hinnat. |
| --- | --- |

—

hinnat.

5.
     
  Tutkimus on saatettava päätökseen viipymättä ja viimeistään neljän kuukauden kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen julkaisemisesta. Komissio voi poikkeustapauksissa pidentää tätä määräaikaa enintään yhdellä kuukaudella.

6.
     
  Komissio voi hyväksyä väliaikaisia suojatoimenpiteitä täytäntöönpanosäädöksillä kriittisissä olosuhteissa, joissa viivytykset aiheuttaisivat vaikeasti korjattavissa olevaa vahinkoa, kun 4 kohdassa säädettyjen tekijöiden perusteella tehtävän alustavan määrityksen perusteella on ensin saatu riittävää näyttöä siitä, että tämän asetuksen kattamien tuotteiden tuonti on lisääntynyt asetuksen mukaisen tullien perinnän keskeyttämisen seurauksena ja että tällainen tuonti aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavia vaikeuksia unionin tuotannonalalle. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan korkeintaan 200 päivän ajan.

7.
     
  Komissio tekee päätöksen pysyvien suojatoimenpiteiden asettamisesta 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

9 b artikla (uusi)

9 b artikla

Valvontatoimenpiteet

1.
     
  Jos suuntaus jonkun Pakistanista peräisin olevan liitteeseen I sisältyvän tuotteen tuonnissa on sellainen, että se saattaa johtaa johonkin 9 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista tilanteista, komissio voi päättää asettaa kyseisen tuotteen tuonnin unionin etukäteisvalvontaan.

2.
     
  Komissio toteuttaa valvontatoimenpiteet 8 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

3.
     
  Valvontatoimenpiteet ovat voimassa rajoitetun ajan. Jollei toisin säädetä, niiden voimassaolo päättyy toisen kuuden kuukauden jakson lopussa.

4.
     
  Tullivalvonnalla on tuotettava sekä määriä että arvoa koskevaa ajantasaista tietoa riittävän nopeasti. Nämä tiedot annetaan välittömästi jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja taloudellisten toimijoiden saataville.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta

2.   Asetusta sovelletaan
  1 päivästä tammikuuta 2011
  edellyttäen, että Maailman kauppajärjestö hyväksyy tässä asetuksessa tarkoitetut tullietuudet myöntämällä vapautuksen velvoitteista
  . Jos Maailman kauppajärjestö myöntää vapautuksen 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen
  , asetusta sovelletaan siitä
  myöhäisemmästä
  päivästä, jona vapautus on annettu.

2.   
  Tätä
  asetusta sovelletaan edellyttäen, että Maailman kauppajärjestö hyväksyy tässä asetuksessa tarkoitetut tullietuudet myöntämällä vapautuksen velvoitteista,
  ja siksi tätä
  asetusta sovelletaan siitä päivästä, jona vapautus on annettu.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta

3.   Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jolla ilmoitetaan toimijoille, minä päivänä Maailman kauppajärjestö on myöntänyt poikkeusluvan.
  Jos poikkeuslupa myönnetään 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen, ilmoitettu päivä on päivä, josta lähtien tullietuuksia sovelletaan 2 kohdan toisen virkkeen mukaisesti.

3.   Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jolla ilmoitetaan toimijoille, minä päivänä Maailman kauppajärjestö on myöntänyt poikkeusluvan.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 4 kohta

4.   Tätä asetusta sovelletaan
  31 päivään joulukuuta 2013
  .

4.   Tätä asetusta sovelletaan
  12 kuukauden ajan sen voimaantulon jälkeen
  .
  Komissio antaa ennen kyseistä ajankohtaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen vaikutusten arvioinnista. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät komission laatiman uuden lainsäädäntöehdotuksen pohjalta, jatketaanko tämän asetuksen soveltamista vielä vuodella.

Tarkistus 39/rev

Ehdotus asetukseksi

Liite I

KOMISSION TEKSTI

| CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| 5208 39 00 | MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA |
| 5209 39 00 | MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA, PAINO SUUREMPI KUIN 200 G/M2 |
| 6115 95 00 | SUKKAHOUSUT, SUKAT, PUOLISUKAT JA NIIDEN KALTAISET NEULETUOTTEET JA JALKINEET, JOISSA EI OLE KIINNITETTYÄ ANTURAA, PUUVILLAA, NEULOSTA (PAITSI TUKISUKAT JA -SUKKAHOUSUT, NAISTEN PITKÄT SUKAT TAI POLVISUKAT, YKSINKERTAINEN LANKA VÄHEMMÄN KUIN 67 DESITEXIÄ) |
| 6204 62 31 | NAISTEN JA TYTTÖJEN PITKÄT HOUSUT JA POLVIHOUSUT, DENIMIÄ (MUUT KUIN TYÖSSÄ JA AMMATISSA KÄYTETTÄVÄT) |
| 6211 42 90 | MUUT NAISTEN JA TYTTÖJEN VAATTEET, PUUVILLAA |
| 6302 60 00 | PYYHELIINAT, PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA, PUUVILLAA |
| 6302 91 00 | PYYHELIINAT, PUUVILLAA, MUUTA KUIN PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA |

CN-koodi

Kuvaus

5208 39 00

MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA

5209 39 00

MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA, PAINO SUUREMPI KUIN 200 G/M2

6115 95 00

SUKKAHOUSUT, SUKAT, PUOLISUKAT JA NIIDEN KALTAISET NEULETUOTTEET JA JALKINEET, JOISSA EI OLE KIINNITETTYÄ ANTURAA, PUUVILLAA, NEULOSTA (PAITSI TUKISUKAT JA -SUKKAHOUSUT, NAISTEN PITKÄT SUKAT TAI POLVISUKAT, YKSINKERTAINEN LANKA VÄHEMMÄN KUIN 67 DESITEXIÄ)

6204 62 31

NAISTEN JA TYTTÖJEN PITKÄT HOUSUT JA POLVIHOUSUT, DENIMIÄ (MUUT KUIN TYÖSSÄ JA AMMATISSA KÄYTETTÄVÄT)

6211 42 90

MUUT NAISTEN JA TYTTÖJEN VAATTEET, PUUVILLAA

6302 60 00

PYYHELIINAT, PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA, PUUVILLAA

6302 91 00

PYYHELIINAT, PUUVILLAA, MUUTA KUIN PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA

PARLAMENTIN TARKISTUS

| CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| Poistetaan. | Poistetaan. |
| Poistetaan. | Poistetaan. |
| Poistetaan. | Poistetaan. |
| Poistetaan. | Poistetaan. |
| Poistetaan. | Poistetaan. |
| Poistetaan. | Poistetaan. |
| Poistetaan. | Poistetaan. |

CN-koodi

Kuvaus

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Liite II

KOMISSION TEKSTI

| Järjestys-numero | CN-koodi | Kuvaus | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | DENATUROIMATON ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI), ALKOHOLIPITOISUUS VÄHINTÄÄN 80 TILAVUUSPROSENTTIA | 100 000 tonnia | 100 000 tonnia | 100 000 tonnia |

Järjestys-numero

CN-koodi

Kuvaus

2011

2012

2013

09.2401

2207 10 00

DENATUROIMATON ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI), ALKOHOLIPITOISUUS VÄHINTÄÄN 80 TILAVUUSPROSENTTIA

100 000 tonnia

100 000 tonnia

100 000 tonnia

PARLAMENTIN TARKISTUS

| Järjestysnumero | CN-koodi | Kuvaus | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | DENATUROIMATON ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI), ALKOHOLIPITOISUUS VÄHINTÄÄN 80 TILAVUUSPROSENTTIA | 80 000 tonnia | 80 000 tonnia |
| | 5208 39 00 | MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA | 1 685 tonnia | 1 685 tonnia |
| | 5209 39 00 | MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA, PAINO SUUREMPI KUIN 200 G/M2 | 3 002 tonnia | 3 002 tonnia |
| | 6115 95 00 | SUKKAHOUSUT, SUKAT, PUOLISUKAT JA NIIDEN KALTAISET NEULETUOTTEET JA JALKINEET, JOISSA EI OLE KIINNITETTYÄ ANTURAA, PUUVILLAA, NEULOSTA (PAITSI TUKISUKAT JA -SUKKAHOUSUT, NAISTEN PITKÄT SUKAT TAI POLVISUKAT, YKSINKERTAINEN LANKA VÄHEMMÄN KUIN 67 DESITEXIÄ) | 9 052 tonnia | 9 052 tonnia |
| | 6204 62 31 | NAISTEN JA TYTTÖJEN PITKÄT HOUSUT JA POLVIHOUSUT, DENIMIÄ (MUUT KUIN TYÖSSÄ JA AMMATISSA KÄYTETTÄVÄT) | 7 571 tonnia | 7 571 tonnia |
| | 6211 42 90 | MUUT NAISTEN JA TYTTÖJEN VAATTEET, PUUVILLAA | 386 tonnia | 386 tonnia |
| | 6302 60 00 | PYYHELIINAT, PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA, PUUVILLAA | 41 905 tonnia | 41 905 tonnia |
| | 6302 91 00 | PYYHELIINAT, PUUVILLAA, MUUTA KUIN PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA | 9 997 tonnia | 9 997 tonnia |

Järjestysnumero

CN-koodi

Kuvaus

2011

2012

09.2401

2207 10 00

DENATUROIMATON ETYYLIALKOHOLI (ETANOLI), ALKOHOLIPITOISUUS VÄHINTÄÄN 80 TILAVUUSPROSENTTIA

80 000 tonnia

80 000 tonnia

5208 39 00

MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA

1 685 tonnia

1 685 tonnia

5209 39 00

MUUT VÄRJÄTYT KUDOTUT PUUVILLAKANKAAT, JOISSA ON VÄHINTÄÄN 85 PAINOPROSENTTIA PUUVILLAA, PAINO SUUREMPI KUIN 200 G/M2

3 002 tonnia

3 002 tonnia

6115 95 00

SUKKAHOUSUT, SUKAT, PUOLISUKAT JA NIIDEN KALTAISET NEULETUOTTEET JA JALKINEET, JOISSA EI OLE KIINNITETTYÄ ANTURAA, PUUVILLAA, NEULOSTA (PAITSI TUKISUKAT JA -SUKKAHOUSUT, NAISTEN PITKÄT SUKAT TAI POLVISUKAT, YKSINKERTAINEN LANKA VÄHEMMÄN KUIN 67 DESITEXIÄ)

9 052 tonnia

9 052 tonnia

6204 62 31

NAISTEN JA TYTTÖJEN PITKÄT HOUSUT JA POLVIHOUSUT, DENIMIÄ (MUUT KUIN TYÖSSÄ JA AMMATISSA KÄYTETTÄVÄT)

7 571 tonnia

7 571 tonnia

6211 42 90

MUUT NAISTEN JA TYTTÖJEN VAATTEET, PUUVILLAA

386 tonnia

386 tonnia

6302 60 00

PYYHELIINAT, PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA, PUUVILLAA

41 905 tonnia

41 905 tonnia

6302 91 00

PYYHELIINAT, PUUVILLAA, MUUTA KUIN PYYHELIINAFROTEE- TAI SEN KALTAISTA FROTEEKANGASTA

9 997 tonnia

9 997 tonnia

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0069/2011).

(2)  

  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/203 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/203

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Siirtymäjärjestelyt jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten ***I

P7_TA(2011)0206

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi siirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

2012/C 377 E/33

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0344),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0172/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0172/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0148/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0148/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0197

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi siirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten

[tark. 1, jollei toisin ilmoiteta]

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Lissabonin sopimuksen tultua voimaan suorat ulkomaiset sijoitukset sisältyvät yhteisen kauppapolitiikan kattamia asioita koskevaan luetteloon. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧perussopimus‧, 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti unionilla on yksinomainen toimivalta yhteisen kauppapolitiikan alalla. Sen mukaisesti ainoastaan unioni voi toimia lainsäätäjänä ja antaa oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä kyseisellä alalla. Jäsenvaltiot voivat tehdä näin ainoastaan unionin valtuuttamina, perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Lissabonin sopimuksen tultua voimaan suorat ulkomaiset sijoitukset sisältyvät yhteisen kauppapolitiikan kattamia asioita koskevaan luetteloon. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧perussopimus‧, 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti unionilla on yksinomainen toimivalta yhteisen kauppapolitiikan alalla. Sen mukaisesti ainoastaan unioni voi toimia lainsäätäjänä ja antaa oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä kyseisellä alalla. Jäsenvaltiot voivat tehdä näin ainoastaan unionin valtuuttamina, perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (2) | Lisäksi perussopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa vahvistetaan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä pääoman vapaata liikettä, myös sijoituksia sisältäviä pääoman liikkeitä, koskevat yhteiset säännöt. Jäsenvaltioiden tekemät ulkomaisiin investointeihin liittyvät kansainväliset sopimukset voivat vaikuttaa näihin sääntöihin. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi perussopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa vahvistetaan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä pääoman vapaata liikettä, myös sijoituksia sisältäviä pääoman liikkeitä, koskevat yhteiset säännöt. Jäsenvaltioiden tekemät ulkomaisiin investointeihin liittyvät kansainväliset sopimukset voivat vaikuttaa näihin sääntöihin.

| (3) | Lissabonin sopimuksen voimaantulon ajankohtana jäsenvaltioilla oli voimassa merkittävä määrä kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa. Perussopimus ei sisällä selviä siirtymämääräyksiä tällaisten sopimusten osalta, jotka nyt kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Lisäksi jotkin näistä sopimuksista saattavat sisältää määräyksiä, jotka vaikuttavat perussopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa vahvistettuihin pääoman liikkeitä koskeviin yhteisiin sääntöihin. |
| --- | --- |

(3)

Lissabonin sopimuksen voimaantulon ajankohtana jäsenvaltioilla oli voimassa merkittävä määrä kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa. Perussopimus ei sisällä selviä siirtymämääräyksiä tällaisten sopimusten osalta, jotka nyt kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Lisäksi jotkin näistä sopimuksista saattavat sisältää määräyksiä, jotka vaikuttavat perussopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa vahvistettuihin pääoman liikkeitä koskeviin yhteisiin sääntöihin.

| (4) | Vaikka kahdenväliset sopimukset velvoittavat edelleen jäsenvaltioita kansainvälisen oikeuden nojalla ja vaikka ne korvataan vähitellen samaa asiaa koskevilla tulevilla unionin sopimuksilla, edellytykset niiden voimassaolon jatkumiselle ja niiden suhde sijoituksiin liittyviin unionin politiikkoihin, erityisesti yhteiseen kauppapolitiikkaan, edellyttävät asianmukaista hallinnointia. Tämä suhde kehittyy entisestään, kun unioni harjoittaa toimivaltaansa
  yhteisessä sijoituksia koskevassa politiikassa siten, että päätavoitteena on luoda mahdollisimman hyvä sijoittajansuojajärjestelmä tasavertaisesti kaikkien jäsenvaltioiden sijoittajille ja tasavertaiset sijoittamisen edellytykset kolmansien maiden markkinoilla
  .
  Koska uutta sijoituspolitiikkaa kehitetään ottaen huomioon, että jäsenvaltioiden tekemät kahdenväliset investointisopimukset ovat voimassa siirtymäkauden ajan, siinä olisi tunnustettava niiden sijoittajien oikeudet, joiden sijoitukset kuuluvat kyseisten sopimusten soveltamisalaan, ja taattava näille oikeusvarmuus. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka kahdenväliset sopimukset velvoittavat edelleen jäsenvaltioita kansainvälisen oikeuden nojalla ja vaikka ne korvataan vähitellen samaa asiaa koskevilla tulevilla unionin sopimuksilla, edellytykset niiden voimassaolon jatkumiselle ja niiden suhde sijoituksiin liittyviin unionin politiikkoihin, erityisesti yhteiseen kauppapolitiikkaan, edellyttävät asianmukaista hallinnointia. Tämä suhde kehittyy entisestään, kun unioni harjoittaa toimivaltaansa
  yhteisessä sijoituksia koskevassa politiikassa siten, että päätavoitteena on luoda mahdollisimman hyvä sijoittajansuojajärjestelmä tasavertaisesti kaikkien jäsenvaltioiden sijoittajille ja tasavertaiset sijoittamisen edellytykset kolmansien maiden markkinoilla
  .
  Koska uutta sijoituspolitiikkaa kehitetään ottaen huomioon, että jäsenvaltioiden tekemät kahdenväliset investointisopimukset ovat voimassa siirtymäkauden ajan, siinä olisi tunnustettava niiden sijoittajien oikeudet, joiden sijoitukset kuuluvat kyseisten sopimusten soveltamisalaan, ja taattava näille oikeusvarmuus.

| (5) | Kolmansiin maihin sijoittavien EU:n sijoittajien ja kyseisten sijoitusten sekä ulkomaisia sijoittajia ja sijoituksia vastaanottavien jäsenvaltioiden edun mukaista on, että pidetään voimassa sellaiset kahdenväliset sopimukset, joissa sijoittamisen edellytykset määritellään tarkasti ja taataan ne.
  Komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet jäsenvaltioiden kaikkien voimassa olevien kahdenvälisten investointisopimusten korvaamiseksi vähitellen uusilla unionin investointisopimuksilla. [tark. 6] |
| --- | --- |

(5)

Kolmansiin maihin sijoittavien EU:n sijoittajien ja kyseisten sijoitusten sekä ulkomaisia sijoittajia ja sijoituksia vastaanottavien jäsenvaltioiden edun mukaista on, että pidetään voimassa sellaiset kahdenväliset sopimukset, joissa sijoittamisen edellytykset määritellään tarkasti ja taataan ne.
  Komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet jäsenvaltioiden kaikkien voimassa olevien kahdenvälisten investointisopimusten korvaamiseksi vähitellen uusilla unionin investointisopimuksilla. [tark. 6]

| (6) | Tässä asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joilla jäsenvaltioiden olisi sallittava pitää voimassa kansainvälisiä investointisopimuksia tai tehdä uusia sopimuksia. |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joilla jäsenvaltioiden olisi sallittava pitää voimassa kansainvälisiä investointisopimuksia tai tehdä uusia sopimuksia.

| (7) | Tässä asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan
  pitämään voimassa,
  muuttamaan tai tekemään kansainvälisiä investointisopimuksia. |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan
  pitämään voimassa,
  muuttamaan tai tekemään kansainvälisiä investointisopimuksia.

| (8) | Koska tässä asetuksessa tarkoitettu lupa pitää voimassa, muuttaa tai tehdä sopimuksia myönnetään unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvalla alalla, sitä on pidettävä
  siirtymäkauden
  toimenpiteenä. Lupa ei rajoita perussopimuksen 258 artiklan soveltamista siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät täytä niille perussopimuksen mukaisesti kuuluvia velvoitteita edellyttäen, että velvoitteet eivät liity toimivallan jaosta unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä johtuviin ristiriitaisuuksiin.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Koska tässä asetuksessa tarkoitettu lupa pitää voimassa, muuttaa tai tehdä sopimuksia myönnetään unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvalla alalla, sitä on pidettävä
  siirtymäkauden
  toimenpiteenä. Lupa ei rajoita perussopimuksen 258 artiklan soveltamista siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät täytä niille perussopimuksen mukaisesti kuuluvia velvoitteita edellyttäen, että velvoitteet eivät liity toimivallan jaosta unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä johtuviin ristiriitaisuuksiin.

▐

| (9) | Komission olisi
  peruutettava
  lupa
  tehdä sopimus kolmannen maan kanssa
  , jos
  komission saman kolmannen maan kanssa neuvottelema unionin investointisopimus on jo ratifioitu. Komissio voi peruuttaa luvan tehdä sopimus, jos sopimus
  on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa eikä tämä johdu
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jaosta unionin ja sen jäsenvaltioiden kesken
  tai jos sopimus muodostaa vakavan esteen unionin tulevien investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  . Luvan peruuttaminen olisi mahdollista myös, jos neuvosto ei tee päätöstä sijoittamista koskevien neuvottelujen aloittamisesta vuoden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt suosituksen perussopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

Komission olisi
  peruutettava
  lupa
  tehdä sopimus kolmannen maan kanssa
  , jos
  komission saman kolmannen maan kanssa neuvottelema unionin investointisopimus on jo ratifioitu. Komissio voi peruuttaa luvan tehdä sopimus, jos sopimus
  on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa eikä tämä johdu
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jaosta unionin ja sen jäsenvaltioiden kesken
  tai jos sopimus muodostaa vakavan esteen unionin tulevien investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  . Luvan peruuttaminen olisi mahdollista myös, jos neuvosto ei tee päätöstä sijoittamista koskevien neuvottelujen aloittamisesta vuoden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt suosituksen perussopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla.

▐

| (10) | Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän asetuksen ▐ soveltamisesta viimeistään
  kymmenen
  vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta. ▐ Jollei jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä sopimuksia korvata unionin investointisopimuksella tai muutoin sanota irti, ne velvoittavat edelleen osapuolia kansainvälisen oikeuden nojalla. |
| --- | --- |

(10)

Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän asetuksen ▐ soveltamisesta viimeistään
  kymmenen
  vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta. ▐ Jollei jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä sopimuksia korvata unionin investointisopimuksella tai muutoin sanota irti, ne velvoittavat edelleen osapuolia kansainvälisen oikeuden nojalla.

| (11) | Tämän asetuksen nojalla hyväksytyt sopimukset tai neuvottelujen aloittamista kolmannen maan kanssa ▐ uuden kahdenvälisen sopimuksen tekemiseksi koskevat luvat eivät missään tilanteessa saisi muodostaa
  vakavaa
  estettä
  tulevien unionin investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  . |
| --- | --- |

(11)

Tämän asetuksen nojalla hyväksytyt sopimukset tai neuvottelujen aloittamista kolmannen maan kanssa ▐ uuden kahdenvälisen sopimuksen tekemiseksi koskevat luvat eivät missään tilanteessa saisi muodostaa
  vakavaa
  estettä
  tulevien unionin investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  .

| (12) | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että kaikki luottamuksellisiksi määritellyt tiedot käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että kaikki luottamuksellisiksi määritellyt tiedot käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (2) mukaisesti.

| (13) | Tämä asetus
  ei
  koske
  jäsenvaltioiden välisiä investointisopimuksia. |
| --- | --- |

(13)

Tämä asetus
  ei
  koske
  jäsenvaltioiden välisiä investointisopimuksia.

| (14) | On tarpeen säätää tietyistä järjestelyistä, joilla voidaan varmistaa, että tämän asetuksen nojalla voimassa pidettyjä sopimuksia sovelletaan edelleen, myös riitojen ratkaisun osalta, kuitenkin niin, että samalla kunnioitetaan unionin yksinomaista toimivaltaa. |
| --- | --- |

(14)

On tarpeen säätää tietyistä järjestelyistä, joilla voidaan varmistaa, että tämän asetuksen nojalla voimassa pidettyjä sopimuksia sovelletaan edelleen, myös riitojen ratkaisun osalta, kuitenkin niin, että samalla kunnioitetaan unionin yksinomaista toimivaltaa.

| (15) | Jotta voidaan varmistaa
  tämän asetuksen
  yhdenmukainen täytäntöönpano,
  komissiolle
  olisi siirrettävä
  täytäntöönpanovaltaa.
  Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) mukaisesti, |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan varmistaa
  tämän asetuksen
  yhdenmukainen täytäntöönpano,
  komissiolle
  olisi siirrettävä
  täytäntöönpanovaltaa.
  Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

Soveltamisala

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, edellytykset ja menettely, joita noudattamalla jäsenvaltiot voivat pitää voimassa, muuttaa tai tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa.

II   LUKU

Lupa pitää voimassa sopimuksia

2 artikla

Ilmoittaminen komissiolle

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kolmenkymmenen päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta kaikista sellaisista kolmansien maiden kanssa ennen tämän asetuksen voimaantuloa tehdyistä
  ja/tai allekirjoitetuista
  kahdenvälisistä investointisopimuksista, jotka ne haluavat pitää voimassa tai joiden voimaantulon ne haluavat sallia tämän luvun nojalla. Ilmoitukseen on sisällyttävä kopio kyseisistä kahdenvälisistä sopimuksista.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle myös tulevista muutoksista kyseisten sopimusten asemaan.

3 artikla

Lupa pitää voimassa sopimuksia

Jäsenvaltioiden sallitaan perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti pitää voimassa kahdenvälisiä investointisopimuksia, joista on ilmoitettu tämän asetuksen 2 artiklan mukaisesti, sijoituksiin liittyvää unionin toimivaltaa rajoittamatta ja jollei jäsenvaltioille unionin oikeuden mukaisesti kuuluvista muista velvoitteista muuta johdu.

4 artikla

Julkaiseminen

1.   Komissio julkaisee kahdentoista kuukauden välein Euroopan unionin virallisessa lehdessä luettelon 2 artiklan tai 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitetuista sopimuksista.

2.   Ensimmäinen 1 kohdassa tarkoitettu sopimusluettelo julkaistaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua 2 artiklan mukaisen ilmoitusten jättämisen määräajan umpeutumisesta.

5 artikla

Tarkastelu

1.   Komissio
  voi tarkastella uudelleen
  sopimuksia, joista on ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti, ja arvioida ▐,

| a) | ovatko sopimukset ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mihin eivät kuulu
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvat ristiriitaisuudet, tai
  ▐ |
| --- | --- |

a)

ovatko sopimukset ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mihin eivät kuulu
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvat ristiriitaisuudet, tai

▐

| b) | muodostavatko sopimukset
  vakavan
  esteen unionin
  tulevien investointisopimusten tekemiselle kolmansien maiden kanssa
  . |
| --- | --- |

b)

muodostavatko sopimukset
  vakavan
  esteen unionin
  tulevien investointisopimusten tekemiselle kolmansien maiden kanssa
  .

▐

2.   Viimeistään
  kymmenen
  vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ▐ kertomuksen,
  jossa esitetään tilannekatsaus kolmansien maiden kanssa tehtyjen voimassa olevien kahdenvälisten investointisopimusten tarkastelusta
  .

▐

6 artikla

Luvan peruuttaminen

1.   
  Edellä 3 artiklassa tarkoitettu lupa peruutetaan, jos unioni on jo ratifioinut komission saman kolmannen maan kanssa neuvotteleman investointisopimuksen.

Edellä 3 artiklassa tarkoitettu lupa voidaan peruuttaa, jos

| a) | sopimus on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mikä ei koske
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvia ristiriitaisuuksia, tai
  ▐ |
| --- | --- |

a)

sopimus on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mikä ei koske
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvia ristiriitaisuuksia, tai

▐

| b) | sopimus muodostaa
  vakavan
  esteen
  unionin tulevien investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  , tai |
| --- | --- |

b)

sopimus muodostaa
  vakavan
  esteen
  unionin tulevien investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  , tai

| c) | neuvosto ei ole tehnyt päätöstä siitä, sallitaanko neuvottelujen aloittaminen jostakin sellaisesta sopimuksesta, joka vastaa osittain tai kokonaan sopimusta, josta on ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti, vuoden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt suosituksen perussopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

c)

neuvosto ei ole tehnyt päätöstä siitä, sallitaanko neuvottelujen aloittaminen jostakin sellaisesta sopimuksesta, joka vastaa osittain tai kokonaan sopimusta, josta on ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti, vuoden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt suosituksen perussopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla.

2.   Jos komissio katsoo, että 3 artiklassa tarkoitetun luvan peruuttamiselle on olemassa syyt, se toimittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle perustellun lausunnon ▐. Komissio ja asianomainen jäsenvaltio neuvottelevat keskenään asiasta.
  Neuvotteluihin voi sisältyä jäsenvaltioiden mahdollisuus neuvotella kolmannen maan kanssa tehty sopimus uudelleen sovitun määräajan kuluessa.

3.   Jos asiaa ei pystytä ratkaisemaan 2 kohdassa tarkoitetuissa neuvotteluissa
  tietyn määräajan kuluessa
  , komissio
  voi
  peruuttaa kyseistä sopimusta koskevan luvan
  tai tarvittaessa esittää neuvostolle suosituksen luvan antamiseksi unionin investointisopimusta koskeviin neuvotteluihin perussopimuksen 207 artiklan 3 kohdan mukaisesti
  . Komissio tekee luvan peruuttamista koskevan päätöksen 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Päätökseen on sisällyttävä vaatimus, että kyseinen jäsenvaltio toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä tai tarvittaessa sanoo sopimuksen irti.

4.   Jos lupa peruutetaan, komission on poistettava sopimus 4 artiklassa tarkoitetusta luettelosta.

III   LUKU

Lupa muuttaa tai tehdä sopimuksia

7 artikla

Lupa muuttaa tai tehdä sopimuksia

Jäsenvaltion sallitaan 8–12 artiklassa vahvistetuin edellytyksin aloittaa kolmannen maan kanssa neuvottelut voimassa olevan
  kahdenvälisen
  investointisopimuksen muuttamiseksi tai uuden
  investointisopimuksen
  tekemiseksi.

8 artikla

Ilmoittaminen komissiolle

1.   Jos jäsenvaltio aikoo aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa voimassa olevan
  kahdenvälisen
  investointisopimuksen muuttamiseksi tai uuden
  investointisopimuksen
  tekemiseksi, sen on ilmoitettava aikomuksestaan komissiolle kirjallisesti.

2.   Ilmoitukseen on sisällyttävä asiaankuuluva asiakirja-aineisto, ja siinä on esitettävä neuvotteluissa käsiteltävät määräykset, neuvottelujen tavoitteet ja muut mahdolliset merkitykselliset tiedot. Jos on kyse voimassa olevan sopimuksen muuttamisesta, ilmoituksessa on esitettävä määräykset, jotka on tarkoitus neuvotella uudelleen.

3.   Komissio saattaa ilmoituksen ja pyynnöstä siihen liitetyn asiakirja-aineiston muiden jäsenvaltioiden saataville 14 artiklassa vahvistettuja luottamuksellisuusvaatimuksia noudattaen.

4.
     
  Jos jäsenvaltio aikoo tehdä kolmannen maan kanssa uuden investointisopimuksen, komissio kuulee muita jäsenvaltioita kolmenkymmenen päivän kuluessa selvittääkseen, saataisiinko unionin sopimuksesta lisäarvoa.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on toimitettava vähintään
  kolme
  kalenterikuukautta ennen asianomaisen kolmannen maan kanssa käytävien virallisten neuvottelujen suunniteltua alkamisajankohtaa.

6.   Jos jäsenvaltion toimittamat tiedot eivät ole riittäviä virallisten neuvottelujen alkamista koskevan luvan myöntämiseksi 9 artiklan mukaisesti, komissio voi pyytää lisätietoja.

9 artikla

Lupa aloittaa viralliset neuvottelut

1.   Komission on annettava lupa virallisten neuvottelujen aloittamiseen, jollei se katso, että neuvottelujen aloittaminen

| a) | on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mikä ei koske
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvia ristiriitaisuuksia, tai |
| --- | --- |

a)

on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mikä ei koske
  suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan
  toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvia ristiriitaisuuksia, tai

| b) | vaarantaa unionin ja kyseisen kolmannen maan meneillään olevien ▐ neuvottelujen tavoitteita, tai |
| --- | --- |

b)

vaarantaa unionin ja kyseisen kolmannen maan meneillään olevien ▐ neuvottelujen tavoitteita, tai

| c) | ei ole sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen mukaista, tai |
| --- | --- |

c)

ei ole sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen mukaista, tai

| d) | muodostaa
  vakavan
  esteen
  unionin tulevien investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  . |
| --- | --- |

d)

muodostaa
  vakavan
  esteen
  unionin tulevien investointisopimusten tekemiselle kyseisen kolmannen maan kanssa
  .

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun luvan yhteydessä komissio voi edellyttää, että jäsenvaltio sisällyttää neuvotteluihin aiheellisia lausekkeita.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua lupaa koskevat päätökset on tehtävä 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Komissio tekee päätöksen 90 päivän kuluessa 8 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos päätöksen tekemiseksi tarvitaan lisätietoja, 90 päivän laskeminen alkaa lisätietojen vastaanottamispäivästä.

4.
     
  Jos jäsenvaltioiden yksinkertainen enemmistö ilmaisee 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti olevansa kiinnostunut unionin investointisopimuksen tekemisestä kyseisen kolmannen maan kanssa, komissio voi peruuttaa luvan ja sen sijaan ehdottaa neuvostolle neuvotteluvaltuutusta perussopimuksen 207 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio pitää Euroopan parlamentin välittömästi ja täysimääräisesti ajan tasalla menettelyn kaikissa vaiheissa.

Komissio ottaa päätöstä tehdessään huomioon unionin sijoitusstrategian maantieteelliset painopisteet ja komission kyvyn neuvotella unionin uusi sopimus kyseisen kolmannen maan kanssa.

10 artikla

Komission osallistuminen neuvotteluihin

Komissio on pidettävä ajan tasalla jäsenvaltion ja kolmannen maan neuvottelujen edistymisestä ja tuloksista neuvottelujen eri vaiheissa, ja se voi pyytää saada osallistua sijoituksia koskeviin neuvotteluihin.
  Komissio voi osallistua jäsenvaltion ja kolmannen maan neuvotteluihin tarkkailijana siltä osin kuin on kyse unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvista asioista.

11 artikla

Lupa allekirjoittaa ja tehdä sopimuksia

1.   Ennen sopimuksen allekirjoittamista asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle neuvottelutulos ja toimitettava sille sopimusteksti.

2.   Edellä 1 kohdassa säädetty ilmoitusvelvollisuus kattaa sopimukset, jotka on neuvoteltu ennen tämän asetuksen voimaantuloa mutta joita ei ole tehty ja joihin ei sen vuoksi sovelleta 2 artiklassa säädettyä ilmoitusvelvollisuutta.

3.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi sen varmistaakseen, ettei neuvoteltu sopimus ▐ ole ristiriidassa 9 artiklan
  1 ja 2 kohdan
  vaatimusten kanssa,
  jotka komissio on ilmoittanut jäsenvaltiolle
  .

4.   Jos komissio toteaa, että neuvottelujen tuloksena on sopimus, joka ei täytä 3 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, jäsenvaltio ei saa lupaa sopimuksen allekirjoittamiseen ja tekemiseen.

5.   Jos komissio toteaa, että neuvottelujen tuloksena on sopimus, joka täyttää 3 kohdassa tarkoitetut vaatimukset, jäsenvaltio saa luvan sopimuksen allekirjoittamiseen ja tekemiseen.

6.   Edellä 4 ja 5 kohtaan perustuvat päätökset on tehtävä 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Komission on tehtävä päätös
  60 päivän
  kuluessa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten vastaanottamisesta. Jos päätöksen tekemistä varten tarvitaan lisätietoja,
  60 päivän
  laskeminen alkaa lisätietojen vastaanottamispäivästä.

7.   Jos on myönnetty lupa 5 kohdan mukaisesti, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle sopimuksen tekemisestä ja voimaantulosta.

8.
     
  Jos komissio päättää neuvotella kolmannen maan kanssa kahdenvälisen investointisopimuksen tai suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan sopimuksen, se ilmoittaa aikomuksestaan ja uuden sopimuksen soveltamisalasta asiaankuuluvasti kaikille jäsenvaltioille.

12 artikla

Tarkastelu

1.   Viimeistään
  kymmenen
  vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän luvun soveltamisesta kertomuksen, jossa tarkastellaan tarvetta jatkaa
  tämän asetuksen ja sen minkä tahansa
  luvun soveltamista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on esitettävä kokonaiskuva tämän
  asetuksen
  nojalla haetuista ja myönnetyistä luvista.

▐

IV   LUKU

Loppusäännökset

13 artikla

Jäsenvaltioiden toiminta kolmannen maan kanssa tehtyjen sopimusten yhteydessä

1.   Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuluvien sopimusten osalta asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sopimuksen määräysten nojalla pidettävistä kokouksista. Komissiolle on toimitettava asialista ja kaikki käsiteltävien asioiden ymmärtämiseksi tarvittavat tiedot. Komissio voi pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja. Jos on mahdollista, että käsiteltävä asia vaikuttaa sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, täytäntöönpanoon, komissio voi edellyttää, että jäsenvaltio ottaa siihen tietyn kannan.

2.   Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuluvien sopimusten osalta asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sille esitetyistä huomautuksista, joiden mukaan jokin tietty toimenpide ei sovi yhteen sopimuksen kanssa. Jäsenvaltion on myös ilmoitettava komissiolle kaikista sopimuksen nojalla jätetyistä riitojenratkaisupyynnöistä heti kun se on saanut niistä tiedon. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet vaikuttavan puolustuksen varmistamiseksi, mikä tarvittaessa voi tarkoittaa, että komissio osallistuu menettelyyn.

3.   Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuluvien sopimusten osalta asianomaisen jäsenvaltion on pyrittävä komission kanssa yksimielisyyteen ennen minkä tahansa sopimukseen sisältyvän riitojenratkaisumekanismin aktivoimista
  kolmatta maata vastaan
  ja aktivoitava kyseiset mekanismit komission sitä pyytäessä. Tällaisia mekanismeja voivat olla sopimuksen toisen osapuolen kanssa käytävät neuvottelut ja riitojen ratkaisu sopimuksen määräyksistä riippuen. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä asiaankuuluviin mekanismeihin sisältyvien menettelyjen yhteydessä, mikä voi tarvittaessa tarkoittaa, että komissio osallistuu asianomaisiin menettelyihin.

14 artikla

Luottamuksellisuus

Ilmoittaessaan komissiolle neuvotteluista ja niiden tuloksista 8 ja 11 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat tarkentaa, onko joitakin toimitetuista tiedoista pidettävä luottamuksellisina ja voidaanko kyseiset tiedot ilmoittaa muille jäsenvaltioille.

15 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa kansainvälisten investointisopimusten siirtymäjärjestelyjen hallinnoinnin neuvoa-antava komitea.
  Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa
  .

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 10. toukokuuta 2011.

1

(2)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

2

(3)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/211 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/211

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011Makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntäminen Georgialle ***I

P7_TA(2011)0207

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

2012/C 377 E/34

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0804),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0019/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0019/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0053/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A7-0053/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

Tiistai 10. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0390

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2011/EU antamiseksi makrotaloudellisen lisärahoitusavun myöntämisestä Georgialle

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Georgian ja Euroopan unionin suhteita kehitetään osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa. Yhteisö ja Georgia sopivat vuonna 2006 Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelmasta, jossa määritellään EU:n ja Georgian suhteiden keskipitkän aikavälin painopisteet. Unioni ja Georgia aloittivat vuonna 2010 neuvottelut assosiaatiosopimuksesta, jonka on määrä korvata nykyinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus. Myös uusi itäinen kumppanuus syventää EU:n ja Georgian välisiä suhteita. |
| --- | --- |

(1)

Georgian ja Euroopan unionin suhteita kehitetään osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa. Yhteisö ja Georgia sopivat vuonna 2006 Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelmasta, jossa määritellään EU:n ja Georgian suhteiden keskipitkän aikavälin painopisteet. Unioni ja Georgia aloittivat vuonna 2010 neuvottelut assosiaatiosopimuksesta, jonka on määrä korvata nykyinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus. Myös uusi itäinen kumppanuus syventää EU:n ja Georgian välisiä suhteita.

| (2) | Ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, joka pidettiin 1 päivänä syyskuuta 2008, vahvistettiin, että unioni on halukas vahvistamaan EU:n ja Georgian suhteita Georgian ja Venäjän federaation välillä elokuussa 2008 puhjenneen aseellisen konfliktin jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, joka pidettiin 1 päivänä syyskuuta 2008, vahvistettiin, että unioni on halukas vahvistamaan EU:n ja Georgian suhteita Georgian ja Venäjän federaation välillä elokuussa 2008 puhjenneen aseellisen konfliktin jälkeen.

| (3) | Kansainvälinen finanssikriisi on ravistellut pahoin Georgian taloutta vuoden 2008 kolmannelta neljännekseltä lähtien: tuotanto on supistunut, verotulot ovat laskeneet ja ulkoisen rahoituksen tarve on kasvanut. |
| --- | --- |

(3)

Kansainvälinen finanssikriisi on ravistellut pahoin Georgian taloutta vuoden 2008 kolmannelta neljännekseltä lähtien: tuotanto on supistunut, verotulot ovat laskeneet ja ulkoisen rahoituksen tarve on kasvanut.

| (4) | Kansainvälinen yhteisö sitoutui 22 päivänä lokakuuta 2008 pidetyssä kansainvälisessä avunantajien konferenssissa tukemaan Georgian talouden elvyttämistä summalla, joka vastasi Yhdistyneiden kansakuntien ja Maailmanpankin tekemää yhteistä tarvearviointia. |
| --- | --- |

(4)

Kansainvälinen yhteisö sitoutui 22 päivänä lokakuuta 2008 pidetyssä kansainvälisessä avunantajien konferenssissa tukemaan Georgian talouden elvyttämistä summalla, joka vastasi Yhdistyneiden kansakuntien ja Maailmanpankin tekemää yhteistä tarvearviointia.

| (5) | Euroopan unioni ilmoitti antavansa Georgialle rahoitusapua enintään 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unioni ilmoitti antavansa Georgialle rahoitusapua enintään 500 miljoonaa euroa.

| (6) | Georgian talouden sopeuttamista ja elvyttämistä tuetaan Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) rahoitusavulla. Syyskuussa 2008 Georgian viranomaiset sopivat IMF:n kanssa 750 miljoonan Yhdysvaltain dollarin valmiusluottojärjestelystä, jolla tuetaan Georgian talouden sopeutumista talouskriisiin. |
| --- | --- |

(6)

Georgian talouden sopeuttamista ja elvyttämistä tuetaan Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) rahoitusavulla. Syyskuussa 2008 Georgian viranomaiset sopivat IMF:n kanssa 750 miljoonan Yhdysvaltain dollarin valmiusluottojärjestelystä, jolla tuetaan Georgian talouden sopeutumista talouskriisiin.

| (7) | Koska Georgian taloustilanne on kuitenkin heikentynyt edelleen, ohjelman taustalla olevia talousolettamuksia on ollut tarpeen korjata ja ulkoisen rahoituksen tarve on kasvanut, Georgia ja IMF tekivät sopimuksen 424 Yhdysvaltain dollarin lisäämisestä valmiusluottojärjestelyyn. IMF:n johtokunta hyväksyi sopimuksen elokuussa 2009. |
| --- | --- |

(7)

Koska Georgian taloustilanne on kuitenkin heikentynyt edelleen, ohjelman taustalla olevia talousolettamuksia on ollut tarpeen korjata ja ulkoisen rahoituksen tarve on kasvanut, Georgia ja IMF tekivät sopimuksen 424 Yhdysvaltain dollarin lisäämisestä valmiusluottojärjestelyyn. IMF:n johtokunta hyväksyi sopimuksen elokuussa 2009.

| (8) | Unioni aikoo myöntää vuosina 2010–2012 eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineestä (ENPI) budjettitukiavustuksina yhteensä 37 miljoonaa euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(8)

Unioni aikoo myöntää vuosina 2010–2012 eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineestä (ENPI) budjettitukiavustuksina yhteensä 37 miljoonaa euroa vuodessa.

| (9) | Georgia on pyytänyt unionilta makrotaloudellista rahoitusapua heikkenevän taloustilanteen ja synkeiden talousnäkymien vuoksi. |
| --- | --- |

(9)

Georgia on pyytänyt unionilta makrotaloudellista rahoitusapua heikkenevän taloustilanteen ja synkeiden talousnäkymien vuoksi.

| (10) | Georgian maksutaseessa on edelleen rahoitusvaje, joten makrotaloudellisen rahoitusavun katsotaan olevan tämänhetkisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa tarkoituksenmukainen vastaus Georgian pyyntöön saada tukea talouden vakauttamiseen nykyisen IMF:n ohjelman yhteydessä. |
| --- | --- |

(10)

Georgian maksutaseessa on edelleen rahoitusvaje, joten makrotaloudellisen rahoitusavun katsotaan olevan tämänhetkisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa tarkoituksenmukainen vastaus Georgian pyyntöön saada tukea talouden vakauttamiseen nykyisen IMF:n ohjelman yhteydessä.

| (11) | Georgialle annettavalla unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla, jäljempänä ‧unionin makrotaloudellinen rahoitusapu‧, ei olisi vain täydennettävä IMF:n ja Maailmanpankin ohjelmia ja rahoitusta, vaan sen avulla olisi myös varmistettava unionin osallistumisen tuoma lisäarvo. |
| --- | --- |

(11)

Georgialle annettavalla unionin makrotaloudellisella rahoitusavulla, jäljempänä ‧unionin makrotaloudellinen rahoitusapu‧, ei olisi vain täydennettävä IMF:n ja Maailmanpankin ohjelmia ja rahoitusta, vaan sen avulla olisi myös varmistettava unionin osallistumisen tuoma lisäarvo.

| (12) | Komission olisi varmistettava, että unionin makrotaloudellinen apu on oikeudellisesti ja sisällöltään yhdenmukainen ulkoisen toiminnan eri aloilla toteutettujen toimenpiteiden ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden kanssa. |
| --- | --- |

(12)

Komission olisi varmistettava, että unionin makrotaloudellinen apu on oikeudellisesti ja sisällöltään yhdenmukainen ulkoisen toiminnan eri aloilla toteutettujen toimenpiteiden ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden kanssa.

| (13) | Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erityisten tavoitteiden olisi lisättävä rahoitusavun tehokkuutta, avoimuutta ja vastuullisuutta. Komission olisi säännöllisesti seurattava näitä tavoitteita. |
| --- | --- |

(13)

Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erityisten tavoitteiden olisi lisättävä rahoitusavun tehokkuutta, avoimuutta ja vastuullisuutta. Komission olisi säännöllisesti seurattava näitä tavoitteita.

| (14) | Unionin makrotaloudellista rahoitusapua koskevien ehtojen olisi vastattava unionin Georgiaan soveltaman politiikan keskeisiä periaatteita ja tavoitteita. |
| --- | --- |

(14)

Unionin makrotaloudellista rahoitusapua koskevien ehtojen olisi vastattava unionin Georgiaan soveltaman politiikan keskeisiä periaatteita ja tavoitteita.

| (15) | Jotta tähän makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät unionin taloudelliset edut voidaan suojata tehokkaasti, on tarpeen, että Georgia toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä petosten, korruption ja muiden tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi. Lisäksi on tarpeen, että komissio huolehtii asianmukaisesta valvonnasta ja tilintarkastustuomioistuin tarpeellisista tarkastuksista. |
| --- | --- |

(15)

Jotta tähän makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät unionin taloudelliset edut voidaan suojata tehokkaasti, on tarpeen, että Georgia toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä petosten, korruption ja muiden tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi. Lisäksi on tarpeen, että komissio huolehtii asianmukaisesta valvonnasta ja tilintarkastustuomioistuin tarpeellisista tarkastuksista.

| (16) | Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen ei rajoita unionin budjettivallan käyttäjän valtuuksia. |
| --- | --- |

(16)

Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen ei rajoita unionin budjettivallan käyttäjän valtuuksia.

| (17) | Komission olisi hallinnoitava unionin makrotaloudellista rahoitusapua. Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti ja talous- ja rahoituskomitea voivat seurata tämän päätöksen täytäntöönpanoa, komission olisi annettava niille säännöllisesti tietoja unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanosta ja toimitettava niille asiaan liittyvät asiakirjat. |
| --- | --- |

(17)

Komission olisi hallinnoitava unionin makrotaloudellista rahoitusapua. Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti ja talous- ja rahoituskomitea voivat seurata tämän päätöksen täytäntöönpanoa, komission olisi annettava niille säännöllisesti tietoja unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanosta ja toimitettava niille asiaan liittyvät asiakirjat.

| (18) | Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista
  , joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä,
  16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (2)

  mukaisesti
  , [tark. 1] |
| --- | --- |

(18)

Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista
  , joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä,
  16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (2)

  mukaisesti
  , [tark. 1]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Unioni myöntää Georgialle makrotaloudellisena rahoitusapuna enintään 46 miljoonaa euroa tukeakseen Georgian talouden vakauttamista ja lievittääkseen nykyisessä IMF:n ohjelmassa määriteltyjä maksutasetarpeita. Tästä määrästä enintään 23 miljoonaa euroa myönnetään avustuksina ja enintään 23 miljoonaa euroa lainoina. Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen edellyttää, että unionin budjettivallan käyttäjä hyväksyy Euroopan unionin talousarvion vuodeksi 2011.

2.   Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuden rahoittamista varten komissiolle annetaan valtuudet lainata tarvittavat varat unionin puolesta. Laina-aika on enintään 15 vuotta.

3.   Komissio hallinnoi unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksamista IMF:n ja Georgian välisten sopimusten sekä EU:n ja Georgian kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa vahvistettujen talousuudistuksia koskevien keskeisten periaatteiden ja tavoitteiden kanssa yhteensopivalla tavalla. Komissio antaa Euroopan parlamentille sekä talous- ja rahoituskomitealle säännöllisesti tietoja unionin makrotaloudellisen rahoitusavun hallinnoinnin kehityksestä ja toimittaa niille asiaan liittyvät asiakirjat.

4.   Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu on saatavilla kahden vuoden ja kuuden kuukauden ajan ensimmäisestä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen.

2 artikla

1.   
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä yhteisymmärryspöytäkirjan, joka sisältää unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun liitettävät talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevat ehdot sekä näiden ehtojen täyttämisen aikataulun. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään
  6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. ▐

Yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettavien talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevien
  ehtojen on oltava yhdenmukaisia 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai yhteisymmärryspöytäkirjojen kanssa. Näillä ehdoilla pyritään parantamaan unionin makrotaloudellisen rahoitusavun tehokkuutta, avoimuutta ja vastuullisuutta, myös Georgian julkisten varainhoitojärjestelmien osalta. Komissio seuraa säännöllisesti, miten näiden tavoitteiden saavuttamisessa edistytään. Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun yksityiskohtaiset rahoitusehdot vahvistetaan komission ja Georgian viranomaisten välisissä avustus- ja lainasopimuksissa. [tark. 2]

2.   Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanon aikana komissio seuraa, että rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusjärjestelyt, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit ovat luotettavia Georgiassa ja että sovittua aikataulua noudatetaan.

3.   Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin, että Georgian talouspolitiikka on unionin makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sovitut talouspoliittiset ehdot täytetään hyväksyttävästi. Näin tehdessään komissio koordinoi toimintaansa tiiviisti IMF:n ja Maailmanpankin ja tarvittaessa talous- ja rahoituskomitean kanssa.

3 artikla

1.   Komissio asettaa unionin makrotaloudellinen rahoitusavun Georgian saataville kahdessa erässä, joihin molempiin kuuluu avustus- ja lainaosuus, edellyttäen, että 2 kohdan ehdot täyttyvät. Erien koko vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.

2.   Komissio tekee päätöksen erien maksamisesta sen perusteella, onko yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittuja talouspoliittisia ehtoja noudatettu hyväksyttävästi. Toinen erä voidaan maksaa aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta.

3.   Unionin varat maksetaan Georgian keskuspankille. Ellei yhteisymmärryspöytäkirjassa tosiin sovita, ja edellyttäen, että siinä vahvistetaan jäljellä oleva julkisen talouden rahoitustarve, unionin varat voidaan siirtää Georgian valtionkassaan, joka on lopullinen avunsaaja.

4 artikla

1.   Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuteen liittyvät lainanotto- ja lainanantotoimet tehdään euromääräisinä ja niissä käytetään samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua unionille eräpäivän muutoksia, valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muita kaupallisia riskejä.

2.   Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin Georgian niin pyytäessä sen varmistamiseksi, että lainaehtoihin sisältyy aikaistettua takaisinmaksua koskeva lauseke ja että vastaava lauseke sisältyy myös lainanottotoimien ehtoihin.

3.   Jos olosuhteet mahdollistavat lainan koron parantamisen, komissio voi Georgian pyynnöstä jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset lainansa tai osan niistä tai järjestellä rahoitusehdot uudelleen. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimet on toteutettava 1 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai kasvattaa jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana jäljellä olevan pääoman määrää.

4.   Georgian on maksettava kaikki kulut, joita unionille aiheutuu tämän päätöksen mukaisista lainanotto- ja lainanantotoimista.

5.   Euroopan parlamentille ja talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien etenemisestä.

5 artikla

Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3) ja sen täytäntöönpanosääntöjä (4). Georgian viranomaisten kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa, lainasopimuksessa ja avustussopimuksessa määrätään erityisistä toimenpiteistä, jotka Georgian on toteutettava petosten, korruption ja muiden unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun vaikuttavien väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi. Varojen hallinnan ja maksamisen avoimuuden tehostamiseksi yhteisymmärryspöytäkirjassa, lainasopimuksessa ja avustussopimuksessa sovitaan myös komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston valvonnasta, johon sisältyvät paikalla suoritettavat tarkastukset. Lisäksi näissä asiakirjoissa sovitaan tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa suorittaa paikalla.

6 artikla

1.   Komissiota avustaa komitea.
  Komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan
  asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa
  . [tark. 3]

7 artikla

1.   Komissio antaa joka vuosi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen arviointeineen tämän päätöksen täytäntöönpanosta edeltävänä kalenterivuonna. Kertomuksessa on osoitettava yhteys yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen poliittisten ehtojen, Georgiassa meneillään olevan talous- ja finanssipoliittisen kehityksen sekä unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erien maksamista koskevien komission päätösten välillä.

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jälkiarviointikertomuksen viimeistään kahden vuoden kuluttua 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun saatavuusajan päättymisestä.

8 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 10. toukokuuta 2011.

1

(2)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

2

EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1).

4

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/216 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/216

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Elintarvike-erän tunnistamismerkinnät ***I

P7_TA(2011)0208

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (kodifikaatio) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

2012/C 377 E/35

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0506), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0506),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0285/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0095/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0095/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 34.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0259

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2011/91/EU.)

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/217 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/217

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen ***I

P7_TA(2011)0209

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifikaatio) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

2012/C 377 E/36

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0507), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0507),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0287/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0287/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0089/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0089/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 31.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0260

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä joulukuuta 1979 annettua neuvoston direktiiviä 80/181/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä joulukuuta 1979 annettua neuvoston direktiiviä 80/181/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Mittayksiköt ovat välttämättömiä kaikkia mittauslaitteita käytettäessä mittausten tai määrän ilmaisemiseksi. Mittayksikköjä käytetään useimmilla ihmisen toiminta-alueilla. On tarpeen varmistaa suurin mahdollinen selvyys niiden käytössä. Tämän vuoksi on tarpeen säännellä niiden käyttöä unionin sisällä taloudellisia tarkoituksia, kansanterveyttä ja yleistä turvallisuutta koskevilla aloilla kuin myös hallinnollisia toimia varten. |
| --- | --- |

(2)

Mittayksiköt ovat välttämättömiä kaikkia mittauslaitteita käytettäessä mittausten tai määrän ilmaisemiseksi. Mittayksikköjä käytetään useimmilla ihmisen toiminta-alueilla. On tarpeen varmistaa suurin mahdollinen selvyys niiden käytössä. Tämän vuoksi on tarpeen säännellä niiden käyttöä unionin sisällä taloudellisia tarkoituksia, kansanterveyttä ja yleistä turvallisuutta koskevilla aloilla kuin myös hallinnollisia toimia varten.

| (3) | Mittayksiköt ovat Pariisissa 20 päivänä toukokuuta 1875 allekirjoitetun metrikonvention, johon kaikki jäsenvaltiot ovat liittyneet, asettaman yleisen paino- ja mittakonferenssin (CGPM) kansainvälisten päätösten alaisia. Kansainvälinen yksikköjärjestelmä (SI) laadittiin näiden päätösten tuloksena. |
| --- | --- |

(3)

Mittayksiköt ovat Pariisissa 20 päivänä toukokuuta 1875 allekirjoitetun metrikonvention, johon kaikki jäsenvaltiot ovat liittyneet, asettaman yleisen paino- ja mittakonferenssin (CGPM) kansainvälisten päätösten alaisia. Kansainvälinen yksikköjärjestelmä (SI) laadittiin näiden päätösten tuloksena.

| (4) | Kansainvälisten kuljetusten alalla on unionia tai jäsenvaltioita sitovia kansainvälisiä yleissopimuksia tai sopimuksia kansainvälisten kuljetusten alalla. Näitä yleissopimuksia tai sopimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

(4)

Kansainvälisten kuljetusten alalla on unionia tai jäsenvaltioita sitovia kansainvälisiä yleissopimuksia tai sopimuksia kansainvälisten kuljetusten alalla. Näitä yleissopimuksia tai sopimuksia on noudatettava.

| (5) | Ottaen huomioon, että koska tiettyjä luonteeltaan paikallisia poikkeuksia sovelletaan vielä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa ja ne koskevat rajoitettua määrää tuotteita, poikkeusten voimassaolon jatkaminen ei aiheuttaisi muita kuin tulleihin liittyviä kaupan esteitä, ja sen vuoksi niiden soveltamisen lopettaminen ei ole tarpeen. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon, että koska tiettyjä luonteeltaan paikallisia poikkeuksia sovelletaan vielä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa ja ne koskevat rajoitettua määrää tuotteita, poikkeusten voimassaolon jatkaminen ei aiheuttaisi muita kuin tulleihin liittyviä kaupan esteitä, ja sen vuoksi niiden soveltamisen lopettaminen ei ole tarpeen.

| (6) | Tietyt kolmannet maat eivät ota markkinoilleen tuotteita, joiden merkinnät on tehty ainoastaan tässä direktiivissä vahvistettuina laillisina mittayksikköinä. Näihin maihin vientiä harjoittaville yrityksille aiheutuu haittaa, jos lisämerkinnät eivät ole enää sallittuja. Epävirallisina mittayksikköinä esitettyjen lisämerkintöjen käyttö olisi siten edelleen sallittava. |
| --- | --- |

(6)

Tietyt kolmannet maat eivät ota markkinoilleen tuotteita, joiden merkinnät on tehty ainoastaan tässä direktiivissä vahvistettuina laillisina mittayksikköinä. Näihin maihin vientiä harjoittaville yrityksille aiheutuu haittaa, jos lisämerkinnät eivät ole enää sallittuja. Epävirallisina mittayksikköinä esitettyjen lisämerkintöjen käyttö olisi siten edelleen sallittava.

| (7) | Tällaisten lisäosoitusten käyttö voisi mahdollistaa myös kansainvälisellä tasolla mahdollisesti kehitettävien uusien metrijärjestelmään kuuluvien yksiköiden asteittaisen ja joustavan käyttöönoton. |
| --- | --- |

(7)

Tällaisten lisäosoitusten käyttö voisi mahdollistaa myös kansainvälisellä tasolla mahdollisesti kehitettävien uusien metrijärjestelmään kuuluvien yksiköiden asteittaisen ja joustavan käyttöönoton.

| (8) | Tällaisten lisäosoitusten käytön järjestelmällinen käyttöönotto kaikkiin mittauslaitteisiin nähden, mukaanluettuina lääketieteelliset laitteet, ei kuitenkaan välttämättä ole suotavaa. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on voitava vaatia alueellaan mittauslaitteiden varustamista määrän osoituksin yhdessä virallisessa mittayksikössä. |
| --- | --- |

(8)

Tällaisten lisäosoitusten käytön järjestelmällinen käyttöönotto kaikkiin mittauslaitteisiin nähden, mukaanluettuina lääketieteelliset laitteet, ei kuitenkaan välttämättä ole suotavaa. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on voitava vaatia alueellaan mittauslaitteiden varustamista määrän osoituksin yhdessä virallisessa mittayksikössä.

| (9) | Tämä direktiivi ei vaikuta jo ennen direktiivin 80/181/ETY soveltamispäivää markkinoille saatettujen tuotteiden valmistuksen jatkamiseen. Se kuitenkin vaikuttaa sellaisten tuotteiden ja laitteiden markkinointiin ja käyttöön, joissa määrä ilmaistaan mittayksiköissä, jotka eivät enää ole virallisia mittayksikköjä, kun näitä tuotteita ja laitteita tarvitaan jo markkinoilla olevien tuotteiden, laitteiden ja välineiden komponenttien tai osien täydentämiseen tai korvaamiseen. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on tarpeen sallia tällaisten tuotteiden ja laitteiden saattaminen markkinoille ja käyttö osien täydentämiseksi ja korvaamiseksi, jotta markkinoilla jo olevien tuotteita, laitteita ja välineitä voidaan edelleen käyttää siitä huolimatta, että määrä ilmaistaan mittayksiköissä, jotka eivät enää ole virallisia mittayksiköitä. |
| --- | --- |

(9)

Tämä direktiivi ei vaikuta jo ennen direktiivin 80/181/ETY soveltamispäivää markkinoille saatettujen tuotteiden valmistuksen jatkamiseen. Se kuitenkin vaikuttaa sellaisten tuotteiden ja laitteiden markkinointiin ja käyttöön, joissa määrä ilmaistaan mittayksiköissä, jotka eivät enää ole virallisia mittayksikköjä, kun näitä tuotteita ja laitteita tarvitaan jo markkinoilla olevien tuotteiden, laitteiden ja välineiden komponenttien tai osien täydentämiseen tai korvaamiseen. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on tarpeen sallia tällaisten tuotteiden ja laitteiden saattaminen markkinoille ja käyttö osien täydentämiseksi ja korvaamiseksi, jotta markkinoilla jo olevien tuotteita, laitteita ja välineitä voidaan edelleen käyttää siitä huolimatta, että määrä ilmaistaan mittayksiköissä, jotka eivät enää ole virallisia mittayksiköitä.

| (10) | Tällä direktiivillä tuetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa siinä säädetyn mittayksikköjen yhdenmukaistamisen tason kautta. Tässä yhteydessä on tarkoituksenmukaista, että komissio valvoo tähän direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa, erityisesti sisämarkkinoiden toiminnan mahdollisten esteiden osalta ja näiden esteiden poistamiseksi tarvittavan yhdenmukaistamisen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Tällä direktiivillä tuetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa siinä säädetyn mittayksikköjen yhdenmukaistamisen tason kautta. Tässä yhteydessä on tarkoituksenmukaista, että komissio valvoo tähän direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa, erityisesti sisämarkkinoiden toiminnan mahdollisten esteiden osalta ja näiden esteiden poistamiseksi tarvittavan yhdenmukaistamisen osalta.

| (11) | Kauppasuhteissa kolmansien maiden kanssa, mukaan lukien transatlanttinen talousneuvosto, komission on tarkoituksenmukaista edelleen voimakkaasti pyrkiä siihen, että kolmansien maiden markkinoilla hyväksyttäisiin tuotteita, jotka on merkitty ainoastaan SI-yksiköillä. |
| --- | --- |

(11)

Kauppasuhteissa kolmansien maiden kanssa, mukaan lukien transatlanttinen talousneuvosto, komission on tarkoituksenmukaista edelleen voimakkaasti pyrkiä siihen, että kolmansien maiden markkinoilla hyväksyttäisiin tuotteita, jotka on merkitty ainoastaan SI-yksiköillä.

| (12) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä II olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(12)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä II olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Viralliset mittayksiköt, joita tässä direktiivissä käytetään määrien ilmaisuun, ovat:

| a) | yksiköt, jotka luetellaan liitteessä I olevassa I luvussa; |
| --- | --- |

a)

yksiköt, jotka luetellaan liitteessä I olevassa I luvussa;

| b) | liitteessä I olevassa II luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa, joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973. |
| --- | --- |

b)

liitteessä I olevassa II luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa, joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklaan perustuvat velvoitteet koskevat käytettäviä mittauslaitteita, tehtäviä mittauksia ja mittayksiköissä ilmaistavia määrän osoituksia.

2.   Tämä direktiivi ei vaikuta ilma-, meri- ja rautatieliikenteessä sellaisten mittayksikköjen käyttämiseen, jotka on sovittu unionia tai jäsenvaltioita sitovissa kansainvälisissä yleissopimuksissa tai sopimuksissa, ellei niitä ole tehty velvoittaviksi direktiivillä.

3 artikla

1.   Tässä direktiivissä ‧lisäosoituksella‧ tarkoitetaan yhtä tai useampaa määrän osoitusta ilmaistuina mittayksiköissä, jotka eivät sisälly liitteessä I olevassa I luvussa seuraaviin määrän osoituksiin mainitun I luvun mittayksiköissä ilmaistuina.

2.   Lisäosoitusten käyttö sallitaan.

Kuitenkin jäsenvaltiot voivat vaatia, että mittauslaitteissa määrä osoitetaan yhdellä virallisella mittayksiköllä.

3.   Osoituksen ollessa ilmaistuna luetteloiduissa mittayksiköissä, on liitteessä I olevaa I lukua noudatettava ensisijaisesti. Erityisesti osoitukset, jotka on ilmaistu mittayksiköissä, joita ei ole luetteloitu mainitussa I luvussa, on ilmaistava numeroilla, jotka eivät ole suurempia kuin vastaavan liitteessä I olevassa I luvussa luetteloiduissa mittayksiköissä olevan osoituksen numerot.

4 artikla

Niiden mittayksikköjen käyttö, jotka eivät ole tai eivät ole enää virallisia, sallitaan:

| a) | tuotteissa ja laitteissa, jotka on jo saatettu markkinoille tai otettu käyttöön 20 päivänä joulukuuta 1979; |
| --- | --- |

a)

tuotteissa ja laitteissa, jotka on jo saatettu markkinoille tai otettu käyttöön 20 päivänä joulukuuta 1979;

| b) | a alakohdassa olevien tuotteiden ja laitteiden komponenttien tai osien täydentämiseen tai korvaamiseen tarvittavien tuotteiden ja laitteiden komponenteissa ja osissa. |
| --- | --- |

b)

a alakohdassa olevien tuotteiden ja laitteiden komponenttien tai osien täydentämiseen tai korvaamiseen tarvittavien tuotteiden ja laitteiden komponenteissa ja osissa.

Kuitenkin mittauslaitteiden näyttölaitteissa voidaan vaatia virallisia mittayksikköjä käytettäväksi.

5 artikla

Tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja erityisesti lisämerkintöjä koskevia kysymyksiä tutkitaan edelleen, ja tarvittaessa toteutetaan tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskevista yleisistä säännöksistä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/34/EY (5) 17 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

6 artikla

Komissio valvoo tähän direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja direktiivin täytäntöönpanoa sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan moitteettoman toiminnan kannalta ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sekä tarvittavat ehdotukset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019.

7 artikla

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että luonnokset tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevista laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyksistä, jotka jäsenvaltiot aikovat antaa, toimitetaan komissiolle riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa.

8 artikla

Kumotaan direktiivi 80/181/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä II olevassa A osassa mainituilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä II olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

9 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

10 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty [ssä/ssa]

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 54, 19.2.2011, s. 31.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 39, 15.2.1980, s. 40.

3

(4)  Katso liitteessä II oleva A osa.

4

(5)  EYVL L 106, 28.4.2009, s. 7.

5

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011LIITE I

I   LUKU

VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN a ALAKOHDASSA

1.   SI-YKSIKÖT JA NIIDEN KYMMENEN KERRANNAISET JA JAANNAISET

1.1.   SI-perusyksiköt

| Suure | Yksikkö |
| --- | --- |
| Nimi | Tunnus |
| Pituus | metri | m |
| Massa | kilogramma | kg |
| Aika | sekunti | s |
| Sähkövirta | ampeeri | A |
| Termodynaaminen lämpötila | kelvin | K |
| Ainemäärä | mooli | mol |
| Valovoima | kandela | cd |

Suure

Yksikkö

Nimi

Tunnus

Pituus

metri

m

Massa

kilogramma

kg

Aika

sekunti

s

Sähkövirta

ampeeri

A

Termodynaaminen lämpötila

kelvin

K

Ainemäärä

mooli

mol

Valovoima

kandela

cd

SI-perusyksikköjen määritelmät ovat seuraavat

Pituuden yksikkö

Metri on matkan pituus, jonka valo kulkee tyhjiössä aikavälissä 1/299 792 458 sekuntia.

(Seitsemästoista CGPM (1983), päätös 1)

Massan yksikkö

Kilogramma on massan yksikkö; se on yhtä suuri kuin kansainvälisen kilogramman prototyypin massa.

(Kolmas CGPM (1901), konferenssiraportin sivu 70)

Ajan yksikkö

Sekunti on 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jakson aika, joka vastaa cesium 133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä.

(Kolmastoista CGPM (1967), päätös 1)

Sähkövirran yksikkö

Ampeeri on sellainen ajallisesti muuttumaton sähkövirta, joka kulkiessaan kahdessa suorassa yhdensuuntaisessa, äärettömän pitkässä ja ohuessa johtimessa, joiden poikkileikkaus on ympyrä ja jotka ovat 1 metrin etäisyydellä toisistaan tyhjiössä, aikaansaa johtimien välille 2 × 10-7 newtonin voiman johtimen metriä kohden.

(Kansainvälinen paino- ja mittakomitea (CIPM) (1946), päätös 2, hyväksytty yhdeksännessä CGPM (1948))

Termodynaamisen lämpötilan yksikkö

Kelvin, termodynaamisen lämpötilan yksikkö, on 1/273,16 veden kolmoispisteen termodynaamisesta lämpötilasta.

Määritelmä viittaa veteen, jonka isotooppinen koostumus on määritelty seuraavina ainemäärien suhteina: 0,00015576 moolia 2H per moolia 1H, 0,0003799 moolia 17O per moolia 16O ja 0,0020052 moolia 18O per moolia 16O.

(Kolmastoista CGPM (1967), päätös 4, ja kahdeskymmeneskolmas CGPM (2007), päätöslauselma 10)

Ainemäärän yksikkö

Mooli on ainemäärä sellaisessa systeemissä, joka sisältää yhtä monta perusosasta kuin 0,012 kilogrammassa hiili 12:ta on atomeja.

Kun moolia käytetään, perusosaset on määriteltävä ja ne voivat olla atomeja, molekyylejä, ioneja, elektroneja, muita hiukkasia tai sellaisten hiukkasten määriteltyjä ryhmiä.

(Neljästoista CGPM (1971), päätös 3)

Valovoiman yksikkö

Kandela on sellaisen säteilijän valovoima, joka tiettyyn suuntaan lähettää monokromaattista 540 × 1012 hertsin taajuista säteilyä ja jonka säteilyintensiteetti tähän suuntaan on 1/683 wattia steradiaania kohti.

(Kuudestoista CGPM (1979), päätös 3)

1.1.1.   Erityisnimi ja tunnus lämpötilan SI-johdannaisyksikölle celsiuslämpötilojen ilmaisemiseen

| Suure | Yksikkö |
| --- | --- |
| Nimi | Tunnus |
| Celsiuslämpötila | celsiusaste | °C |

Suure

Yksikkö

Nimi

Tunnus

Celsiuslämpötila

celsiusaste

°C

Celsiuslämpötila t määritetään kahden termodynaamisen lämpötilan T ja T0
  välisenä erona t = T - T0
  missä T0
  = 273,15 K. Lämpötilaväli tai lämpötilaero voidaan ilmaista joko kelvineinä tai celsiusasteina. Yksiköt "celsiusaste" ja "kelvin" ovat yhtä suuret.

1.2.   SI-johdannaisyksiköt

1.2.1.   SI-johdannaisyksikköjä koskeva yleissääntö

SI-perusyksiköistä johdetut yksiköt ilmaistaan algebrallisesti SI-perusyksikköjen potenssien tulona käyttäen numerokerrointa, joka on yhtä suuri kuin 1.

1.2.2.   SI-johdannaisyksiköt, joilla on nimi ja tunnus

| Suure | Yksikkö | Ilmaisu |
| --- | --- | --- |
| Nimi | Tunnus | Muissa SI-yksiköissä | SI-perusyksiköissä ja SI-täydennysyksiköissä |
| Tasokulman yksikkö | radiaani | rad | | m · m–1 |
| Avaruuskulma | steradiaani | sr | | m2 · m–2 |
| Taajuus | hertsi | Hz | | s-1 |
| Voima | newton | N | | m · kg · s-2 |
| Paine, jännitys | pascal | Pa | N · m-2 | m-1 · kg · s-2 |
| Energia, työ | joule | J | N · m | m2 · kg · s-2 |
| Teho (1), säteilyvuo | watti | W | J · s-1 | m2 · kg · s-3 |
| Sähkövaraus | coulombi | C | | s · A |
| Sähköpotentiaali, potentiaaliero, sähkömotorinen voima | voltti | V | W · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-1 |
| Resistanssi | ohmi | Ω | V · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-2 |
| Konduktanssi | siemens | S | A · V-1 | m-2 · kg-1 · s3 · A2 |
| Kapasitanssi | faradi | F | C · V-1 | m-2 · kg-1 · s4 · A2 |
| Magneettivuo | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s-2 · A-1 |
| Magneettivuon tiheys | tesla | T | Wb · m-2 | kg · s-2 · A-1 |
| Induktanssi | henry | H | Wb · A-1 | m2 · kg · s-2 · A-2 |
| Valovirta | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Valaistusvoimakkuus | luksi | lx | lm · m-2 | m-2 · cd |
| (Radionuklidin) aktiivisuus | becquerel | Bq | | s-1 |
| Absorboitunut annos, aineeseen siirtynyt ominaisenergia kerma, absorboitunut annosindeksi | gray | Gy | J · kg-1 | m2 · s-2 |
| Ekvivalenttiannos | sievert | Sv | J · kg-1 | m2 · s-2 |
| Katalyytinen aktiivisuus | katal | kat | | Mol s-1 |

Suure

Yksikkö

Ilmaisu

Nimi

Tunnus

Muissa SI-yksiköissä

SI-perusyksiköissä ja SI-täydennysyksiköissä

Tasokulman yksikkö

radiaani

rad

m · m–1

Avaruuskulma

steradiaani

sr

m2 · m–2

Taajuus

hertsi

Hz

s-1

Voima

newton

N

m · kg · s-2

Paine, jännitys

pascal

Pa

N · m-2

m-1 · kg · s-2

Energia, työ

joule

J

N · m

m2 · kg · s-2

Teho (1), säteilyvuo

watti

W

J · s-1

m2 · kg · s-3

Sähkövaraus

coulombi

C

s · A

Sähköpotentiaali, potentiaaliero, sähkömotorinen voima

voltti

V

W · A-1

m2 · kg · s-3 · A-1

Resistanssi

ohmi

Ω

V · A-1

m2 · kg · s-3 · A-2

Konduktanssi

siemens

S

A · V-1

m-2 · kg-1 · s3 · A2

Kapasitanssi

faradi

F

C · V-1

m-2 · kg-1 · s4 · A2

Magneettivuo

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s-2 · A-1

Magneettivuon tiheys

tesla

T

Wb · m-2

kg · s-2 · A-1

Induktanssi

henry

H

Wb · A-1

m2 · kg · s-2 · A-2

Valovirta

lumen

lm

cd · sr

cd

Valaistusvoimakkuus

luksi

lx

lm · m-2

m-2 · cd

(Radionuklidin) aktiivisuus

becquerel

Bq

s-1

Absorboitunut annos, aineeseen siirtynyt ominaisenergia kerma, absorboitunut annosindeksi

gray

Gy

J · kg-1

m2 · s-2

Ekvivalenttiannos

sievert

Sv

J · kg-1

m2 · s-2

Katalyytinen aktiivisuus

katal

kat

Mol s-1

SI-perusyksiköistä johdetut yksiköt voidaan ilmaista I luvussa luetteloiduilla yksiköillä.

Erityisesti voidaan SI-johdannaisyksiköt ilmaista ylläolevassa taulukossa annetuilla erityisnimillä ja tunnuksilla; esimerkiksi dynaamisen viskositeetin SI-yksikkö voi olla ilmaistuna muodossa m-1 · kg · s-1 tai N · s · m-2 tai Pa · s.

1.3.   Tiettyjen kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten merkitsemiseen käytetyt etuliitteet ja niiden tunnukset

| Kerroin | Etuliite | Tunnus |
| --- | --- | --- |
| 1024 | jotta | Y |
| 1021 | setta | Z |
| 1018 | eksa | E |
| 1015 | peta | P |
| 1012 | tera | T |
| 109 | giga | G |
| 106 | mega | M |
| 103 | kilo | k |
| 102 | hehto | h |
| 101 | deka | da |
| 10-1 | desi | d |
| 10-2 | sentti | c |
| 10-3 | milli | m |
| 10-6 | mikro | μ |
| 10-9 | nano | n |
| 10-12 | piko | p |
| 10-15 | femto | f |
| 10-18 | atto | a |
| 10-21 | septo | z |
| 10-24 | jokto | y |

Kerroin

Etuliite

Tunnus

1024

jotta

Y

1021

setta

Z

1018

eksa

E

1015

peta

P

1012

tera

T

109

giga

G

106

mega

M

103

kilo

k

102

hehto

h

101

deka

da

10-1

desi

d

10-2

sentti

c

10-3

milli

m

10-6

mikro

μ

10-9

nano

n

10-12

piko

p

10-15

femto

f

10-18

atto

a

10-21

septo

z

10-24

jokto

y

Massan yksikön kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten nimet ja tunnukset muodostetaan lisäämällä etuliitteet sanaan "gramma" ja tunnukseen "g".

Jos johdannaisyksikkö on ilmaistu murtolukuna, sen kymmenen kerrannaiset ja jaannaiset voidaan merkitä liittämällä etuliite osoittajan tai nimittäjän yksikköihin tai molempiin näihin osiin.

Yhdistettyjä etuliitteitä eli etuliitteitä, jotka on muodostettu yhdistelemällä useampia edellä mainittuja etuliitteitä, ei saa käyttää.

1.4.   Erikseen hyväksytyt SI-yksikköjen kymmenen kerrannaisten ja jaannaisten nimet ja tunnukset

| Suure | Yksikkö |
| --- | --- |
| Nimi | Tunnus | Arvo |
| tilavuus | litra | l tai L (2) | 1 l = 1 dm3 = 10-3 = m3 |
| massa | tonni | t | 1 t = 1 Mg = 103 kg |
| paine, jännitys | baari | Baari (3) | 1 baari = 105 Pa |
| Huomautus: | Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä 1.4 kohdassa olevan taulukon yksikköjen ja tunnusten kanssa. |

Suure

Yksikkö

Nimi

Tunnus

Arvo

tilavuus

litra

l tai L (2)

1 l = 1 dm3 = 10-3 = m3

massa

tonni

t

1 t = 1 Mg = 103 kg

paine, jännitys

baari

Baari (3)

1 baari = 105 Pa

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä 1.4 kohdassa olevan taulukon yksikköjen ja tunnusten kanssa.

2.   YKSIKÖT, JOTKA ON MÄÄRITELTY SI-YKSIKKÖJEN POHJALTA, MUTTA EIVÄT OLE NIIDEN KYMMENEN KERRANNAISIA TAI JAANNAISIA

| Suure | Yksikkö |
| --- | --- |
| Nimi | Tunnus | Arvo |
| Tasokulma | kierros (*) (4)
   (5) | | 1 kierros = 2 π rad |
| graadi (*) tai gooni (*) | gon (*) | 1 gon = π/200 rad |
| aste | ° | 1° = π/180 rad |
| kulmaminuutti | ′ | 1′ = π/10 800 rad |
| kulmasekunti | ′′ | 1′′ = π/648 000 rad |
| Aika | minuutti | min | 1 min = 60 s |
| tunti | h | 1 h = 3 600 s |
| päivä | d | 1 d = 86 400 s |
| Huomautus: | Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä saa käyttää vain nimien "graadi" ja "gooni" ja tunnuksen "gon" kanssa. |

Suure

Yksikkö

Nimi

Tunnus

Arvo

Tasokulma

kierros (*) (4)
   (5)

1 kierros = 2 π rad

graadi (*) tai gooni (*)

gon (*)

1 gon = π/200 rad

aste

°

1° = π/180 rad

kulmaminuutti

′

1′ = π/10 800 rad

kulmasekunti

′′

1′′ = π/648 000 rad

Aika

minuutti

min

1 min = 60 s

tunti

h

1 h = 3 600 s

päivä

d

1 d = 86 400 s

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä saa käyttää vain nimien "graadi" ja "gooni" ja tunnuksen "gon" kanssa.

3.   SI-JÄRJESTELMÄSSÄ KÄYTETYT YKSIKÖT, JOIDEN ARVOT SI-YKSIKKÖINÄ SAADAAN KOKEELLISESTI

| Suure | Yksikkö |
| --- | --- |
| Nimi | Tunnus | Määritelmä |
| Energia | elektronivoltti | eV | Elektronivoltti on se liike-energia, jonka elektroni saa, kun se siirtyy tyhjiössä yhden voltin potentiaalieron läpi. |
| Massa | atomimassayksikkö | u | Atomimassayksikkö on yksi kahdestoistaosa nyklidin 12C atomin massasta. |
| Huomautus: | Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia voidaan käyttää yhdessä kahden yksikön ja niiden tunnusten kanssa. |

Suure

Yksikkö

Nimi

Tunnus

Määritelmä

Energia

elektronivoltti

eV

Elektronivoltti on se liike-energia, jonka elektroni saa, kun se siirtyy tyhjiössä yhden voltin potentiaalieron läpi.

Massa

atomimassayksikkö

u

Atomimassayksikkö on yksi kahdestoistaosa nyklidin 12C atomin massasta.

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia voidaan käyttää yhdessä kahden yksikön ja niiden tunnusten kanssa.

4.   YKSIKÖT JA YKSIKKÖJEN NIMET, JOTKA SALLITAAN VAIN ERIKOISALOILLA

| Suure | Yksikkö |
| --- | --- |
| Nimi | Tunnus | Arvo |
| Optisen järjestelmän voimakkuus | dioptria (*) | | 1 dioptria = 1 m-1 |
| Jalokivien massa | metrinen karaatti | | 1 metrinen karaatti = 2 × 10-4 kg |
| Viljelysmaan ja rakennusmaan pinta-ala | aari | a | 1 a = 102 m2 |
| Tekstiililankojen ja -kuitujen massa pituusyksikköä kohden | tex (*) | tex (*) | 1 tex = 10-6 kg · m-1 |
| Verenpaine ja ruumiin muiden nesteiden paine | Elohopeamillimetri | mm Hg (*) | 1 mm Hg = 133,322 Pa |
| Tehollinen poikkileikkauspinta | barn | b | 1 b = 10-28 m2 |
| Huomautus: | Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä näiden yksikköjen ja niiden tunnusten kanssa lukuun ottamatta elohopeamillimetriä ja sen tunnusta. Kerrannaista 102 a kutsutaan kuitenkin "hehtaariksi". |

Suure

Yksikkö

Nimi

Tunnus

Arvo

Optisen järjestelmän voimakkuus

dioptria (*)

1 dioptria = 1 m-1

Jalokivien massa

metrinen karaatti

1 metrinen karaatti = 2 × 10-4 kg

Viljelysmaan ja rakennusmaan pinta-ala

aari

a

1 a = 102 m2

Tekstiililankojen ja -kuitujen massa pituusyksikköä kohden

tex (*)

tex (*)

1 tex = 10-6 kg · m-1

Verenpaine ja ruumiin muiden nesteiden paine

Elohopeamillimetri

mm Hg (*)

1 mm Hg = 133,322 Pa

Tehollinen poikkileikkauspinta

barn

b

1 b = 10-28 m2

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä näiden yksikköjen ja niiden tunnusten kanssa lukuun ottamatta elohopeamillimetriä ja sen tunnusta. Kerrannaista 102 a kutsutaan kuitenkin "hehtaariksi".

5.   YHDISTELMÄYKSIKÖT

Yksikköjen yhdistelmät I luvussa muodostavat yhdistelmäyksikköjä.

II   LUKU

VIRALLISET MITTAYKSIKÖT, JOITA TARKOITETAAN 1 ARTIKLAN b ALAKOHDASSA JA JOTKA SALLITAAN VAIN ERITYISEEN KÄYTTÖÖN

| Käyttöalue | Yksikkö |
| --- | --- |
| Nimi | Likiarvo | Tunnus |
| Liikennemerkit, etäisyyden ja nopeuden mittaus | maili | 1 maili = 1 609 m | maili |
| jaardi | 1 yd = 0,9144 m | yd |
| jalka | 1 ft = 0,3048 m | yd |
| tuuma | 1 in = 2,54 × 10-2 m | in |
| Tynnyrioluen ja -siiderin anniskelu; maito palautusastioissa | pintti | 1 pt = 0,5683 × 10-3 m3 | pt |
| Kaupat jalometalleilla | troy ounce | 1 oz tr = 31,10 × 10-3 | oz tr |

Käyttöalue

Yksikkö

Nimi

Likiarvo

Tunnus

Liikennemerkit, etäisyyden ja nopeuden mittaus

maili

1 maili = 1 609 m

maili

jaardi

1 yd = 0,9144 m

yd

jalka

1 ft = 0,3048 m

yd

tuuma

1 in = 2,54 × 10-2 m

in

Tynnyrioluen ja -siiderin anniskelu; maito palautusastioissa

pintti

1 pt = 0,5683 × 10-3 m3

pt

Kaupat jalometalleilla

troy ounce

1 oz tr = 31,10 × 10-3

oz tr

Tässä luvussa luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi.

---

(1)  Tehon yksikön erityisnimiä: nimi volttiampeeri (tunnus ‧VA‧), kun sitä käytetään ilmaisemaan vaihtosähkövirran näennäistehoa ja vari (tunnus ‧var‧), kun sitä käytetään ilmaisemaan loissähkötehoa. ‧Var‧ ei sisälly CGPM:n päätöksiin.

(2)  Kahta tunnusta "l" ja "L" voidaan käyttää litran yksiköstä. (Kuudestoista CGPM (1979), päätös 5).

(3)  Yksikkö, joka on luetteloitu Kansainvälisen paino- ja mittatoimiston luettelossa (BIPM) väliaikaisesti hyväksyttyjen yksikköjen joukossa.

| Huomautus: | Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä 1.4 kohdassa olevan taulukon yksikköjen ja tunnusten kanssa. |
| --- | --- |

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä ja niiden tunnuksia saa käyttää yhdessä 1.4 kohdassa olevan taulukon yksikköjen ja tunnusten kanssa.

(4)  Merkki (*) yksikön nimen tai tunnuksen jälkeen osoittaa, että se ei esiinny CGPM:n, CIPM:n tai BIPM:n tekemissä luetteloissa. Tämä koskee koko liitettä.

(5)  Ei ole olemassa kansainvälistä tunnusta.

| Huomautus: | Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä saa käyttää vain nimien "graadi" ja "gooni" ja tunnuksen "gon" kanssa. |
| --- | --- |

Huomautus:

Edellä 1.3 kohdassa mainittuja etuliitteitä saa käyttää vain nimien "graadi" ja "gooni" ja tunnuksen "gon" kanssa.

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011LIITE II

A   osa

Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

(8 artiklassa tarkoitetut)

| Neuvoston direktiivi 80/181/ETY
  (EYVL L 39, 15.2.1980, s. 40) | |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 85/1/ETY
  (EYVL L 2, 3.1.1985, s. 11) | |
| Neuvoston direktiivi 89/617/ETY
  (EYVL L 357, 7.12.1989, s. 28) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/103/EY
  (EYVL L 34, 9.2.2000, s. 17) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/3/EY
  (EUVL L 114, 7.5.2009, s. 10) | |

Neuvoston direktiivi 80/181/ETY

(EYVL L 39, 15.2.1980, s. 40)

Neuvoston direktiivi 85/1/ETY

(EYVL L 2, 3.1.1985, s. 11)

Neuvoston direktiivi 89/617/ETY

(EYVL L 357, 7.12.1989, s. 28)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/103/EY

(EYVL L 34, 9.2.2000, s. 17)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/3/EY

(EUVL L 114, 7.5.2009, s. 10)

B   osa

Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiseksi

(8 artiklassa tarkoitetut)

| Direktiivi | Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle | Soveltamispäivä |
| --- | --- | --- |
| 80/181/ETY | 30 päivä kesäkuuta 1981 | 1 päivä lokakuuta 1981 |
| 85/1/ETY | 1 päivä heinäkuuta 1985 | — |
| 89/617/ETY | 30 päivä marraskuuta 1991 | — |
| 1999/103/EY | 8 päivä helmikuuta 2001 | — |
| 2009/3/EY | 31 päivä joulukuuta 2009 | 1 päivä tammikuuta 2010 |

Direktiivi

Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

Soveltamispäivä

80/181/ETY

30 päivä kesäkuuta 1981

1 päivä lokakuuta 1981

85/1/ETY

1 päivä heinäkuuta 1985

—

89/617/ETY

30 päivä marraskuuta 1991

—

1999/103/EY

8 päivä helmikuuta 2001

—

2009/3/EY

31 päivä joulukuuta 2009

1 päivä tammikuuta 2010

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011LIITE III

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Direktiivi 80/181/ETY | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| 1 artiklan a ja b alakohta | 1 artiklan a ja b alakohta |
| 1 artiklan c ja d alakohta | — |
| 2 artiklan a alakohta | 2 artiklan 1 kohta |
| 2 artiklan b alakohta | 2 artiklan 2 kohta |
| 3 artiklan 1 kohta | 3 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 2 kohta | 3 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 3 artiklan 3 kohta | 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 3 artiklan 4 kohta | 3 artiklan 3 kohta |
| 4 artiklan ensimmäisen kohdan johdantokappale | 4 artiklan ensimmäisen kohdan johdantokappale |
| 4 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen luetelmakohta | 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta |
| 4 artiklan ensimmäisen kohdan toinen luetelmakohta | 4 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta |
| 4 artiklan toinen kohta | 4 artiklan toinen kohta |
| 5 artikla | — |
| 6 artikla | — |
| 6 a artikla | 5 artikla |
| 6 b artikla | 6 artikla |
| 7 artiklan a alakohta | — |
| 7 artiklan b alakohta | 7 artikla |
| — | 8 artikla |
| — | 9 artikla |
| 8 artikla | 10 artikla |
| Liitteessä olevan I luvun 1. – 1.2. kohta | Liitteessä I olevan I luvun 1. – 1.2. kohta |
| Liitteessä olevan I luvun 1.2.2. kohta | Liitteessä I olevan I luvun 1.2.1. kohta |
| Liitteessä olevan I luvun 1.2.3. kohta | Liitteessä I olevan I luvun 1.2.2. kohta |
| Liitteessä olevan I luvun 1.3. – 5. kohta | Liitteessä I olevan I luvun 1.3. – 5. kohta |
| Liitteessä oleva II luku | Liitteessä I oleva II luku |
| Liitteessä oleva III ja IV luku | — |
| — | Liite II |
| — | Liite III |

Direktiivi 80/181/ETY

Tämä direktiivi

1 artiklan a ja b alakohta

1 artiklan a ja b alakohta

1 artiklan c ja d alakohta

—

2 artiklan a alakohta

2 artiklan 1 kohta

2 artiklan b alakohta

2 artiklan 2 kohta

3 artiklan 1 kohta

3 artiklan 1 kohta

3 artiklan 2 kohta

3 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

3 artiklan 3 kohta

3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

3 artiklan 4 kohta

3 artiklan 3 kohta

4 artiklan ensimmäisen kohdan johdantokappale

4 artiklan ensimmäisen kohdan johdantokappale

4 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen luetelmakohta

4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta

4 artiklan ensimmäisen kohdan toinen luetelmakohta

4 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta

4 artiklan toinen kohta

4 artiklan toinen kohta

5 artikla

—

6 artikla

—

6 a artikla

5 artikla

6 b artikla

6 artikla

7 artiklan a alakohta

—

7 artiklan b alakohta

7 artikla

—

8 artikla

—

9 artikla

8 artikla

10 artikla

Liitteessä olevan I luvun 1. – 1.2. kohta

Liitteessä I olevan I luvun 1. – 1.2. kohta

Liitteessä olevan I luvun 1.2.2. kohta

Liitteessä I olevan I luvun 1.2.1. kohta

Liitteessä olevan I luvun 1.2.3. kohta

Liitteessä I olevan I luvun 1.2.2. kohta

Liitteessä olevan I luvun 1.3. – 5. kohta

Liitteessä I olevan I luvun 1.3. – 5. kohta

Liitteessä oleva II luku

Liitteessä I oleva II luku

Liitteessä oleva III ja IV luku

—

—

Liite II

—

Liite III

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/228 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/228

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Moottoriajoneuvojen sallittu melutaso ja pakojärjestelmä ***I

P7_TA(2011)0210

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen sallitusta melutasosta ja pakojärjestelmästä (kodifikaatio) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

2012/C 377 E/37

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0508), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0508),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0288/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0288/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0093/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 32.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0261

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi moottoriajoneuvojen sallitusta melutasosta ja pakojärjestelmästä (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annettua neuvoston direktiiviä 70/157/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annettua neuvoston direktiiviä 70/157/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Direktiivi 70/157/ETY on yksi puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi) 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (5) tarkoitetuista EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmän erillisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2007/46/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voidaan soveltaa kaikkiin ajoneuvotyyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY ajoneuvojen järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/157/ETY on yksi puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi) 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (5) tarkoitetuista EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmän erillisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2007/46/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voidaan soveltaa kaikkiin ajoneuvotyyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY ajoneuvojen järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

| (3) | On suotavaa ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) vastaavissa säännöissään vahvistamat tekniset vaatimukset, jotka on liitetty Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (6), jäljempänä ‧vuoden 1958 tarkistettu sopimus‧. |
| --- | --- |

(3)

On suotavaa ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) vastaavissa säännöissään vahvistamat tekniset vaatimukset, jotka on liitetty Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (6), jäljempänä ‧vuoden 1958 tarkistettu sopimus‧.

| (4) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä IV olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(4)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä IV olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tässä direktiivissä ‧ajoneuvolla‧ tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen tarkoitettuja, korilla varustettuja tai ilman sitä olevia, vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maataloustraktoreita ja -koneita sekä moottorityökoneita poikkeuksena kiskoilla kulkevat ajoneuvot ja maatalous- ja metsätraktorit ja kaikki liikkuvat koneistot.

2 artikla

1.   Jos ajoneuvot tai pakojärjestelmät täyttävät tämän direktiivin vaatimukset, jäsenvaltiot eivät saa sallittuun melutasoon tai pakojärjestelmään liittyvistä syistä:

| a) | evätä ajoneuvotyypiltä tai pakojärjestelmätyypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää; taikka |
| --- | --- |

a)

evätä ajoneuvotyypiltä tai pakojärjestelmätyypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää; taikka

| b) | evätä ajoneuvojen rekisteröintiä, taikka kieltää myyntiä, käyttöönottoa tai käyttöä taikka pakojärjestelmien myyntiä tai käyttöönottoa. |
| --- | --- |

b)

evätä ajoneuvojen rekisteröintiä, taikka kieltää myyntiä, käyttöönottoa tai käyttöä taikka pakojärjestelmien myyntiä tai käyttöönottoa.

2.   Jos tämän direktiivin vaatimukset eivät täyty, ajoneuvo- ja pakojärjestelmätyyppiin liittyvistä syistä:

| a) | jäsenvaltiot eivät saa antaa EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypille; ja |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot eivät saa antaa EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypille; ja

| b) | jäsenvaltioiden on evättävä kansallinen tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden on evättävä kansallinen tyyppihyväksyntä.

3.   Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, varaosina käyttämistä varten jäsenvaltioiden on edelleen annettava EY-tyyppihyväksyntä direktiivin 70/157/ETY toisintojen mukaisille pakojärjestelmille, jotka edeltävät direktiivin 70/157/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 15 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission direktiivin 1999/101/EY (7) muutoksista johtuvaa toisintoa, ja sallittava niiden myynti tai käyttöönotto edellyttäen, että kyseiset pakojärjestelmät:

| a) | on tarkoitettu asennettaviksi jo käytössä oleviin ajoneuvoihin; ja |
| --- | --- |

a)

on tarkoitettu asennettaviksi jo käytössä oleviin ajoneuvoihin; ja

| b) | täyttävät ajoneuvojen ensimmäisen rekisteröinnin aikana sovelletun direktiivin vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

täyttävät ajoneuvojen ensimmäisen rekisteröinnin aikana sovelletun direktiivin vaatimukset.

3 artikla

Jäsenvaltio ei saa evätä pakojärjestelmän erilliseksi tekniseksi yksiköksi katsottavalta osalta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää sallittuun melutasoon tai pakojärjestelmään liittyvistä syistä:

| a) | jos ajoneuvo täyttää liitteen I vaatimukset melutason ja pakojärjestelmän osalta; |
| --- | --- |

a)

jos ajoneuvo täyttää liitteen I vaatimukset melutason ja pakojärjestelmän osalta;

| b) | jos pakojärjestelmän erilliseksi tekniseksi yksiköksi direktiivin 2007/46/EY 1 3 artiklan 25 alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä katsottava osa täyttää tämän direktiivin liitteen II vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

jos pakojärjestelmän erilliseksi tekniseksi yksiköksi direktiivin 2007/46/EY 1 3 artiklan 25 alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä katsottava osa täyttää tämän direktiivin liitteen II vaatimukset.

4 artikla

1.   Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille pakojärjestelmän erilliseksi tekniseksi yksiköksi direktiivin 2007/46/EY 1 3 artiklan 25 alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä katsottavaa osaa, jos se on tämän direktiivin 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä sitä tyyppiä, jolle tyyppihyväksyntä on annettu sallittuun melutasoon tai pakojärjestelmään liittyvistä syistä.

2.   Jäsenvaltioiden on kiellettävä sellaisten moottoriajoneuvojen ensimmäinen liikkeelle laskeminen, joiden melutaso tai pakojärjestelmä ei vastaa tässä direktiivissä vahvistettuja vaatimuksia.

5 artikla

Tarvittavat muutokset liitteiden I, II ja III vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen on tehtävä direktiivin 2007/46/EY 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, lukuun ottamatta liitteessä I olevassa 2.1 ja 2.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

6 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

7 artikla

Kumotaan direktiivi 70/157/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä IV olevassa A osassa mainituilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä IV olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

8 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 32.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 16.

3

(4)  Katso liitteessä IV oleva A osa.

4

(5)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

5

(6)  Julkaistu neuvoston päätöksen 97/836/EY liitteessä I (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).

6

(7)  EUVL L 334, 28.12.1999, s. 41.

7

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Liiteluettelo

| LIITE I: | Säännökset EY-tyyppihyväksyntä moottoriajoneuvotyypin melutason osalta






  Lisäys 1: | Ilmoituslomake |
| --- | --- | --- |

LIITE I:

Säännökset EY-tyyppihyväksyntä moottoriajoneuvotyypin melutason osalta

Lisäys 1:

Ilmoituslomake

| Lisäys 2: | Malli |
| --- | --- |

Lisäys 2:

Malli

Täydennys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen

LIITE II:

Hallinnolliset määräykset koskien pakojärjestelmien EY-tyyppihyväksyntää erillisinä teknisinä yksikköinä (varapakojärjestelmät)

| Lisäys 1: | Ilmoituslomake |
| --- | --- |

Lisäys 1:

Ilmoituslomake

| Lisäys 2: | Malli |
| --- | --- |

Lisäys 2:

Malli

Täydennys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen

| Lisäys 3: | EY-tyyppihyväksyntämerkin malli |
| --- | --- |

Lisäys 3:

EY-tyyppihyväksyntämerkin malli

LIITE III:

Tekniset vaatimukset

LIITE IV:

| A osa: | Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista |
| --- | --- |

A osa:

Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

| B osa: | Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiseksi |
| --- | --- |

B osa:

Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiseksi

LIITE V:

Vastaavuustaulukko

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/232 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/232

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Kapearaiteiset pyörillä varustetut maatalous- ja metsätraktorit ***I

P7_TA(2011)0211

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

2012/C 377 E/38

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0610), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0610),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0340/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0340/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0098/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0098/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 84, 17.3.2011, s. 54.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0302

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista 25 päivänä kesäkuuta 1987 annettua neuvoston direktiiviä 87/402/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Kapearaiteisiin pyörillä varustettuihin maatalous- ja metsätraktoreihin kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista 25 päivänä kesäkuuta 1987 annettua neuvoston direktiiviä 87/402/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Direktiivi 87/402/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan maatalous- ja metsätraktoreiden suunnittelua ja rakenteita koskevat tekniset vaatimukset kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden osalta. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voidaan soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- ja metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 87/402/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan maatalous- ja metsätraktoreiden suunnittelua ja rakenteita koskevat tekniset vaatimukset kuljettajan istuimen eteen kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden osalta. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voidaan soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- ja metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

| (3) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VIII olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(3)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VIII olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin 2003/37/EY 2 artiklan j alakohdassa määriteltyihin traktoreihin, joilla on seuraavat ominaisuudet:

| a) | maavara enintään 600 mm mitattuna etu- tai taka-akselin alimpien kohtien alta tasauspyörästö huomioon ottaen; |
| --- | --- |

a)

maavara enintään 600 mm mitattuna etu- tai taka-akselin alimpien kohtien alta tasauspyörästö huomioon ottaen;

| b) | sen akselin kiinteä tai säädettävä pienin raideleveys vähemmän kuin 1 150 mm, jolle on asennettu suuremmat renkaat. Akseli, jolle on asennettu leveämmät renkaat, oletetaan säädetyksi enintään 1 150 mm:n raideleveydelle. Toisen akselin raideleveys on voitava säätää siten, että kapeampien renkaiden ulkoreunat eivät ulotu kauemmas kuin toisella akselilla sijaitsevien renkaiden ulkoreunat. Siinä tapauksessa, että kummallekin akselille on asennettu samankokoiset vanteet ja renkaat, kummankin akselin kiinteän tai säädettävän raideleveyden on oltava vähemmän kuin 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

sen akselin kiinteä tai säädettävä pienin raideleveys vähemmän kuin 1 150 mm, jolle on asennettu suuremmat renkaat. Akseli, jolle on asennettu leveämmät renkaat, oletetaan säädetyksi enintään 1 150 mm:n raideleveydelle. Toisen akselin raideleveys on voitava säätää siten, että kapeampien renkaiden ulkoreunat eivät ulotu kauemmas kuin toisella akselilla sijaitsevien renkaiden ulkoreunat. Siinä tapauksessa, että kummallekin akselille on asennettu samankokoiset vanteet ja renkaat, kummankin akselin kiinteän tai säädettävän raideleveyden on oltava vähemmän kuin 1 150 mm;

| c) | yli 600 ja enintään 3 000 kilon massa, joka vastaa traktorin omamassaa direktiivin 2003/37/EY liitteen I mallissa A olevan 2.1 kohdan mukaisesti, mukaan lukien tämän direktiivin mukaisesti asennettu suojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suosittelemaa kokoa olevat renkaat. |
| --- | --- |

c)

yli 600 ja enintään 3 000 kilon massa, joka vastaa traktorin omamassaa direktiivin 2003/37/EY liitteen I mallissa A olevan 2.1 kohdan mukaisesti, mukaan lukien tämän direktiivin mukaisesti asennettu suojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suosittelemaa kokoa olevat renkaat.

2 artikla

1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava osan EY-tyyppihyväksyntä kaikille kaatumisen varalta asennetuille suojarakennetyypeille ja niiden kiinnitykselle traktoriin, jotka täyttävät liitteissä I ja II vahvistetut rakenne- ja testausvaatimukset.

2.   Osan EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jos se on tarpeen ja tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tällainen tarkastus suoritetaan ainoastaan pistokokein.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on kunkin kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnityksen osalta, jonka ne hyväksyvät 2 artiklan mukaisesti, annettava traktorin tai kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä IV esitetyn esimerkin mukainen osan EY-tyyppihyväksyntämerkki.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten merkkien käytön estämiseksi, jotka todennäköisesti aiheuttaisivat sekaannusta 2 artiklan mukaisesti osan tyyppihyväksynnän saaneiden kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden ja muiden laitteiden välillä.

4 artikla

Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita tai niiden traktoreihin kiinnitystä niiden rakenteeseen liittyvistä syistä, jos niissä on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki.

Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille sellaisia kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita, joissa on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, mutta jotka poikkeavat hyväksytystä tyypistä.

Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle toteuttamansa toimenpiteet viipymättä, ja niiden on perusteltava päätökseensä.

5 artikla

Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljennös jokaisesta kaatumisen varalta asennetun suojarakennetyypin osalta täytetystä liitteessä V olevan esimerkin mukaisesta osan EY-tyyppihyväksyntätodistuslomakkeesta, jonka perusteella ne ovat joko antaneet osan tyyppihyväksyntätodistuksen tai evänneet sen.

6 artikla

1.   Jos osan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen antanut jäsenvaltio havaitsee, että useat kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ja niiden kiinnitykset traktoreihin, joissa on sama osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.

Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat, kun kyseessä on vakava ja toistuva poikkeavuus, johtaa osan EY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen.

Mainittujen viranomaisten on toteutettava samanlaiset toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat tällaisesta tapauksesta.

2.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoitettava toisilleen osan EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja tämän toimenpiteen perusteista.

7 artikla

Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat kaatumisen varalta asennetuille suojarakenteille ja niiden traktoreihin kiinnityksille annetun osan EY-tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista, taikka niiden markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti.

Tällaisesta päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.

8 artikla

1.   Traktoreiden osalta, jotka täyttävät tässä direktiivissä vahvistetiut vaatimukset. Jäsenvaltiot eivät saa:

| a) | evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää; |
| --- | --- |

a)

evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää;

| b) | kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa. |
| --- | --- |

b)

kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa.

2.   Jäsenvaltiot saavat evätä traktorityypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän, jos kyseinen traktorityyppi ei täytä tässä direktiivissä vahvistettuja vaatimuksia syistä.

9 artikla

1.   Jäsenvaltio ei saa evätä traktoreiden rekisteröintiä taikka kieltää traktoreiden myyntiä tai käyttöä kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseen tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos näissä on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä VI vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin perussopimusta noudattaen asettaa rajoituksia 1 artiklassa tarkoitettujen traktoreiden käytölle tietyillä alueilla, jos turvallisuus tiettyjen maastojen tai satojen erityisluonteen vuoksi niin vaatii. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näistä rajoituksista ennen niiden soveltamista ja esitettävä näiden rajoitusten perusteet.

2.   Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää perussopimusta noudattaen vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina työntekijöiden suojelemisen varmistamiseksi heidän käyttäessään 1 artiklassa tarkoitettuja traktoreita, edellyttäen, ettei tämä merkitse suojarakenteiden muuttamista tämän direktiivin osalta.

10 artikla

1.   Kaikki 1 artiklassa tarkoitetut traktorit on EY-tyyppihyväksynnän yhteydessä varustettava suojarakenteella kaatumisen varalta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rakenteen, lukuun ottamatta traktorin takaosaan asennettua suojarakennetta, on oltava tämän direktiivin liitteissä I ja II taikka Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/57/EY (6) tai 2009/75/EY (7) liitteissä I–IV vahvistettujen vaatimusten mukainen.

11 artikla

Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden I–VII vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi annetaan direktiivin 2003/37/EY 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

12 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

13 artikla

Kumotaan direktiivi 87/402/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä VIII mainituilla säädöksillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä VIII olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä IX olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

14 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

15 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 84, 17.3.2011, s. 54.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 220, 8.8.1987, s. 1.

3

(4)  Katso liitteessä VIII oleva A osa.

4

(5)  EUVL L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

(6)  EUVL L 261, 3.10.2009, s. 1.

6

(7)  EUVL L 261, 3.10.2009, s. 40.

7

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/237

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteet ***I

P7_TA(2011)0212

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä (kodifikaatio) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

2012/C 377 E/39

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0717), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0717),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0404/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0404/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0090/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 74.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0348

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 86/415/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 86/415/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Direktiivi 86/415/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan hallintalaitteiden asentamista, sijaintia, toimintaa ja merkitsemistä koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- ja metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 86/415/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan hallintalaitteiden asentamista, sijaintia, toimintaa ja merkitsemistä koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- ja metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

| (3) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VI olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(3)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VI olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

1.   ‧Maatalous- tai metsätraktoreilla‧ tarkoitetaan pyörillä tai telaketjuilla varustettuja moottoriajoneuvoja, joissa on vähintään kaksi akselia, joiden tärkein ominaisuus on niiden vetävä voima, ja jotka on erityisesti suunniteltu hinaamaan, työntämään, kuljettamaan tai käyttämään tiettyjä työvälineitä, koneita tai perävaunuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi maataloudessa tai metsänhoidossa. Ne voidaan varustaa kuljettamaan kuormaa ja matkustajia.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan vain 1 kohdassa määriteltyihin, ilmarenkailla varustettuihin traktoreihin, jotka on suunniteltu niin, että niiden suurin nopeus on 6–40 km/h.

2 artikla

Jäsenvaltio ei saa evätä traktorilta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää taikka evätä sen rekisteröintiä tai kieltää sen myyntiä, käyttöönottoa tai käyttöä hallintalaitteiden asennukseen, sijaintiin, toimintaan tai merkitsemiseen liittyvistä syistä, jos ne täyttävät liitteissä I–IV vahvistetut vaatimukset.

3 artikla

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää perussopimusta noudattaen vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina työntekijöiden suojelemisen varmistamiseksi kyseisiä traktoreita käytettäessä, edellyttäen, ettei tämä merkitse traktoreiden muuttamista tavalla, jota ei ole eritelty tässä direktiivissä.

4 artikla

Tarvittavat muutokset liitteiden I–V mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 2003/37/EY 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

6 artikla

Kumotaan direktiivi 86/415/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä VI olevassa A osassa mainituilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä VI olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

7 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty [...]

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, p. 74.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 240, 26.8.1986, s. 1.

3

(4)  Katso liitteessä VI oleva A osa.

4

(5)  EUVL L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/239 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/239

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteet ***I

P7_TA(2011)0213

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

2012/C 377 E/40

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0729), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0729),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0421/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0421/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0092/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0092/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 75.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0349

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteista (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä huhtikuuta 1976 annettua neuvoston direktiiviä 76/432/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden jarrulaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä huhtikuuta 1976 annettua neuvoston direktiiviä 76/432/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Direktiivi 76/432/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan jarrulaitteita koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- tai metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 76/432/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan jarrulaitteita koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- tai metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

| (3) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VI olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(3)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VI olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

1.   ’Maatalous- ja metsätraktorilla’ tarkoitetaan pyörillä tai telaketjuilla varustettua moottoriajoneuvoa, jossa on vähintään kaksi akselia, jonka tärkein ominaisuus on sen vetävä voima, ja joka on suunniteltu erityisesti hinaamaan, työntämään, kuljettamaan tai käyttämään tiettyjä työvälineitä, koneita tai perävaunuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi maataloudessa tai metsänhoidossa. Se voidaan varustaa kuljettamaan kuormaa ja matkustajia.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan ainoastaan 1 kohdassa määriteltyihin traktoreihin, joissa on ilmarenkaat ja jotka on suunniteltu niin, että niiden suurin nopeus on 40 km/h.

2 artikla

1.   Jäsenvaltio ei saa tässä direktiivissä vahvistettujen vaatimusten mukaisten traktorien osalta niiden jarrulaitteisiin liittyvistä syistä:

| a) | evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää; tai |
| --- | --- |

a)

evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää; tai

| b) | evätä traktoreiden rekisteröintiä tai kieltää niiden myyntiä tai käyttöönottoa. |
| --- | --- |

b)

evätä traktoreiden rekisteröintiä tai kieltää niiden myyntiä tai käyttöönottoa.

2.   Jäsenvaltio saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän traktorityypin osalta sen jarrulaitteisiin liittyvistä syistä, jos tässä direktiivissä vahvistettuja vaatimuksia ei noudateta.

3 artikla

Jäsenvaltio ei saa kieltää traktoreiden käyttöä niiden jarrulaitteisiin liittyvistä syistä, jos kyseisiin traktoreihin on asennettu liitteissä I–IV eritellyt laitteet ja jos kyseiset laitteet täyttävät niissä vahvistetut vaatimukset.

4 artikla

Traktorin EY- tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sille ilmoitetaan liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa tarkoitetun osan tai ominaisuuden muutoksista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä, olisiko muutetulle traktorityypille suoritettava uusia testejä ja laadittava uusi seloste. Jos näissä testeissä ilmenee, ettei tämän direktiivin vaatimuksia noudateta, muutosta ei hyväksytä.

5 artikla

Tarvittavat muutokset liitteiden I–V vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 2003/37/EY 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

6 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

7 artikla

Kumotaan direktiivi 76/432/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä VI olevassa A osassa mainituilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä VI olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

8 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan [...].

9 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 75.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 122, 8.5.1976, s. 1.

3

(4)  Katso liitteessä VI oleva A osa.

4

(5)  EUVL L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/242 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/242

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustila, pääsy ohjauspaikalle sekä ovet ja ikkunat ***I

P7_TA(2011)0214

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilasta, pääsystä ohjauspaikalle sekä ovista ja ikkunoista (kodifikaatio) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

2012/C 377 E/41

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0746), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0746),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0428/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0428/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0096/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 76.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0358

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilasta, pääsystä ohjauspaikalle sekä ovista ja ikkunoista (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilaa, pääsyä ohjauspaikalle sekä ovia ja ikkunoita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 24 päivänä kesäkuuta 1980 annettua neuvoston direktiiviä 80/720/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilaa, pääsyä ohjauspaikalle sekä ovia ja ikkunoita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 24 päivänä kesäkuuta 1980 annettua neuvoston direktiiviä 80/720/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Direktiivi 80/720/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä ja siinä vahvistetaan maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilan, ohjauspaikalle pääsyn sekä ovien ja ikkunoiden suunnittelua ja rakennetta koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi maatalous- tai metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia direktiivin 2003/37/EY säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 80/720/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä ja siinä vahvistetaan maatalous- ja metsätraktoreiden ohjaustilan, ohjauspaikalle pääsyn sekä ovien ja ikkunoiden suunnittelua ja rakennetta koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi maatalous- tai metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia direktiivin 2003/37/EY säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

| (3) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä III olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(3)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä III olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan ‧traktorilla‧ direktiivin 2003/37/EY 2 artiklan j alakohdassa määriteltyä traktoria.

Tässä direktiivissä sovelletaan direktiivin 2003/37/EY liitteessä II määriteltyjä traktoriluokkia.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin 2003/37/EY liitteessä II määriteltyihin T1-, T3- ja T4-luokan traktoreihin.

Tätä direktiiviä ei sovelleta sellaisiin T4.3-luokan traktoreihin, joissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/144/EY (6) liitteessä II määritetty kuljettajan istuimen mittapiste, on kauempana kuin 100 mm traktorin pituussuuntaisesta keskitasosta.

2 artikla

1.   Jäsenvaltiot eivät saa liitteen I vaatimusten mukaisten traktoreiden osalta evätä EY-tyyppihyväksyntää, kansallista tyyppihyväksyntää tai rekisteröintiä taikka kieltää myyntiä, käyttöönottoa tai käyttöä syistä, jotka liittyvät:

| a) | ohjaustilaan; |
| --- | --- |

a)

ohjaustilaan;

| b) | pääsyyn ohjauspaikalle (sisään- ja ulospääsytiet); |
| --- | --- |

b)

pääsyyn ohjauspaikalle (sisään- ja ulospääsytiet);

| c) | oviin ja ikkunoihin. |
| --- | --- |

c)

oviin ja ikkunoihin.

2.   Jäsenvaltiot saavat evätä kansallisen tyyppihyväksynnän traktorityypiltä, jonka ohjaustila, pääsy ohjauspaikalle, ovet ja ikkunat eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaisia.

3 artikla

Tarvittavat muutokset liitteen I vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 2003/37/EY 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.

5 artikla

Kumotaan direktiivi 80/720/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä III olevassa A osassa mainituilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä III olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä IV olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

6 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ... ssa/ssä ... päivänä ... kuuta ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 76.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 194, 28.7.1980, s. 1.

3

(4)  Katso liitteessä III oleva A osa.

4

(5)  EUVL L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

(6)  EUVL L 27, 30.1.2010, s. 33.

6

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/245 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/245

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ***I

P7_TA(2011)0215

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

2012/C 377 E/42

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifikaatio)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0510), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0510),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0290/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 8. joulukuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0101/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0101/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 33.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0264

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista 26 päivänä toukokuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 86/298/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista 26 päivänä toukokuuta 1986 annettua neuvoston direktiiviä 86/298/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Direktiivi 86/298/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja direktiivissä 86/298/ETY vahvistetaan maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- ja metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 86/298/ETY on yksi neuvoston direktiivissä 74/150/ETY, sellaisena kuin se on korvattuna maatalous- tai metsätraktoreiden, niiden perävaunujen ja vedettävien vaihdettavissa olevien koneiden ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä sekä direktiivin 74/150/ETY kumoamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetulla direktiivillä 2003/37/EY (5), säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja direktiivissä 86/298/ETY vahvistetaan maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita koskevat tekniset vaatimukset. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2003/37/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2003/37/EY maatalous- ja metsätraktoreita, niiden perävaunuja ja vedettäviä vaihdettavissa olevia koneita ja näihin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

| (3) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VII olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(3)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VII olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tätä direktiiviä sovelletaan direktiivin 2003/37/EY 2 artiklan j alakohdassa määriteltyihin traktoreihin, joilla on seuraavat ominaisuudet:

| a) | maavara enintään 600 mm mitattuna etu- tai taka-akselin alimpien kohtien alta tasauspyörästö huomioon ottaen; |
| --- | --- |

a)

maavara enintään 600 mm mitattuna etu- tai taka-akselin alimpien kohtien alta tasauspyörästö huomioon ottaen;

| b) | niiden akseleiden, joihin on asennettu leveimmät renkaat, kiinteä tai säädettävä pienin raideleveys vähemmän kuin 1 150 mm; koska sen akselin, jolle on asennettu leveimmät renkaat, oletetaan olevan säädetty suurimmalle 1 150 mm:n raideleveydelle, toista akselia on voitava säätää siten, että kapeimpien renkaiden ulkoreunat eivät ulotu kauemmas kuin sillä akselilla olevien renkaiden ulkoreunat, jolla on leveimmät renkaat; kun kumpikin akseli on varustettu samankokoisilla pyörillä ja renkailla, kummankin akselin kiinteän tai säädettävän raideleveyden on oltava vähemmän kuin 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

niiden akseleiden, joihin on asennettu leveimmät renkaat, kiinteä tai säädettävä pienin raideleveys vähemmän kuin 1 150 mm; koska sen akselin, jolle on asennettu leveimmät renkaat, oletetaan olevan säädetty suurimmalle 1 150 mm:n raideleveydelle, toista akselia on voitava säätää siten, että kapeimpien renkaiden ulkoreunat eivät ulotu kauemmas kuin sillä akselilla olevien renkaiden ulkoreunat, jolla on leveimmät renkaat; kun kumpikin akseli on varustettu samankokoisilla pyörillä ja renkailla, kummankin akselin kiinteän tai säädettävän raideleveyden on oltava vähemmän kuin 1 150 mm;

| c) | yli 600 kg:n massa, joka vastaa traktorin omamassaa, kuten direktiivin 2003/37/EY liitteessä I olevassa A mallin 2.1 kohdassa määritellään, mukaan lukien tätä direktiiviä noudattaen asennettu suojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suosittelemaa kokoa olevat renkaat. |
| --- | --- |

c)

yli 600 kg:n massa, joka vastaa traktorin omamassaa, kuten direktiivin 2003/37/EY liitteessä I olevassa A mallin 2.1 kohdassa määritellään, mukaan lukien tätä direktiiviä noudattaen asennettu suojarakenne kaatumisen varalta ja suurinta valmistajan suosittelemaa kokoa olevat renkaat.

2 artikla

1.   Jäsenvaltion on annettava osan EY-tyyppihyväksyntä kaikille kaatumisen varalta asennetuille suojarakennetyypeille ja niiden kiinnitykselle traktoriin, jotka täyttävät liitteissä I ja II vahvistetut rakenne- ja testausvaatimukset.

2.   Osan EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jos se on tarpeen ja tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa sen valvomiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tämä tarkastus suoritetaan pistokokein.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on kunkin kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen ja sen traktoriin kiinnityksen osalta, jonka ne hyväksyvät 2 artiklan mukaisesti, annettava traktorin tai kaatumisen varalta asennetun suojarakenteen valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä III olevan esimerkin mukainen osan EY-tyyppihyväksyntämerkki.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 2 artiklan mukaisesti osan tyyppihyväksynnän saaneiden kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden ja muiden laitteiden välillä.

4 artikla

Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita tai niiden kiinnitystä traktoreihin, joihin ne on tarkoitettu, niiden rakenteeseen liittyvistä syistä, jos niissä on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki.

Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita, joissa on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä.

Kyseisen valtion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä.

5 artikla

Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljennös EY-tyyppihyväksyntätodistuksista, joiden malli on liitteessä IV ja jotka on täytetty kaikkien sellaisten suojarakennetyyppien osalta, jotka ne hyväksyvät tai kieltäytyvät hyväksymästä.

6 artikla

1.   Jos osan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen antanut jäsenvaltio toteaa, että useat kaatumisen varalta asennetut suojarakenteet ja niiden kiinnitykset traktoreihin, joissa on sama osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, eivät ole sen hyväksymän tyypin mukaisia, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.

Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka saattavat tarvittaessa, kun kyseessä on vakava ja toistuva poikkeavuus, johtaa osan EY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen.

Kyseisten viranomaisten on toteutettava samanlaiset toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, ettei traktori ole hyväksytyn tyypin mukainen.

2.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoitettava toisilleen osan EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta sekä tämän toimenpiteen syistä.

7 artikla

Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat kaatumisen varalta asennettujen suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnitysten osan EY-tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista, tai niiden markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti.

Tällaisista päätöksistä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.

8 artikla

1.   Traktoreiden osalta, jotka täyttävät tässä direktiivissä vahvistetiut vaatimukset. Jäsenvaltiot eivät saa:

| a) | evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää; |
| --- | --- |

a)

evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää;

| b) | kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa. |
| --- | --- |

b)

kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa.

2.   Jäsenvaltiot saavat evätä traktorityypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän, jos kyseinen traktorityyppi ei täytä tässä direktiivissä vahvistettuja vaatimuksia syistä.

9 artikla

Jäsenvaltio ei saa evätä tai kieltää traktoreiden rekisteröintiä tai myyntiä, taikka käyttöä kaatumisen varalta asennettuun suojarakenteeseen tai sen traktoriin kiinnitykseen liittyvistä syistä, jos niillä on osan EY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos liitteessä V esitetyt vaatimukset täyttyvät.

10 artikla

Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää perussopimusta noudattaen vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina työntekijöiden suojelemisen varmistamiseksi heidän käyttäessään kyseisiä traktoreita, edellyttäen, ettei tämä merkitse suojarakenteiden muuttamista tämän direktiivin eritelmien osalta.

11 artikla

1.   Kaikki 1 artiklassa tarkoitetut traktorit on EY-tyyppihyväksynnän yhteydessä varustettava suojarakenteella kaatumisen varalta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rakenteen on oltava tämän direktiivin liitteissä I ja II taikka Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/57/EY (6) tai 2009/75/EY (7) liitteissä I-IV lueteltujen vaatimusten mukainen, kun suojarakenteessa ei ole kahta kuljettajan istuimen eteen pystytettyä pilaria.

12 artikla

Tarvittavat muutokset liitteiden I—VI mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 2003/37/EY 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

13 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

14 artikla

Kumotaan direktiivi 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä VII olevassa A osassa mainituilla säädöksillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä VII olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VIII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

15 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

16 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 33.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 186, 8.7.1986, s. 26.

3

(4)  Katso liitteessä VII oleva A osa.

4

(5)  EUVL L 171, 9.7.2003, s. 1.

5

(6)  EUVL L 261, 3.10.2009, s. 1.

6

(7)  EUVL L 261, 3.10.2009, s. 40.

7

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011LUETTELO LIITTEISTÄ

| LIITE I | Edellytykset osan EY-tyyppihyväksynnälle |
| --- | --- |
| LIITE II | Tekniset vaatimukset |
| LIITE III | Merkit |
| LIITE IV | Osan EY-tyyppihyväksyntätodistuslomakkeen malli |
| LIITE V | Edellytykset EY-tyyppihyväksynnälle |
| LIITE VI | Traktorityypin EY-tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen malli suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnityksen lujuuden osalta |
| LIITE VII | A osa: | Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista |

LIITE I

Edellytykset osan EY-tyyppihyväksynnälle

LIITE II

Tekniset vaatimukset

LIITE III

Merkit

LIITE IV

Osan EY-tyyppihyväksyntätodistuslomakkeen malli

LIITE V

Edellytykset EY-tyyppihyväksynnälle

LIITE VI

Traktorityypin EY-tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen malli suojarakenteiden ja niiden traktoreihin kiinnityksen lujuuden osalta

LIITE VII

A osa:

Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

| B osa: | Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiselle |
| --- | --- |

B osa:

Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiselle

LIITE VIII

Vastaavuustaulukko

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/250

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Valmistettuun tupakkaan sovellettava valmistevero *

P7_TA(2011)0216

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu teksti) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

2012/C 377 E/43

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2007)0587) ja muutetun ehdotuksen (KOM(2010)0641), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2007)0587) ja muutetun ehdotuksen (KOM(2010)0641),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2008 vahvistamansa kannan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2008 vahvistamansa kannan (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0403/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0403/2010),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0100/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0100/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 184 E, 6.8.2009, s. 119.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/251 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/251

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvot ja tekniset eritelmät *

P7_TA(2011)0217

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä (kodifikaatio) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

2012/C 377 E/44

(Kuuleminen – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0691), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0691),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0034/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0034/2011),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0102/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0102/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/252 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/252

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Tekstiilien nimitykset ja niitä vastaavat tekstiilituotteiden merkinnät ***II

P7_TA(2011)0218

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistetusta neuvoston kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi tekstiilikuitujen nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden kuitukoostumuksen selosteista ja merkinnöistä sekä neuvoston direktiivin 73/44/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/73/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/121/EY kumoamisesta (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

2012/C 377 E/45

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (13807/4/2010 – C7-0017/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (13807/4/2010 – C7-0017/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. joulukuuta 2009 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. joulukuuta 2009 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0031), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0031),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 20. huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisen käsittelyn kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 20. huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisen käsittelyn kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 66 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0086/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0086/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 255, 22.9.2010, s. 37.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 18.5.2010, P7_TA(2010)0168.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC2-COD(2009)0006

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi tekstiilikuitujen nimityksistä ja niitä vastaavista tekstiilituotteiden kuitukoostumuksen selosteista ja merkinnöistä sekä neuvoston direktiivin 73/44/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 96/73/EY ja 2008/121/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1007/2011.)

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tietoisia, että kuluttajille on tärkeää tarjota oikeaa tietoa etenkin silloin kun tuotteisiin liitetään alkuperämerkintä, jotta kuluttajia suojellaan vilpillisiltä, virheellisiltä tai harhaanjohtavilta väitteiltä. Uusien teknologioiden, kuten elektronisten merkintöjen ja radiotaajuustunnistuksen, käyttö voi olla käyttökelpoinen keino tarjota näitä tietoja samalla kun pysytään teknisen kehityksen tahdissa. Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota asetuksen 24 artiklan mukaista kertomusta laatiessaan tarkastelemaan niiden vaikutusta mahdollisiin uusiin merkintävaatimuksiin ja mahdollisuutta parantaa tekstiilituotteiden jäljitettävyyttä.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/253

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Poikkeukselliset kaupan toimenpiteet Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille ***I

P7_TA(2011)0219

Euroopan parlamentin tarkistukset 11. toukokuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) (1)

2012/C 377 E/46

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 12 |
| Ehdotus asetukseksi – muutossäädös


  Johdanto-osan 7 a kappale (uusi) |
| | (7 a) | Jotta voidaan antaa tämän asetuksen soveltamiseen tarvittavat säännökset, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti "baby beef" -tuotteita koskevan tariffikiintiön täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, yhdistetyn nimikkeistön koodien ja Taric-alanimikkeiden muutoksista johtuvista tarpeellisista muutoksista ja teknisistä mukautuksista sekä unionin ja tässä asetuksessa tarkoitettujen maiden ja alueiden välillä tehtävistä muista sopimuksista johtuvista tarvittavista mukautuksista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, ajoissa ja asianmukaisesti. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

(7 a)

Jotta voidaan antaa tämän asetuksen soveltamiseen tarvittavat säännökset, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti "baby beef" -tuotteita koskevan tariffikiintiön täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, yhdistetyn nimikkeistön koodien ja Taric-alanimikkeiden muutoksista johtuvista tarpeellisista muutoksista ja teknisistä mukautuksista sekä unionin ja tässä asetuksessa tarkoitettujen maiden ja alueiden välillä tehtävistä muista sopimuksista johtuvista tarvittavista mukautuksista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, ajoissa ja asianmukaisesti.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 7 b kappale (uusi)

| (7 b) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano annettaessa aitoustodistuksia, joista ilmenee, että tavarat ovat kyseisen maan tai alueen alkuperää ja vastaavat tämän asetuksen määritelmää, ja yhdenmukaiset edellytykset tässä asetuksessa säädetyn koko menettelyn tai sen osan soveltamisen keskeyttämiselle toistaiseksi, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) mukaisesti. Neuvoa-antavaa menettelyä olisi sovellettava täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen sellaisten aitoustodistusten antamisesta, joista ilmenee, että tavarat ovat kyseisen maan tai alueen alkuperää ja vastaavat tämän asetuksen määritelmää, ottaen huomioon näiden toimenpiteiden vaikutukset sekä täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, joilla keskeytetään kolmeksi kuukaudeksi tässä asetuksessa säädetyn koko menettelyn tai sen osan soveltaminen. |
| --- | --- |

(7 b)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano annettaessa aitoustodistuksia, joista ilmenee, että tavarat ovat kyseisen maan tai alueen alkuperää ja vastaavat tämän asetuksen määritelmää, ja yhdenmukaiset edellytykset tässä asetuksessa säädetyn koko menettelyn tai sen osan soveltamisen keskeyttämiselle toistaiseksi, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) mukaisesti. Neuvoa-antavaa menettelyä olisi sovellettava täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen sellaisten aitoustodistusten antamisesta, joista ilmenee, että tavarat ovat kyseisen maan tai alueen alkuperää ja vastaavat tämän asetuksen määritelmää, ottaen huomioon näiden toimenpiteiden vaikutukset sekä täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, joilla keskeytetään kolmeksi kuukaudeksi tässä asetuksessa säädetyn koko menettelyn tai sen osan soveltaminen.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 2 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

2 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| (2 a) | Korvataan 2 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:



  "Jos 1 tai 2 kohtaa ei noudateta, komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä keskeyttää koko tämän asetuksen tai sen osan soveltamisen kyseisiin maihin ja alueisiin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen." |
| --- | --- |

(2 a)

Korvataan 2 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

"Jos 1 tai 2 kohtaa ei noudateta, komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä keskeyttää koko tämän asetuksen tai sen osan soveltamisen kyseisiin maihin ja alueisiin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen."

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1215/2009

3 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

Tähän kiintiöön kuuluvaa tuontia koskeviin pyyntöihin on liitettävä viejäalueen toimivaltaisten viranomaisten antama aitoustodistus, josta ilmenee, että tavarat ovat kyseisen alueen alkuperää ja vastaavat tämän asetuksen liitteen II määritelmää. Komissio laatii tämän todistuksen
  maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti
  .

Tähän kiintiöön kuuluvaa tuontia koskeviin pyyntöihin on liitettävä viejäalueen toimivaltaisten viranomaisten antama aitoustodistus, josta ilmenee, että tavarat ovat kyseisen alueen alkuperää ja vastaavat tämän asetuksen liitteen II määritelmää. Komissio laatii tämän todistuksen
  täytäntöönpanosäädöksillä
  .
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 4 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

3 artikla – 4 kohta

| (4 a) | Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:



  "4.   Sen estämättä, mitä tämän asetuksen muissa säännöksissä ja erityisesti 10 artiklassa säädetään, komissio voi maatalous- ja kalastustuotteiden markkinoiden erityisen herkkyyden huomioon ottaen hyväksyä tarvittavia toimenpiteitä täytäntöönpanosäädöksillä, jos maatalous- ja kalastustuotteiden tuonti aiheuttaa vakavia häiriöitä unionin markkinoille ja niiden sääntelymekanismeille. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen." |
| --- | --- |

(4 a)

Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:

"4.   Sen estämättä, mitä tämän asetuksen muissa säännöksissä ja erityisesti 10 artiklassa säädetään, komissio voi maatalous- ja kalastustuotteiden markkinoiden erityisen herkkyyden huomioon ottaen hyväksyä tarvittavia toimenpiteitä täytäntöönpanosäädöksillä, jos maatalous- ja kalastustuotteiden tuonti aiheuttaa vakavia häiriöitä unionin markkinoille ja niiden sääntelymekanismeille. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen."

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 kohta

Asetus (EY) N:o 1215/2009

4 artikla

| (5) | Korvataan 4 artikla seuraavasti:



  "4 artikla


  "Baby beef" -tariffikiintiön täytäntöönpano



  Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt "baby beef" -tuotteita koskevan tariffikiintiön täytäntöönpanosta maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen." |
| --- | --- |

(5)

Korvataan 4 artikla seuraavasti:

"4 artikla

"Baby beef" -tariffikiintiön täytäntöönpano

Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt "baby beef" -tuotteita koskevan tariffikiintiön täytäntöönpanosta maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen."

Poistetaan.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

7 artikla

| (5 a) | Korvataan 7 artikla seuraavasti:



  "7 artikla

  Toimivallan siirtäminen



  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 7 a artiklan mukaisesti seuraavilla aloilla:









  a) | yhdistetyn nimikkeistön koodien ja Taric-alanimikkeiden muutoksista johtuvat tarpeelliset muutokset ja tekniset mukautukset, |
| --- | --- | --- |

(5 a)

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

"7 artikla

Toimivallan siirtäminen

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 7 a artiklan mukaisesti seuraavilla aloilla:

a)

yhdistetyn nimikkeistön koodien ja Taric-alanimikkeiden muutoksista johtuvat tarpeelliset muutokset ja tekniset mukautukset,

| b) | unionin ja 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden välillä tehtävistä muista sopimuksista johtuvat tarvittavat mukautukset, |
| --- | --- |

b)

unionin ja 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden välillä tehtävistä muista sopimuksista johtuvat tarvittavat mukautukset,

| c) | yksityiskohtaiset säännöt "baby beef" -tuotteita koskevan tariffikiintiön täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset säännöt "baby beef" -tuotteita koskevan tariffikiintiön täytäntöönpanosta.

Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 7 b artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa."

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 b kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

7 a artikla (uusi)

| (5 b) | Lisätään artikla seuraavasti:



  "7 a artikla


  Siirretyn säädösvallan käyttäminen



  1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.




  2.
     
  Siirretään 7 a artiklassa tarkoitettu valta komissiolle 31 päivään joulukuuta 2015 saakka. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kauden päättymistä.




  3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.




  4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.




  5.
     
  Edellä olevan 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella." |
| --- | --- |

(5 b)

Lisätään artikla seuraavasti:

"7 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.
     
  Siirretään 7 a artiklassa tarkoitettu valta komissiolle 31 päivään joulukuuta 2015 saakka. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kauden päättymistä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.
     
  Edellä olevan 7 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella."

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 c kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

7 b artikla (uusi)

| (5 c) | Lisätään artikla seuraavasti:



  "7 b artikla


  Kiireellinen menettely



  1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.




  2.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 7 a artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi." |
| --- | --- |

(5 c)

Lisätään artikla seuraavasti:

"7 b artikla

Kiireellinen menettely

1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 7 a artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi."

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 d kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

8 artikla

| (5 d) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:



  "8 artikla


  Komiteamenettely


  1.   Komissiota avustaa Länsi-Balkanin täytäntöönpanokomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.



  2.   
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.



  3.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklassa säädettyä menettelyä." |
| --- | --- |

(5 d)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

"8 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa Länsi-Balkanin täytäntöönpanokomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

3.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklassa säädettyä menettelyä."

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 5 e kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

10 artikla – 1 kohta

| (5 e) | Muutetaan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:










  (a) | korvataan a alakohta seuraavasti:









  "a) | ilmoittanut asiasta Länsi-Balkanin täytäntöönpanokomitealle;" |
| --- | --- | --- | --- |

(5 e)

Muutetaan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

(a)

korvataan a alakohta seuraavasti:

"a)

ilmoittanut asiasta Länsi-Balkanin täytäntöönpanokomitealle;"

| (b) | lisätään alakohta seuraavasti:




  "Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet hyväksytään täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen." |
| --- | --- |

(b)

lisätään alakohta seuraavasti:

"Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet hyväksytään täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen."

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0243/2010).

(2)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

---

| 7.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 377/258 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 377/258

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011Radiotaajuuspolitiikka ***I

P7_TA(2011)0220

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. toukokuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

2012/C 377 E/47

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0471),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0270/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0270/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0151/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0151/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 53.

---

Keskiviikko 11. toukokuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0252

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2011/EU antamiseksi ensimmäisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) (3) 8 a artiklan 3 kohdassa säädetään, että komissio voi antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säädösehdotuksia sellaisten monivuotisten radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien perustamiseksi, joissa vahvistetaan poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käytön strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten sähköisen viestinnän verkkoihin ja palveluihin sovellettavien direktiivien mukaisesti. Näiden poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden olisi liityttävä sisämarkkinoiden luomisen ja toiminnan edellyttämien taajuuksien saatavuuteen ja tehokkaaseen käyttöön.
  Radiotaajuuspoliittisella ohjelmalla tuetaan Eurooppa 2020 -strategiassa ja Euroopan digitaalistrategiassa määritettyjä tavoitteita ja keskeisiä toimenpiteitä, ja ohjelma on yksi sisämarkkinoiden toimenpidepakettiin sisältyvästä 50 ensisijaisesta toimesta.
  Tällä päätöksellä ei rajoiteta olemassa olevan unionin oikeuden ja erityisesti
  radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  1999/5/EY

   (4)

  ,
  sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä (käyttöoikeusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (5), sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2002/20/EY (6)

  , direktiivin
  2002/21/EY
  ja direktiivien 2002/21/EY, 2002/19/EY ja 2002/20/EY muuttamisesta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/140/EY (7)

  sekä
  Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston
  päätöksen N:o 676/2002/EY (8) soveltamista. Sillä ei myöskään rajoiteta kansallisella tasolla unionin oikeuden mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaalialan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin, eikä jäsenvaltioiden oikeutta järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten. [tark. 1] |
| --- | --- |

(1)

Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) (3) 8 a artiklan 3 kohdassa säädetään, että komissio voi antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säädösehdotuksia sellaisten monivuotisten radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien perustamiseksi, joissa vahvistetaan poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käytön strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten sähköisen viestinnän verkkoihin ja palveluihin sovellettavien direktiivien mukaisesti. Näiden poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden olisi liityttävä sisämarkkinoiden luomisen ja toiminnan edellyttämien taajuuksien saatavuuteen ja tehokkaaseen käyttöön.
  Radiotaajuuspoliittisella ohjelmalla tuetaan Eurooppa 2020 -strategiassa ja Euroopan digitaalistrategiassa määritettyjä tavoitteita ja keskeisiä toimenpiteitä, ja ohjelma on yksi sisämarkkinoiden toimenpidepakettiin sisältyvästä 50 ensisijaisesta toimesta.
  Tällä päätöksellä ei rajoiteta olemassa olevan unionin oikeuden ja erityisesti
  radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  1999/5/EY

   (4)

  ,
  sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä (käyttöoikeusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (5), sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2002/20/EY (6)

  , direktiivin
  2002/21/EY
  ja direktiivien 2002/21/EY, 2002/19/EY ja 2002/20/EY muuttamisesta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/140/EY (7)

  sekä
  Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston
  päätöksen N:o 676/2002/EY (8) soveltamista. Sillä ei myöskään rajoiteta kansallisella tasolla unionin oikeuden mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaalialan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin, eikä jäsenvaltioiden oikeutta järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten. [tark. 1]

| (2) | Taajuudet ovat olennaisen tärkeä
  julkinen
  resurssi keskeisille toimialoille ja palveluille, joita ovat esimerkiksi matkaviestintä, langaton laajakaistaviestintä ja satelliittiviestintä, televisio- ja radiolähetystoiminta, liikenne, radiopaikannus sekä erilaiset sovellukset, kuten hälytysjärjestelmät, kaukosäätimet, kuulolaitteet, mikrofonit ja lääketieteelliset laitteistot. Taajuuksia tarvitaan julkisiin palveluihin, kuten yleiseen turvallisuuteen liittyviin palveluihin, väestönsuojelu mukaan luettuna, sekä tieteelliseen toimintaan, kuten meteorologiaan, kaukokartoitukseen, radioastronomiaan ja avaruustutkimukseen.
  Taajuuksien tehokas käyttö myötävaikuttaa myös sähköisen viestinnän saattamiseen kaikkien, erityisesti harvaanasutuille tai syrjäisille alueille kuten maaseutualueille tai saarille sijoittautuneiden kansalaisten ja yritysten, ulottuville.
  Taajuuksien sääntely vaikuttaa näin ollen talouteen, turvallisuuteen, terveyteen, yleiseen etuun, kulttuuriin, tieteeseen, sosiaalisiin olosuhteisiin, ympäristöön ja teknisiin näkökohtiin. [tark. 2] |
| --- | --- |

(2)

Taajuudet ovat olennaisen tärkeä
  julkinen
  resurssi keskeisille toimialoille ja palveluille, joita ovat esimerkiksi matkaviestintä, langaton laajakaistaviestintä ja satelliittiviestintä, televisio- ja radiolähetystoiminta, liikenne, radiopaikannus sekä erilaiset sovellukset, kuten hälytysjärjestelmät, kaukosäätimet, kuulolaitteet, mikrofonit ja lääketieteelliset laitteistot. Taajuuksia tarvitaan julkisiin palveluihin, kuten yleiseen turvallisuuteen liittyviin palveluihin, väestönsuojelu mukaan luettuna, sekä tieteelliseen toimintaan, kuten meteorologiaan, kaukokartoitukseen, radioastronomiaan ja avaruustutkimukseen.
  Taajuuksien tehokas käyttö myötävaikuttaa myös sähköisen viestinnän saattamiseen kaikkien, erityisesti harvaanasutuille tai syrjäisille alueille kuten maaseutualueille tai saarille sijoittautuneiden kansalaisten ja yritysten, ulottuville.
  Taajuuksien sääntely vaikuttaa näin ollen talouteen, turvallisuuteen, terveyteen, yleiseen etuun, kulttuuriin, tieteeseen, sosiaalisiin olosuhteisiin, ympäristöön ja teknisiin näkökohtiin. [tark. 2]

| (3) | Olisi omaksuttava taajuuksien hallintaa, jakamista ja käyttöä koskeva uudenlainen taloudellinen ja sosiaalinen lähestymistapa, jossa keskitytään erityisesti kehittämään sääntelyä, jolla varmistetaan taajuuksien käytön suurempi tehokkuus, parempi taajuuksien suunnittelu ja suoja kilpailun vastaiselta toiminnalta ja taajuuksien käyttöön liittyviltä epäsosiaalisilta toimenpiteiltä. [tark. 3] |
| --- | --- |

(3)

Olisi omaksuttava taajuuksien hallintaa, jakamista ja käyttöä koskeva uudenlainen taloudellinen ja sosiaalinen lähestymistapa, jossa keskitytään erityisesti kehittämään sääntelyä, jolla varmistetaan taajuuksien käytön suurempi tehokkuus, parempi taajuuksien suunnittelu ja suoja kilpailun vastaiselta toiminnalta ja taajuuksien käyttöön liittyviltä epäsosiaalisilta toimenpiteiltä. [tark. 3]

| (4) | Taajuuksien käytön unionin tason strategisella suunnittelulla ja yhdenmukaistamisella olisi tuettava langattoman sähköisen viestinnän palvelujen ja laitteiden yhtenäismarkkinoita ja taajuuksien käyttöä edellyttäviä muita unionin politiikan osa-alueita ja luotava näin uusia mahdollisuuksia innovointiin
  ja työpaikkojen syntymiseen
  ja
  samalla
  edesautettava talouden elpymistä ja sosiaalista integraatiota koko unionissa samalla kunnioittaen taajuuksien suurta yhteiskunnallista, kulttuurista ja taloudellista arvoa.
  Taajuuksien käytön yhdenmukaistaminen on lisäksi tärkeää, jotta varmistetaan sähköisten viestintäpalvelujen laatu ja luodaan mittakaavaetuja, jotka alentavat sekä langattomien verkkojen käyttöönoton kustannuksia että langattomista laitteista kuluttajille aiheutuvia kustannuksia.
  Tätä varten unioni tarvitsee poliittisen ohjelman, joka kattaa sisämarkkinat kaikilla taajuuksia käyttävillä unionin toimialoilla, kuten sähköisessä viestinnässä, tutkimuksessa ja kehittämisessä, liikenteessä
  , kulttuurissa
  ja energiapolitiikassa.
  Nykyisiä oikeudenhaltijoita pitäisi kaikin keinoin estää viivyttämästä välttämätöntä uudistusta. [tark. 4] |
| --- | --- |

(4)

Taajuuksien käytön unionin tason strategisella suunnittelulla ja yhdenmukaistamisella olisi tuettava langattoman sähköisen viestinnän palvelujen ja laitteiden yhtenäismarkkinoita ja taajuuksien käyttöä edellyttäviä muita unionin politiikan osa-alueita ja luotava näin uusia mahdollisuuksia innovointiin
  ja työpaikkojen syntymiseen
  ja
  samalla
  edesautettava talouden elpymistä ja sosiaalista integraatiota koko unionissa samalla kunnioittaen taajuuksien suurta yhteiskunnallista, kulttuurista ja taloudellista arvoa.
  Taajuuksien käytön yhdenmukaistaminen on lisäksi tärkeää, jotta varmistetaan sähköisten viestintäpalvelujen laatu ja luodaan mittakaavaetuja, jotka alentavat sekä langattomien verkkojen käyttöönoton kustannuksia että langattomista laitteista kuluttajille aiheutuvia kustannuksia.
  Tätä varten unioni tarvitsee poliittisen ohjelman, joka kattaa sisämarkkinat kaikilla taajuuksia käyttävillä unionin toimialoilla, kuten sähköisessä viestinnässä, tutkimuksessa ja kehittämisessä, liikenteessä
  , kulttuurissa
  ja energiapolitiikassa.
  Nykyisiä oikeudenhaltijoita pitäisi kaikin keinoin estää viivyttämästä välttämätöntä uudistusta. [tark. 4]

| (5) | Tällä ensimmäisellä ohjelmalla olisi edistettävä kilpailua, otettava käyttöön Euroopan laajuiset yhtäläiset toimintaedellytykset ja luotava perusta todellisille digitaalisille yhtenäismarkkinoille. Jotta varmistettaisiin tämän radiotaajuusohjelman ja yhtenäismarkkinoiden täydet mahdollisuudet ja hyödyt kuluttajille, ohjelmaa olisi täydennettävä tulevilla ja uusilla ehdotuksilla, joilla voidaan kehittää verkkotaloutta, kuten tietosuojaa ja verkkosisällön eurooppalaista lupajärjestelmää. [tark. 5] |
| --- | --- |

(5)

Tällä ensimmäisellä ohjelmalla olisi edistettävä kilpailua, otettava käyttöön Euroopan laajuiset yhtäläiset toimintaedellytykset ja luotava perusta todellisille digitaalisille yhtenäismarkkinoille. Jotta varmistettaisiin tämän radiotaajuusohjelman ja yhtenäismarkkinoiden täydet mahdollisuudet ja hyödyt kuluttajille, ohjelmaa olisi täydennettävä tulevilla ja uusilla ehdotuksilla, joilla voidaan kehittää verkkotaloutta, kuten tietosuojaa ja verkkosisällön eurooppalaista lupajärjestelmää. [tark. 5]

| (6) | Tällä ensimmäisellä ohjelmalla olisi tuettava erityisesti älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää Eurooppa 2020 -strategiaa, koska langattomat palvelut tarjoavat valtavia mahdollisuuksia edistää tietopohjaista taloutta, kehittää ja tukea tieto- ja viestintätekniikasta riippuvaisia aloja ja poistaa digitaalinen kahtiajako.
  Erityisesti audiovisuaalisten mediapalvelujen ja verkkosisällön räjähdysmäinen kasvu lisää kysyntää nopeuden ja kattavuuden osalta.
  Ohjelma on myös keskeinen osa Euroopan digitaalistrategiaa (9), jolla pyritään luomaan nopea laajakaistaistainternet tulevaisuuden verkottunutta osaamistaloutta varten ja jossa on asetettu kunnianhimoiseksi tavoitteeksi, että
  laajakaistaliittymä on
  kaikkien ▐ saatavilla
  . Talouskasvun ja yleisen kilpailukyvyn edistämiseksi on tärkeää tarjota mahdollisimman suuret laajakaistanopeudet ja -kapasiteetit ja varmistaa, että
  vuoteen 2020 mennessä vähintään
  nopeudella
  30 Mbit/s
  toimiva
  laajakaistaliittymä
  on yleisesti saatavilla ja että vähintään puolet Euroopan talouksista voi käyttää laajakaistaa vähintään nopeudella 100 Mbit/s, ja tämä on tarpeen, jotta saavutetaan
  digitaalisten sisämarkkinoiden kestävät taloudelliset ja yhteiskunnalliset hyödyt. Ohjelman olisi tuettava ja edistettävä myös muita EU:n alakohtaisia politiikkoja, kuten kestävää ympäristöpolitiikkaa ja kaikkien EU-kansalaisten taloudellista ja yhteiskunnallista osallisuutta. Koska langattomat sovellukset ovat tärkeitä myös innovaatioiden kannalta, tämä ohjelma tukee keskeisellä tavalla myös EU:n innovaatiopolitiikkaa. [tark. 6] |
| --- | --- |

(6)

Tällä ensimmäisellä ohjelmalla olisi tuettava erityisesti älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävää Eurooppa 2020 -strategiaa, koska langattomat palvelut tarjoavat valtavia mahdollisuuksia edistää tietopohjaista taloutta, kehittää ja tukea tieto- ja viestintätekniikasta riippuvaisia aloja ja poistaa digitaalinen kahtiajako.
  Erityisesti audiovisuaalisten mediapalvelujen ja verkkosisällön räjähdysmäinen kasvu lisää kysyntää nopeuden ja kattavuuden osalta.
  Ohjelma on myös keskeinen osa Euroopan digitaalistrategiaa (9), jolla pyritään luomaan nopea laajakaistaistainternet tulevaisuuden verkottunutta osaamistaloutta varten ja jossa on asetettu kunnianhimoiseksi tavoitteeksi, että
  laajakaistaliittymä on
  kaikkien ▐ saatavilla
  . Talouskasvun ja yleisen kilpailukyvyn edistämiseksi on tärkeää tarjota mahdollisimman suuret laajakaistanopeudet ja -kapasiteetit ja varmistaa, että
  vuoteen 2020 mennessä vähintään
  nopeudella
  30 Mbit/s
  toimiva
  laajakaistaliittymä
  on yleisesti saatavilla ja että vähintään puolet Euroopan talouksista voi käyttää laajakaistaa vähintään nopeudella 100 Mbit/s, ja tämä on tarpeen, jotta saavutetaan
  digitaalisten sisämarkkinoiden kestävät taloudelliset ja yhteiskunnalliset hyödyt. Ohjelman olisi tuettava ja edistettävä myös muita EU:n alakohtaisia politiikkoja, kuten kestävää ympäristöpolitiikkaa ja kaikkien EU-kansalaisten taloudellista ja yhteiskunnallista osallisuutta. Koska langattomat sovellukset ovat tärkeitä myös innovaatioiden kannalta, tämä ohjelma tukee keskeisellä tavalla myös EU:n innovaatiopolitiikkaa. [tark. 6]

| (7) | Ensimmäisessä ohjelmassa on luotava perusta tulevalle kehitykselle, jonka myötä unioni voi ottaa johtoaseman laajakaistan nopeuksien, langattoman käytön, kattavuuden ja kapasiteetin osalta. Tällainen johtava asema on välttämätön kilpailukykyisten digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseksi ja sisämarkkinoiden avaamiseksi sitä kautta kaikille unionin kansalaisille. [tark. 7] |
| --- | --- |

(7)

Ensimmäisessä ohjelmassa on luotava perusta tulevalle kehitykselle, jonka myötä unioni voi ottaa johtoaseman laajakaistan nopeuksien, langattoman käytön, kattavuuden ja kapasiteetin osalta. Tällainen johtava asema on välttämätön kilpailukykyisten digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseksi ja sisämarkkinoiden avaamiseksi sitä kautta kaikille unionin kansalaisille. [tark. 7]

| (8) | Ensimmäisessä ohjelmassa olisi
  asetettava
  jäsenvaltioille ja EU:n toimielimille
  periaatteet
  ja
  tavoitteet
  vuoteen 2015 saakka sekä hahmoteltava yksittäiset täytäntöönpanotoimet. Vaikka taajuushallinto kuuluukin vielä pääasiallisesti kansalliseen toimivaltaan, sen olisi oltava voimassa olevan EU-lainsäädännön mukaista ja mahdollistettava EU-politiikan eri osa-alueiden toteuttaminen. [tark. 8] |
| --- | --- |

(8)

Ensimmäisessä ohjelmassa olisi
  asetettava
  jäsenvaltioille ja EU:n toimielimille
  periaatteet
  ja
  tavoitteet
  vuoteen 2015 saakka sekä hahmoteltava yksittäiset täytäntöönpanotoimet. Vaikka taajuushallinto kuuluukin vielä pääasiallisesti kansalliseen toimivaltaan, sen olisi oltava voimassa olevan EU-lainsäädännön mukaista ja mahdollistettava EU-politiikan eri osa-alueiden toteuttaminen. [tark. 8]

| (9) | Ohjelmassa olisi otettava huomioon myös päätös N:o 676/2002/EY sekä Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin (CEPT) tekninen asiantuntemus, jotta Euroopan parlamentin ja neuvoston vahvistamaa EU-politiikkaa voidaan toteuttaa taajuuksista riippuvaisilla aloilla teknisin täytäntöönpanotoimenpitein, kun otetaan huomioon, että tällaisia toimenpiteitä voidaan toteuttaa aina kun se on tarpeen jo olemassa olevan EU-politiikan täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Ohjelmassa olisi otettava huomioon myös päätös N:o 676/2002/EY sekä Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin (CEPT) tekninen asiantuntemus, jotta Euroopan parlamentin ja neuvoston vahvistamaa EU-politiikkaa voidaan toteuttaa taajuuksista riippuvaisilla aloilla teknisin täytäntöönpanotoimenpitein, kun otetaan huomioon, että tällaisia toimenpiteitä voidaan toteuttaa aina kun se on tarpeen jo olemassa olevan EU-politiikan täytäntöönpanemiseksi.

| (10) | Taajuuksien optimaalisen
  ja tuottavan
  käytön varmistaminen
  julkisena hyödykkeenä
  saattaa edellyttää
  , että komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat
  innovatiivisia valtuutusratkaisuja, kuten taajuuksien yhteiskäyttöä, yleisvaltuutuksia tai infrastruktuurin yhteiskäyttöä
  ja lisäksi perinteisiä ratkaisuja kuten huutokauppoja
  . Tällaisten periaatteiden soveltamista unionissa voitaisiin mahdollisesti helpottaa
  määrittämällä parhaat käytännöt ja kannustamalla tiedonvaihtoa sekä
  määrittelemällä taajuuksien käytölle tiettyjä yhteisiä ehtoja tai pyrkimällä lähentämään tällaisia ehtoja toisiinsa. Yleisvaltuutukset, jotka ovat
  asianmukaisin ja
  kaikkein kevein
  sekä direktiivin 2002/20/EY 5 artiklan mukaan tarkoituksenmukaisin
  valtuutusjärjestelmä, ovat erityisen kiinnostava vaihtoehto silloin, kun ei ole riskiä, että haitalliset häiriöt saattaisivat haitata muiden palvelujen kehitystä. [tark. 9] |
| --- | --- |

(10)

Taajuuksien optimaalisen
  ja tuottavan
  käytön varmistaminen
  julkisena hyödykkeenä
  saattaa edellyttää
  , että komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat
  innovatiivisia valtuutusratkaisuja, kuten taajuuksien yhteiskäyttöä, yleisvaltuutuksia tai infrastruktuurin yhteiskäyttöä
  ja lisäksi perinteisiä ratkaisuja kuten huutokauppoja
  . Tällaisten periaatteiden soveltamista unionissa voitaisiin mahdollisesti helpottaa
  määrittämällä parhaat käytännöt ja kannustamalla tiedonvaihtoa sekä
  määrittelemällä taajuuksien käytölle tiettyjä yhteisiä ehtoja tai pyrkimällä lähentämään tällaisia ehtoja toisiinsa. Yleisvaltuutukset, jotka ovat
  asianmukaisin ja
  kaikkein kevein
  sekä direktiivin 2002/20/EY 5 artiklan mukaan tarkoituksenmukaisin
  valtuutusjärjestelmä, ovat erityisen kiinnostava vaihtoehto silloin, kun ei ole riskiä, että haitalliset häiriöt saattaisivat haitata muiden palvelujen kehitystä. [tark. 9]

| (11) | Taajuuksien käyttöoikeuksien kaupan, yhdistettynä joustaviin käyttöehtoihin, uskotaan merkittävästi edesauttavan talouskasvua. Tästä syystä olisi välittömästi direktiivin 2002/21/EY nojalla sallittava kaupankäynti sellaisilla taajuuskaistoilla, joilla joustava käyttö on unionin oikeudessa jo mahdollistettu. Lisäksi tällaisten toimenpiteiden koordinoitua käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa ja kyseisten oikeuksien hankintaa koko unionissa voitaisiin helpottaa määrittelemällä yhteiset periaatteet tällaisten kaupattavien oikeuksien muodolle ja sisällölle sekä yhteiset toimenpiteet, joilla estetään sellainen oikeuksien kasaantuminen, joka voisi luoda määrääviä markkina-asemia tai johtaa hankittujen oikeuksien perusteettomaan käyttämättömyyteen.
  Jotta lisäksi saavutetaan Euroopan digitaalistrategian tavoitteet, osa taajuuksien käyttöoikeuksien huutokaupan tuotosta (digitaaliylijäämä) olisi lisäksi käytettävä laajakaistan kattavuuden lisäämiseen. [tark. 11] |
| --- | --- |

(11)

Taajuuksien käyttöoikeuksien kaupan, yhdistettynä joustaviin käyttöehtoihin, uskotaan merkittävästi edesauttavan talouskasvua. Tästä syystä olisi välittömästi direktiivin 2002/21/EY nojalla sallittava kaupankäynti sellaisilla taajuuskaistoilla, joilla joustava käyttö on unionin oikeudessa jo mahdollistettu. Lisäksi tällaisten toimenpiteiden koordinoitua käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa ja kyseisten oikeuksien hankintaa koko unionissa voitaisiin helpottaa määrittelemällä yhteiset periaatteet tällaisten kaupattavien oikeuksien muodolle ja sisällölle sekä yhteiset toimenpiteet, joilla estetään sellainen oikeuksien kasaantuminen, joka voisi luoda määrääviä markkina-asemia tai johtaa hankittujen oikeuksien perusteettomaan käyttämättömyyteen.
  Jotta lisäksi saavutetaan Euroopan digitaalistrategian tavoitteet, osa taajuuksien käyttöoikeuksien huutokaupan tuotosta (digitaaliylijäämä) olisi lisäksi käytettävä laajakaistan kattavuuden lisäämiseen. [tark. 11]

| (12) | Kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan, langaton laajakaista on tärkeä keino piristää kilpailua,
  luoda Euroopan laajuiset yhtäläiset toimintaedellytykset,
  lisätä kuluttajien valinnanvaraa ja mahdollistaa yhteydet maaseudulla ja muilla alueilla, joilla kiinteän verkon laajakaistan käyttöönotto on vaikeaa tai taloudellisesti kannattamatonta. Taajuushallinnolla saatetaan kuitenkin vaikuttaa kilpailuun muuttamalla markkinatoimijoiden roolia tai markkinavoimaa esimerkiksi jos taajuuksien nykykäyttäjät saavat perusteetonta kilpailuetua. Taajuuksien saatavuuden rajallisuus, varsinkin kun soveltuvimmista taajuuksista tulee pulaa, voi luoda markkinoilletulon esteen uusille palveluille ja sovelluksille ja tukahduttaa innovointia ja kilpailua. Uusien käyttöoikeuksien hankkiminen muun muassa taajuuskaupan tai muunlaisten käyttäjien välisten siirtojen kautta ja uusiin joustaviin taajuuksien käyttöehtoihin siirtyminen saattavat vaikuttaa vallitsevaan kilpailutilanteeseen. Jäsenvaltioiden olisi siksi
  analysoitava kilpailuvaikutuksia perusteellisesti ennen uusien taajuuksien jakamista sekä
  toteutettava ennakkoon tai jälkikäteen tarvittavia sääntelyllisiä toimenpiteitä (esimerkiksi tehtävä olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia, estettävä tietyt taajuuksien käyttöoikeuksien hankinnat, asetettava taajuuksien varastoon keräämistä ja taajuuksien tehokasta käyttöä koskevia ehtoja, jollaisiin viitataan direktiivin 2002/21/EY 9 artiklan 7 kohdassa, rajoitettava kunkin operaattorin käytössä olevien taajuuksien määrää ja pyrittävä välttämään taajuuksien liiallinen kasautuminen) kilpailunvääristymien välttämiseksi direktiivin 2002/20/EY 5 artiklan 6 kohdan ja
  taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, 25 päivänä kesäkuuta 1987 annetun neuvoston
  direktiivin 87/372/ETY (10) (GSM-direktiivi) 1 artiklan 2 kohdan taustalla olevien periaatteiden mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat myös toteuttaa toimia taajuuksien jakamiseksi tasapuolisemmin taloudellisten toimijoiden kesken varaamalla taajuuksia uusille tulokkaille tietyltä taajuuskaistalta tai samanlaisia ominaisuuksia omaavien kaistojen ryhmältä. [tark. 12] |
| --- | --- |

(12)

Kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan, langaton laajakaista on tärkeä keino piristää kilpailua,
  luoda Euroopan laajuiset yhtäläiset toimintaedellytykset,
  lisätä kuluttajien valinnanvaraa ja mahdollistaa yhteydet maaseudulla ja muilla alueilla, joilla kiinteän verkon laajakaistan käyttöönotto on vaikeaa tai taloudellisesti kannattamatonta. Taajuushallinnolla saatetaan kuitenkin vaikuttaa kilpailuun muuttamalla markkinatoimijoiden roolia tai markkinavoimaa esimerkiksi jos taajuuksien nykykäyttäjät saavat perusteetonta kilpailuetua. Taajuuksien saatavuuden rajallisuus, varsinkin kun soveltuvimmista taajuuksista tulee pulaa, voi luoda markkinoilletulon esteen uusille palveluille ja sovelluksille ja tukahduttaa innovointia ja kilpailua. Uusien käyttöoikeuksien hankkiminen muun muassa taajuuskaupan tai muunlaisten käyttäjien välisten siirtojen kautta ja uusiin joustaviin taajuuksien käyttöehtoihin siirtyminen saattavat vaikuttaa vallitsevaan kilpailutilanteeseen. Jäsenvaltioiden olisi siksi
  analysoitava kilpailuvaikutuksia perusteellisesti ennen uusien taajuuksien jakamista sekä
  toteutettava ennakkoon tai jälkikäteen tarvittavia sääntelyllisiä toimenpiteitä (esimerkiksi tehtävä olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia, estettävä tietyt taajuuksien käyttöoikeuksien hankinnat, asetettava taajuuksien varastoon keräämistä ja taajuuksien tehokasta käyttöä koskevia ehtoja, jollaisiin viitataan direktiivin 2002/21/EY 9 artiklan 7 kohdassa, rajoitettava kunkin operaattorin käytössä olevien taajuuksien määrää ja pyrittävä välttämään taajuuksien liiallinen kasautuminen) kilpailunvääristymien välttämiseksi direktiivin 2002/20/EY 5 artiklan 6 kohdan ja
  taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, 25 päivänä kesäkuuta 1987 annetun neuvoston
  direktiivin 87/372/ETY (10) (GSM-direktiivi) 1 artiklan 2 kohdan taustalla olevien periaatteiden mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat myös toteuttaa toimia taajuuksien jakamiseksi tasapuolisemmin taloudellisten toimijoiden kesken varaamalla taajuuksia uusille tulokkaille tietyltä taajuuskaistalta tai samanlaisia ominaisuuksia omaavien kaistojen ryhmältä. [tark. 12]

| (13) | Taajuuksien optimaalinen ja tehokas hyödyntäminen edellyttää jatkuvaa kehityksen seuraamista sekä ajantasaista ja avointa tiedonsaantia taajuuksien käytöstä koko EU:ssa. Taajuuksien käyttöä yhteisössä koskevien tietojen yhdenmukaisesta saatavuudesta 16 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä komission päätöksessä 2007/344/EY (11) edellytetään, että jäsenvaltiot julkaisevat tietoa taajuuksien käyttöoikeuksista, mutta EU:ssa tarvitaan lisäksi yksityiskohtaista kartoitusta nykyisestä taajuuksien käytöstä
  ja käytön tehokkuudesta yhteisen
  uudelleentarkastelu- ja
  arviointimenetelmän mukaisesti
  , jotta taajuuksien ja radiolaitteiden käyttöä voidaan tehostaa erityisesti taajuusalueella 300 MHz –
  6 GHz ja myös alueella 6 GHz – 70 GHz, koska näistä taajuuksista tulee entistä tärkeämpiä nopean teknisen kehityksen vuoksi. Kartoituksen olisi oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta siinä voidaan löytää
  sekä
  yksityisellä
  että julkisella sektorilla tehottomat teknologiat ja käyttötavat sekä käyttämättömät luvat ja taajuuksien yhteiskäyttömahdollisuudet, kuten myös arvioida kuluttajien ja yritysten tulevia tarpeita.
  Kun otetaan huomioon langatonta dataa hyödyntävien sovellusten määrän jatkuva lisääntyminen, jäsenvaltioiden olisi lisäksi edistettävä taajuuksien tehokasta käyttöä käyttäjäsovelluksia varten.

  [tark. 13] |
| --- | --- |

(13)

Taajuuksien optimaalinen ja tehokas hyödyntäminen edellyttää jatkuvaa kehityksen seuraamista sekä ajantasaista ja avointa tiedonsaantia taajuuksien käytöstä koko EU:ssa. Taajuuksien käyttöä yhteisössä koskevien tietojen yhdenmukaisesta saatavuudesta 16 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä komission päätöksessä 2007/344/EY (11) edellytetään, että jäsenvaltiot julkaisevat tietoa taajuuksien käyttöoikeuksista, mutta EU:ssa tarvitaan lisäksi yksityiskohtaista kartoitusta nykyisestä taajuuksien käytöstä
  ja käytön tehokkuudesta yhteisen
  uudelleentarkastelu- ja
  arviointimenetelmän mukaisesti
  , jotta taajuuksien ja radiolaitteiden käyttöä voidaan tehostaa erityisesti taajuusalueella 300 MHz –
  6 GHz ja myös alueella 6 GHz – 70 GHz, koska näistä taajuuksista tulee entistä tärkeämpiä nopean teknisen kehityksen vuoksi. Kartoituksen olisi oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta siinä voidaan löytää
  sekä
  yksityisellä
  että julkisella sektorilla tehottomat teknologiat ja käyttötavat sekä käyttämättömät luvat ja taajuuksien yhteiskäyttömahdollisuudet, kuten myös arvioida kuluttajien ja yritysten tulevia tarpeita.
  Kun otetaan huomioon langatonta dataa hyödyntävien sovellusten määrän jatkuva lisääntyminen, jäsenvaltioiden olisi lisäksi edistettävä taajuuksien tehokasta käyttöä käyttäjäsovelluksia varten.

  [tark. 13]

| (14) | Vaikka niin kutsuttuja kognitiivisia teknologioita kehitetään edelleen teknisesti, niitä olisi jo ryhdyttävä tutkimaan tarkemmin ja sovellettava taajuuksien käyttöä koskevan maantieteellisesti paikannetun tiedon avulla, jota olisi kartoitettava katsauksessa. [tark. 89] |
| --- | --- |

(14)

Vaikka niin kutsuttuja kognitiivisia teknologioita kehitetään edelleen teknisesti, niitä olisi jo ryhdyttävä tutkimaan tarkemmin ja sovellettava taajuuksien käyttöä koskevan maantieteellisesti paikannetun tiedon avulla, jota olisi kartoitettava katsauksessa. [tark. 89]

| (15) | Direktiivillä 1999/5/EY yhdenmukaistettavat standardit ovat keskeisellä sijalla pyrittäessä taajuuksien tehokkaaseen käyttöön ja niissä olisi otettava huomioon juridisesti määritellyt taajuuksien yhteiskäyttöehdot. Myös muita kuin radioteknisiä sähkö- ja elektroniikkalaitteita ja verkkoja koskevissa eurooppalaisissa standardeissa olisi vältettävä taajuuksien käytölle aiheutuvat häiriöt. Langattomien laitteiden ja sovellusten määrän ja tiheyden lisääntymisen kumulatiiviset vaikutukset aiheuttavat yhdessä taajuuksien käyttökohteiden moninaisuuden kanssa haasteita nykyisille tavoille hallita häiriöitä. Näitä olisi tarkasteltava ja uudelleenarvioitava yhdessä vastaanotinten ominaisuuksien ja pidemmälle kehittyneiden häiriönestomekanismien kanssa
  , jotta vältetään haitallisten häiriöiden tai kielteisten vaikutusten aiheutuminen nykyiselle tai tulevalle taajuuksien käytölle
  .
  Lisäksi jäsenvaltioiden olisi sallittava tarvittaessa ottaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti käyttöön korvaavia toimenpiteitä, jotka liittyvät häiriöitä koskevien kysymysten ratkaisemisesta aiheutuviin suoriin kustannuksiin ja siirtymiskustannuksiin
  . [tark. 14] |
| --- | --- |

(15)

Direktiivillä 1999/5/EY yhdenmukaistettavat standardit ovat keskeisellä sijalla pyrittäessä taajuuksien tehokkaaseen käyttöön ja niissä olisi otettava huomioon juridisesti määritellyt taajuuksien yhteiskäyttöehdot. Myös muita kuin radioteknisiä sähkö- ja elektroniikkalaitteita ja verkkoja koskevissa eurooppalaisissa standardeissa olisi vältettävä taajuuksien käytölle aiheutuvat häiriöt. Langattomien laitteiden ja sovellusten määrän ja tiheyden lisääntymisen kumulatiiviset vaikutukset aiheuttavat yhdessä taajuuksien käyttökohteiden moninaisuuden kanssa haasteita nykyisille tavoille hallita häiriöitä. Näitä olisi tarkasteltava ja uudelleenarvioitava yhdessä vastaanotinten ominaisuuksien ja pidemmälle kehittyneiden häiriönestomekanismien kanssa
  , jotta vältetään haitallisten häiriöiden tai kielteisten vaikutusten aiheutuminen nykyiselle tai tulevalle taajuuksien käytölle
  .
  Lisäksi jäsenvaltioiden olisi sallittava tarvittaessa ottaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti käyttöön korvaavia toimenpiteitä, jotka liittyvät häiriöitä koskevien kysymysten ratkaisemisesta aiheutuviin suoriin kustannuksiin ja siirtymiskustannuksiin
  . [tark. 14]

| (16) | Komission lippulaivahankkeessa "Euroopan digitaalistrategia" asetettujen tavoitteiden mukaisesti
  langattomat laajakaistapalvelut edesauttavat merkittävästi
  talouden elpymistä ja kasvua, jos saattavilla on riittävästi taajuuksia, käyttöoikeudet myönnetään nopeasti ja taajuuskauppa sallitaan, jotta voidaan sopeutua markkinoiden muutokseen. Digitaalistrategialla pyritään tuomaan kaikkien EU-kansalaisten ulottuville vuoteen 2020 mennessä vähintään 30 Mbit/s laajakaistaliittymä. Näin ollen käyttötarkoitukseen jo
  yhdenmukaistetuilla
  taajuuksilla olisi myönnettävä valtuutukset maanpäällisen verkon viestintään vuoteen 2012 mennessä, jotta langaton laajakaista voitaisiin tuoda helposti kaikkien saataville; erityisesti tämä koskee taajuusalueita, jotka on osoitettu tähän käyttöön komission päätöksillä 2008/477/EY (12), 2008/411/EY (13) ja 2009/766/EY (14). Kohtuuhintaiset satelliittivälitteiset laajakaistaliittymät voisivat olla nopea ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu maanpäällisen verkon laajakaistapalvelujen täydentämiseen ja kattavuuden varmistamiseen EU:n kaikkein syrjäisimmillä seuduilla. [tark. 15] |
| --- | --- |

(16)

Komission lippulaivahankkeessa "Euroopan digitaalistrategia" asetettujen tavoitteiden mukaisesti
  langattomat laajakaistapalvelut edesauttavat merkittävästi
  talouden elpymistä ja kasvua, jos saattavilla on riittävästi taajuuksia, käyttöoikeudet myönnetään nopeasti ja taajuuskauppa sallitaan, jotta voidaan sopeutua markkinoiden muutokseen. Digitaalistrategialla pyritään tuomaan kaikkien EU-kansalaisten ulottuville vuoteen 2020 mennessä vähintään 30 Mbit/s laajakaistaliittymä. Näin ollen käyttötarkoitukseen jo
  yhdenmukaistetuilla
  taajuuksilla olisi myönnettävä valtuutukset maanpäällisen verkon viestintään vuoteen 2012 mennessä, jotta langaton laajakaista voitaisiin tuoda helposti kaikkien saataville; erityisesti tämä koskee taajuusalueita, jotka on osoitettu tähän käyttöön komission päätöksillä 2008/477/EY (12), 2008/411/EY (13) ja 2009/766/EY (14). Kohtuuhintaiset satelliittivälitteiset laajakaistaliittymät voisivat olla nopea ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu maanpäällisen verkon laajakaistapalvelujen täydentämiseen ja kattavuuden varmistamiseen EU:n kaikkein syrjäisimmillä seuduilla. [tark. 15]

| (17) | Lukuisten samansuuntaisten tutkimusten mukaan langattoman dataliikenteen määrä kasvaa nopeasti ja kaksinkertaistuu nyt vuosittain. Nykyvauhdilla, joka todennäköisesti pysyy samana lähivuosina, langattoman dataliikenteen määrä kasvaa liki 40-kertaiseksi vuodesta 2009 vuoteen 2014. Tämän eksponentiaalisen kasvun hallitsemiseksi sääntelyviranomaisilta ja markkinatoimijoilta edellytetään tiettyjä toimia, kuten taajuuksien entistä tehokkaampi käyttö kaikkialla, mahdollinen entistä pidemmälle viety taajuuksien jakamisen yhdenmukaistaminen langatonta laajakaistaa varten ja liikenteen ohjaaminen muihin verkkoihin monimuotolaitteiden avulla. [tark. 16] |
| --- | --- |

(17)

Lukuisten samansuuntaisten tutkimusten mukaan langattoman dataliikenteen määrä kasvaa nopeasti ja kaksinkertaistuu nyt vuosittain. Nykyvauhdilla, joka todennäköisesti pysyy samana lähivuosina, langattoman dataliikenteen määrä kasvaa liki 40-kertaiseksi vuodesta 2009 vuoteen 2014. Tämän eksponentiaalisen kasvun hallitsemiseksi sääntelyviranomaisilta ja markkinatoimijoilta edellytetään tiettyjä toimia, kuten taajuuksien entistä tehokkaampi käyttö kaikkialla, mahdollinen entistä pidemmälle viety taajuuksien jakamisen yhdenmukaistaminen langatonta laajakaistaa varten ja liikenteen ohjaaminen muihin verkkoihin monimuotolaitteiden avulla. [tark. 16]

| (18) | Taajuuksien käytön joustavuutta olisi lisättävä, jotta edistettäisiin innovointia ja nopeita laajakaistayhteyksiä, joiden avulla yritykset voivat vähentää kustannuksiaan ja lisätä kilpailukykyään sekä mahdollistaa uusien interaktiivisten verkkopalvelujen kehittämisen esimerkiksi koulutuksen ja terveyden sekä yleishyödyllisten palvelujen alalla. [tark. 17] |
| --- | --- |

(18)

Taajuuksien käytön joustavuutta olisi lisättävä, jotta edistettäisiin innovointia ja nopeita laajakaistayhteyksiä, joiden avulla yritykset voivat vähentää kustannuksiaan ja lisätä kilpailukykyään sekä mahdollistaa uusien interaktiivisten verkkopalvelujen kehittämisen esimerkiksi koulutuksen ja terveyden sekä yleishyödyllisten palvelujen alalla. [tark. 17]

| (19) | Liki 500 miljoonan nopeaa laajakaistaa käyttävän kansalaisen muodostamat eurooppalaiset markkinat toimisivat edelläkävijänä sisämarkkinoiden kehitykselle ja loisivat maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen käyttäjien kriittisen massan, joka tuo uusia mahdollisuuksia kaikkien alueiden ulottuville, rikastaa kaikkia käyttäjiä ja antaa unionille valmiudet nousta maailman johtavaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi. Laajakaistan nopea yleistyminen on ratkaisevaa unionin tuottavuuden kehittymisen ja sellaisten uusien ja pienten yritysten syntymisen kannalta, jotka voivat olla johtavia eri aloilla, esimerkiksi terveydenhoidon, tuotannon ja palvelujen aloilla. [tark. 18] |
| --- | --- |

(19)

Liki 500 miljoonan nopeaa laajakaistaa käyttävän kansalaisen muodostamat eurooppalaiset markkinat toimisivat edelläkävijänä sisämarkkinoiden kehitykselle ja loisivat maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen käyttäjien kriittisen massan, joka tuo uusia mahdollisuuksia kaikkien alueiden ulottuville, rikastaa kaikkia käyttäjiä ja antaa unionille valmiudet nousta maailman johtavaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi. Laajakaistan nopea yleistyminen on ratkaisevaa unionin tuottavuuden kehittymisen ja sellaisten uusien ja pienten yritysten syntymisen kannalta, jotka voivat olla johtavia eri aloilla, esimerkiksi terveydenhoidon, tuotannon ja palvelujen aloilla. [tark. 18]

| (20) | Kansainvälisen teleliiton (ITU) arvion mukaan International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) - ja kehittyneiden IMT-järjestelmien (eli 3G- ja 4G-matkapuhelinviestintä) kehittämisen tulevaisuudessa edellyttämä taajuuksien kaistanleveys nousee 1 280 – 1 720 MHz:iin vuonna 2020 kaupallisen matkapuhelinalan osalta kullakin ITU:n alueella, Eurooppa mukaan lukien. Mikäli taajuuksia ei vapauteta lisää, mieluiten niin, että se tapahtuu yhdenmukaisesti koko maailmassa, matkapuhelinverkkojen kapasiteettirajoitukset vaikeuttavat uusien palveluiden kehittämistä ja talouskasvun synnyttämistä. [tark. 19] |
| --- | --- |

(20)

Kansainvälisen teleliiton (ITU) arvion mukaan International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) - ja kehittyneiden IMT-järjestelmien (eli 3G- ja 4G-matkapuhelinviestintä) kehittämisen tulevaisuudessa edellyttämä taajuuksien kaistanleveys nousee 1 280 – 1 720 MHz:iin vuonna 2020 kaupallisen matkapuhelinalan osalta kullakin ITU:n alueella, Eurooppa mukaan lukien. Mikäli taajuuksia ei vapauteta lisää, mieluiten niin, että se tapahtuu yhdenmukaisesti koko maailmassa, matkapuhelinverkkojen kapasiteettirajoitukset vaikeuttavat uusien palveluiden kehittämistä ja talouskasvun synnyttämistä. [tark. 19]

| (21) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/114/EY (15) mukaisesti oikea-aikaisesti ja kilpailua edistävästi avatun 880–915 MHz ja 925–960 taajuusalueen, jäljempänä ‧900 MHz taajuusalue‧ ohella
  790–862 MHz taajuusaluetta, jäljempänä
  ‧800 MHz taajuusalue‧, voidaan käyttää
  optimaalisesti laajojen alueiden kattamiseen langattomilla laajakaistapalveluilla. Kyseinen taajuusalue olisi lähtökohtaisesti vapautettava sähköisen viestinnän käyttöön unionissa vuoteen 2013 mennessä siihen perustuen, että tekniset ehdot on yhdenmukaistettu
  taajuusalueen 790–862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan Euroopan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten 6 päivänä toukokuuta 2010 annetulla komission
  päätöksellä 2010/267/EU (16) ja että analogiset televisiolähetykset tulisi
  taajuusylijäämän vapautumisen helpottamisesta Euroopan unionissa
  28 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission suosituksen
  2009/848/EY (17)

  mukaisesti lopettaa 1 päivään tammikuuta 2012 mennessä ja asia on sääntelyn näkökulmasta edennyt jäsenvaltioissa nopeasti.
  Kyseisen taajuusalueen nopea käyttöönotto on tarpeen teknisten häiriöiden välttämiseksi erityisesti jäsenvaltioiden välisillä raja-alueilla.
  Koska 800 MHz taajuuksilla pystytään toteuttamaan laaja peittoalue, niiden käyttöoikeuksiin olisi liitettävä myös
  teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita soveltamalla saavutettavia
  kattavuusvelvoitteita.
  Langattomia laajakaistapalveluja varten olisi vapautettava lisää taajuuksia 1 452–1 492 MHz taajussalueella, jäljempänä '1,5 GHz taajuusalue, ja 2 300–2 400 MHz taajuusalueella, jäljempänä ‧2,3 GHz:n taajuusalue‧, jotta voidaan vastata mobiililiikenteen kasvavaan kysyntään, ja vapautettavilla taajuuksilla olisi varmistettava yhdenvertaiset toimintaolosuhteet erilaisten teknologisten ratkaisujen välillä sekä tuettava Euroopan laajuisten toimijoiden syntymistä unionissa. Muiden taajuuksien jakamista mobiilipalveluja varten, kuten 694–790 MHz taajuusalue, jäljempänä ‧700 MHz:n taajuusalue‧, olisi arvioitava riippuen langattomien laajakaistapalvelujen ja maanpäällisten televisiolähetysten tulevaisuudessa edellyttämästä kapasiteetista
  . [tark. 20] |
| --- | --- |

(21)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/114/EY (15) mukaisesti oikea-aikaisesti ja kilpailua edistävästi avatun 880–915 MHz ja 925–960 taajuusalueen, jäljempänä ‧900 MHz taajuusalue‧ ohella
  790–862 MHz taajuusaluetta, jäljempänä
  ‧800 MHz taajuusalue‧, voidaan käyttää
  optimaalisesti laajojen alueiden kattamiseen langattomilla laajakaistapalveluilla. Kyseinen taajuusalue olisi lähtökohtaisesti vapautettava sähköisen viestinnän käyttöön unionissa vuoteen 2013 mennessä siihen perustuen, että tekniset ehdot on yhdenmukaistettu
  taajuusalueen 790–862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan Euroopan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten 6 päivänä toukokuuta 2010 annetulla komission
  päätöksellä 2010/267/EU (16) ja että analogiset televisiolähetykset tulisi
  taajuusylijäämän vapautumisen helpottamisesta Euroopan unionissa
  28 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission suosituksen
  2009/848/EY (17)

  mukaisesti lopettaa 1 päivään tammikuuta 2012 mennessä ja asia on sääntelyn näkökulmasta edennyt jäsenvaltioissa nopeasti.
  Kyseisen taajuusalueen nopea käyttöönotto on tarpeen teknisten häiriöiden välttämiseksi erityisesti jäsenvaltioiden välisillä raja-alueilla.
  Koska 800 MHz taajuuksilla pystytään toteuttamaan laaja peittoalue, niiden käyttöoikeuksiin olisi liitettävä myös
  teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita soveltamalla saavutettavia
  kattavuusvelvoitteita.
  Langattomia laajakaistapalveluja varten olisi vapautettava lisää taajuuksia 1 452–1 492 MHz taajussalueella, jäljempänä '1,5 GHz taajuusalue, ja 2 300–2 400 MHz taajuusalueella, jäljempänä ‧2,3 GHz:n taajuusalue‧, jotta voidaan vastata mobiililiikenteen kasvavaan kysyntään, ja vapautettavilla taajuuksilla olisi varmistettava yhdenvertaiset toimintaolosuhteet erilaisten teknologisten ratkaisujen välillä sekä tuettava Euroopan laajuisten toimijoiden syntymistä unionissa. Muiden taajuuksien jakamista mobiilipalveluja varten, kuten 694–790 MHz taajuusalue, jäljempänä ‧700 MHz:n taajuusalue‧, olisi arvioitava riippuen langattomien laajakaistapalvelujen ja maanpäällisten televisiolähetysten tulevaisuudessa edellyttämästä kapasiteetista
  . [tark. 20]

| (22) | Mobiililaajakaistan tarjoamien mahdollisuuksien lisääminen on avainasemassa uusien jakelualustojen tarjoamiseksi kulttuurialalle ja siten tien raivaamiseksi alan tulevalle menestyksekkäälle kehitykselle. On olennaista, että maanpäälliset televisiopalvelut ja muut toimijat voivat jatkaa nykyisten palveluiden tarjoamista, kun langattomille palveluille vapautetaan lisää taajuuksia. Lisätaajuuksien vapauttamisesta johtuvat siirtymiskustannukset voidaan kattaa lupamaksuilla, jolloin televisio- ja radioyhtiöt voivat hyödyntää samoja mahdollisuuksia, jotka ovat niiden ulottuvilla nyt muilla taajuuksilla. [tark. 21] |
| --- | --- |

(22)

Mobiililaajakaistan tarjoamien mahdollisuuksien lisääminen on avainasemassa uusien jakelualustojen tarjoamiseksi kulttuurialalle ja siten tien raivaamiseksi alan tulevalle menestyksekkäälle kehitykselle. On olennaista, että maanpäälliset televisiopalvelut ja muut toimijat voivat jatkaa nykyisten palveluiden tarjoamista, kun langattomille palveluille vapautetaan lisää taajuuksia. Lisätaajuuksien vapauttamisesta johtuvat siirtymiskustannukset voidaan kattaa lupamaksuilla, jolloin televisio- ja radioyhtiöt voivat hyödyntää samoja mahdollisuuksia, jotka ovat niiden ulottuvilla nyt muilla taajuuksilla. [tark. 21]

| (23) | Langattomat liityntäjärjestelmät, myös langattomat lähiverkot, ovat kasvamassa ulos nykyisistä taajuuksistaan, jotka niille on jaettu ilman toimilupaa taajuusalueille 2,4 GHz ja 5 GHz. Langattomien teknologioiden seuraavan sukupolven tarpeiden huomioon ottamiseksi kanavia on laajennettava niin, että siirtonopeus voi olla yli 1 Gbit/s. Lisäksi taajuuksien nykykäyttöä ja uusien taajuuksien tarvetta koskevan kartoituksen yhteydessä ja riippuen taajuuksien käytöstä muihin tarkoituksiin olisi arvioitava, voidaanko langattomille liityntäjärjestelmille, komission päätöksessä 2005/513/EY

   (18)

  vahvistetut langattomat lähiverkot mukaan lukien, jaettuja toimiluvista vapautettuja taajuuksia laajentaa. [tark. 22 ja 25] |
| --- | --- |

(23)

Langattomat liityntäjärjestelmät, myös langattomat lähiverkot, ovat kasvamassa ulos nykyisistä taajuuksistaan, jotka niille on jaettu ilman toimilupaa taajuusalueille 2,4 GHz ja 5 GHz. Langattomien teknologioiden seuraavan sukupolven tarpeiden huomioon ottamiseksi kanavia on laajennettava niin, että siirtonopeus voi olla yli 1 Gbit/s. Lisäksi taajuuksien nykykäyttöä ja uusien taajuuksien tarvetta koskevan kartoituksen yhteydessä ja riippuen taajuuksien käytöstä muihin tarkoituksiin olisi arvioitava, voidaanko langattomille liityntäjärjestelmille, komission päätöksessä 2005/513/EY

   (18)

  vahvistetut langattomat lähiverkot mukaan lukien, jaettuja toimiluvista vapautettuja taajuuksia laajentaa. [tark. 22 ja 25]

| (24) | Vaikka lähetystoiminta on edelleen sisällön keskeinen jakelualusta, koska se on vielä edullisin massajakelualusta, laajakaista – sekä kiinteä että liikkuva – ja muut uudet palvelut tarjoavat uusia mahdollisuuksia kulttuurialalle monipuolistaa jakelualustojensa kirjoa, toimittaa tilauspalveluja ja hyödyntää tietoliikenteen huomattavan kasvun taloudellisia mahdollisuuksia. [tark. 23] |
| --- | --- |

(24)

Vaikka lähetystoiminta on edelleen sisällön keskeinen jakelualusta, koska se on vielä edullisin massajakelualusta, laajakaista – sekä kiinteä että liikkuva – ja muut uudet palvelut tarjoavat uusia mahdollisuuksia kulttuurialalle monipuolistaa jakelualustojensa kirjoa, toimittaa tilauspalveluja ja hyödyntää tietoliikenteen huomattavan kasvun taloudellisia mahdollisuuksia. [tark. 23]

| (25) | Unionin olisi pyrittävä määrittelemään maailmanlaajuiset tavoitteet taajuuksien tulevassa uudelleenjakamisessa, erityisesti kaikkein tehokkaimpien taajuuksien osalta, ja toimimaan siten samoin kuin GSM-standardin tapauksessa, jolloin uusi standardi otettiin ympäri maailman menestyksekkäästi käyttöön varhaisessa vaiheessa ja päättäväisesti toteutetun yleiseurooppalaisen yhdenmukaistamisen ansiosta. Vuonna 2016 pidettävä Maailman radioviestintäkonferenssi (World Radiocommunication Conference, WRC) on tärkeässä asemassa maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen ja kolmansien naapurivaltioiden kanssa tehtävän koordinoinnin varmistamisessa. [tark. 24] |
| --- | --- |

(25)

Unionin olisi pyrittävä määrittelemään maailmanlaajuiset tavoitteet taajuuksien tulevassa uudelleenjakamisessa, erityisesti kaikkein tehokkaimpien taajuuksien osalta, ja toimimaan siten samoin kuin GSM-standardin tapauksessa, jolloin uusi standardi otettiin ympäri maailman menestyksekkäästi käyttöön varhaisessa vaiheessa ja päättäväisesti toteutetun yleiseurooppalaisen yhdenmukaistamisen ansiosta. Vuonna 2016 pidettävä Maailman radioviestintäkonferenssi (World Radiocommunication Conference, WRC) on tärkeässä asemassa maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen ja kolmansien naapurivaltioiden kanssa tehtävän koordinoinnin varmistamisessa. [tark. 24]

| (26) | Koska yhteinen lähestymistapa ja mittakaavaedut ovat erittäin tärkeitä kehitettäessä laajakaistaviestintää koko EU:ssa ja ehkäistäessä kilpailun vääristymistä ja markkinoiden pirstaloitumista jäsenvaltioiden välillä,
  olisi
  tietyt valtuutus- ja menettelytapaehdot
  määriteltävä
  yhteisesti jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa.
  Tällaisilla ehdoilla olisi ensisijaisesti varmistettava uusien tulokkaiden pääsy alemmille taajuusalueille huutokauppojen tai muiden kilpailumenettelyjen kautta.
  Tällaisia ehtoja voisivat olla
  myös
  kattavuusvelvoitteet, taajuuksien lohkokoko, käyttöoikeuksien myöntämisen ajoitus, matkaviestinnän virtuaaliverkko-operaattorien mahdollisuudet käyttää taajuuksia sekä käyttöoikeuksien voimassaoloaika. Näitä ehtoja olisi sovellettava langattomaan viestintään osoitettuihin taajuusalueisiin, joihin kohdistuvia oikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata, koska taajuuskaupalla on suuri merkitys taajuuksien käytön tehostamisen
  , uusien Euroopan laajuisten palvelujen syntymisen vauhdittamisen
  ja langattomien laitteiden ja palvelujen sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta. [tark. 26] |
| --- | --- |

(26)

Koska yhteinen lähestymistapa ja mittakaavaedut ovat erittäin tärkeitä kehitettäessä laajakaistaviestintää koko EU:ssa ja ehkäistäessä kilpailun vääristymistä ja markkinoiden pirstaloitumista jäsenvaltioiden välillä,
  olisi
  tietyt valtuutus- ja menettelytapaehdot
  määriteltävä
  yhteisesti jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa.
  Tällaisilla ehdoilla olisi ensisijaisesti varmistettava uusien tulokkaiden pääsy alemmille taajuusalueille huutokauppojen tai muiden kilpailumenettelyjen kautta.
  Tällaisia ehtoja voisivat olla
  myös
  kattavuusvelvoitteet, taajuuksien lohkokoko, käyttöoikeuksien myöntämisen ajoitus, matkaviestinnän virtuaaliverkko-operaattorien mahdollisuudet käyttää taajuuksia sekä käyttöoikeuksien voimassaoloaika. Näitä ehtoja olisi sovellettava langattomaan viestintään osoitettuihin taajuusalueisiin, joihin kohdistuvia oikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata, koska taajuuskaupalla on suuri merkitys taajuuksien käytön tehostamisen
  , uusien Euroopan laajuisten palvelujen syntymisen vauhdittamisen
  ja langattomien laitteiden ja palvelujen sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta. [tark. 26]

| (27) | Muilla aloilla, kuten liikenteessä (turvallisuussovellukset, tiedotusjärjestelmät, liikenteenhallintajärjestelmät), tutkimuksessa ja kehityksessä,
  kulttuurissa,
  sähköisessä terveydenhuollossa ja osallistavaan tietoyhteiskuntaan liittyvissä sovelluksissa
  sekä väestönsuojelussa ja pelastuspalveluissa, joista viimeksi mainitussa käytetään yhä enemmän videokuvan ja datan siirtoa nopeaa ja tehokkaampaa palvelua varten,
  saatetaan tarvita lisätaajuuksia. Innovointia voidaan helpottaa, jos taajuuspolitiikan ja t&k-toiminnan väliset synergiat
  ja suorat yhteydet
  saadaan optimoitua ja laaditaan tarvittavat selvitykset taajuuksien eri käyttökohteiden välisestä radioteknisestä yhteensopivuudesta.
  Asiaan liittyvien tutkimusorganisaatioiden
  olisi autettava kehittämään taajuuksien sääntelyn teknisiä näkökohtia erityisesti tarjoamalla testausmenetelmiä EU-lainsäädännön kannalta merkityksellisten häiriönestomallien verifiointiin. Lisäksi seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (19) harjoitetusta tutkimuksesta saadut tulokset edellyttävät sellaisten esimerkiksi kognitiiviseen radioon tai sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvien hankkeiden taajuustarpeiden selvittämistä, joilla voi olla suurta taloudellista tai investointipotentiaalia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kannalta. T&k-toiminnan ja tieteellisen käytön ylläpitämiseksi olisi varmistettava myös riittävä suoja haitallisilta häiriöiltä. [tark. 27] |
| --- | --- |

(27)

Muilla aloilla, kuten liikenteessä (turvallisuussovellukset, tiedotusjärjestelmät, liikenteenhallintajärjestelmät), tutkimuksessa ja kehityksessä,
  kulttuurissa,
  sähköisessä terveydenhuollossa ja osallistavaan tietoyhteiskuntaan liittyvissä sovelluksissa
  sekä väestönsuojelussa ja pelastuspalveluissa, joista viimeksi mainitussa käytetään yhä enemmän videokuvan ja datan siirtoa nopeaa ja tehokkaampaa palvelua varten,
  saatetaan tarvita lisätaajuuksia. Innovointia voidaan helpottaa, jos taajuuspolitiikan ja t&k-toiminnan väliset synergiat
  ja suorat yhteydet
  saadaan optimoitua ja laaditaan tarvittavat selvitykset taajuuksien eri käyttökohteiden välisestä radioteknisestä yhteensopivuudesta.
  Asiaan liittyvien tutkimusorganisaatioiden
  olisi autettava kehittämään taajuuksien sääntelyn teknisiä näkökohtia erityisesti tarjoamalla testausmenetelmiä EU-lainsäädännön kannalta merkityksellisten häiriönestomallien verifiointiin. Lisäksi seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (19) harjoitetusta tutkimuksesta saadut tulokset edellyttävät sellaisten esimerkiksi kognitiiviseen radioon tai sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvien hankkeiden taajuustarpeiden selvittämistä, joilla voi olla suurta taloudellista tai investointipotentiaalia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kannalta. T&k-toiminnan ja tieteellisen käytön ylläpitämiseksi olisi varmistettava myös riittävä suoja haitallisilta häiriöiltä. [tark. 27]

| (28) | Eurooppa 2020 -strategiassa asetetaan ympäristöpoliittisia tavoitteita kestävään, resurssitehokkaaseen ja kilpailukykyiseen talouteen pääsemiseksi, esimerkiksi parantamalla resurssien käytön tehokkuutta 20 prosentilla. Tieto- ja viestintätekniikkasektorilla on tässä tärkeä tehtävä, kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan. Ehdotettuja toimia ovat muun muassa tiedonsiirtoa hyödyntävien älykkäiden energianhallintajärjestelmien (älyverkkojen ja -mittareiden) EU:n laajuisen käyttöönoton nopeuttaminen energiankulutuksen vähentämiseksi sekä älykkäiden liikennejärjestelmien ja älykkään liikenteenhallinnan kehittäminen liikennesektorin hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Radiotaajuustekniikan tehokas käyttö voisi auttaa vähentämään myös radiolaitteiden energiankulutusta ja pienentää ympäristövaikutusta maaseudulla ja syrjäisillä alueilla. |
| --- | --- |

(28)

Eurooppa 2020 -strategiassa asetetaan ympäristöpoliittisia tavoitteita kestävään, resurssitehokkaaseen ja kilpailukykyiseen talouteen pääsemiseksi, esimerkiksi parantamalla resurssien käytön tehokkuutta 20 prosentilla. Tieto- ja viestintätekniikkasektorilla on tässä tärkeä tehtävä, kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan. Ehdotettuja toimia ovat muun muassa tiedonsiirtoa hyödyntävien älykkäiden energianhallintajärjestelmien (älyverkkojen ja -mittareiden) EU:n laajuisen käyttöönoton nopeuttaminen energiankulutuksen vähentämiseksi sekä älykkäiden liikennejärjestelmien ja älykkään liikenteenhallinnan kehittäminen liikennesektorin hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Radiotaajuustekniikan tehokas käyttö voisi auttaa vähentämään myös radiolaitteiden energiankulutusta ja pienentää ympäristövaikutusta maaseudulla ja syrjäisillä alueilla.

| (29) | Väestön suojelu sähkömagneettisilta kentiltä on olennainen tekijä kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja sen on sisällyttävä yhdenmukaiseen lähestymistapaan, jota EU:ssa sovelletaan taajuusvaltuutuksiin. Asiaa säännellään jo väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetulla neuvoston suosituksella 1999/519/EY

   (20)

  , mutta on olennaisen tärkeää
  saada enemmän tietoa elävien organismien reagoinnista sähkömagneettisiin kenttiin ja
  varmistaa, että taajuuksien käytön ionisoivia ja ionisoimattomia vaikutuksia tarkkaillaan jatkuvasti; tähän kuuluvat myös ne todelliset kumulatiiviset vaikutukset, joita eri taajuuksien käytöllä yhä useamman tyyppisissä laitteissa voi esiintyä.
  Pyrkiessään saavuttamaan asianmukaisen yleisen turvallisuuden jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että suojelutoimet ovat teknologia- ja palveluneutraaleja. [tark. 28] |
| --- | --- |

(29)

Väestön suojelu sähkömagneettisilta kentiltä on olennainen tekijä kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja sen on sisällyttävä yhdenmukaiseen lähestymistapaan, jota EU:ssa sovelletaan taajuusvaltuutuksiin. Asiaa säännellään jo väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annetulla neuvoston suosituksella 1999/519/EY

   (20)

  , mutta on olennaisen tärkeää
  saada enemmän tietoa elävien organismien reagoinnista sähkömagneettisiin kenttiin ja
  varmistaa, että taajuuksien käytön ionisoivia ja ionisoimattomia vaikutuksia tarkkaillaan jatkuvasti; tähän kuuluvat myös ne todelliset kumulatiiviset vaikutukset, joita eri taajuuksien käytöllä yhä useamman tyyppisissä laitteissa voi esiintyä.
  Pyrkiessään saavuttamaan asianmukaisen yleisen turvallisuuden jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että suojelutoimet ovat teknologia- ja palveluneutraaleja. [tark. 28]

| (30) | Keskeiset yleiseen etuun liittyvät tavoitteet, kuten ihmishengen turvaaminen, edellyttävät koordinoituja teknisiä ratkaisuja pelastus- ja hätäpalvelujen yhteentoimivuuteen jäsenvaltioiden välillä. Turvallisuuteen liittyvien palvelujen ja laitteiden sekä innovatiivisten yleiseurooppalaisten tai yhteentoimivien turvallisuus- ja hätäpalveluratkaisujen kehittämistä ja vapaata liikkuvuutta varten olisi
  koordinoidussa Euroopan laajuisessa radiotaajuuksien lohkossa
  asetettava saataville riittävästi taajuuksia. Tutkimukset ovat jo osoittaneet, että EU:ssa tarvitaan seuraavien 5–10 vuoden aikana lisää yhdenmukaistettuja alle 1 GHz taajuuksia väestönsuojelu- ja pelastuspalvelutarkoituksiin käytettäville mobiililaajakaistapalveluille.
  Kun väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten jaetaan lisää yhdenmukaistettuja alle 1 GHz:n taajuuksia, olisi myös tarkistettava, voidaanko muita väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten tarkoitettuja taajuuksia vapauttaa tai käyttää yhteisesti. [tark. 29] |
| --- | --- |

(30)

Keskeiset yleiseen etuun liittyvät tavoitteet, kuten ihmishengen turvaaminen, edellyttävät koordinoituja teknisiä ratkaisuja pelastus- ja hätäpalvelujen yhteentoimivuuteen jäsenvaltioiden välillä. Turvallisuuteen liittyvien palvelujen ja laitteiden sekä innovatiivisten yleiseurooppalaisten tai yhteentoimivien turvallisuus- ja hätäpalveluratkaisujen kehittämistä ja vapaata liikkuvuutta varten olisi
  koordinoidussa Euroopan laajuisessa radiotaajuuksien lohkossa
  asetettava saataville riittävästi taajuuksia. Tutkimukset ovat jo osoittaneet, että EU:ssa tarvitaan seuraavien 5–10 vuoden aikana lisää yhdenmukaistettuja alle 1 GHz taajuuksia väestönsuojelu- ja pelastuspalvelutarkoituksiin käytettäville mobiililaajakaistapalveluille.
  Kun väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten jaetaan lisää yhdenmukaistettuja alle 1 GHz:n taajuuksia, olisi myös tarkistettava, voidaanko muita väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten tarkoitettuja taajuuksia vapauttaa tai käyttää yhteisesti. [tark. 29]

| (31) | Taajuuksien sääntelyllä on vahvoja rajat ylittäviä ja kansainvälisiä ulottuvuuksia syistä, jotka liittyvät radiosignaalien etenemiseen ilmassa, radioviestintäpohjaisista palveluista riippuvaisten markkinoiden kansainväliseen luonteeseen sekä tarpeeseen välttyä haitallisilta häiriöiltä maiden välillä. Direktiiveissä 2002/21/EY ja 2002/20/EY, sellaisina kuin ne ovat muutettuina direktiivillä 2009/140/EY, olevat viittaukset kansainvälisiin sopimuksiin merkitsevät, että jäsenvaltiot eivät saa sitoutua kansainvälisiin velvoitteisiin, jotka estävät niitä kokonaan tai osittain täyttämästä EU-velvoitteitaan. Jäsenvaltioiden olisi oikeuskäytännön mukaisesti pyrittävä kaikin tavoin mahdollistamaan unionin tarkoituksenmukainen edustus sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa kansainvälisissä taajuuskoordinoinnista vastaavissa elimissä. Lisäksi silloin kun on kyse unionin politiikasta tai sen toimivaltaan kuuluvasta kysymyksestä, unionin tulisi ottaa neuvottelujen valmisteluissa poliittinen vetovastuu ja
  varmistaa, että unioni puhuu yhdellä äänellä
  monenvälisissä neuvotteluissa
  , jotta voidaan luoda kattavia synergioita ja mittakaavaetuja taajuuksien käytössä
  muun muassa Kansainvälisessä teleliitossa (ITU), joka vastuutasoltaan vastaa sitä unionin oikeuden alaisissa taajuuskysymyksissä. [tark. 30] |
| --- | --- |

(31)

Taajuuksien sääntelyllä on vahvoja rajat ylittäviä ja kansainvälisiä ulottuvuuksia syistä, jotka liittyvät radiosignaalien etenemiseen ilmassa, radioviestintäpohjaisista palveluista riippuvaisten markkinoiden kansainväliseen luonteeseen sekä tarpeeseen välttyä haitallisilta häiriöiltä maiden välillä. Direktiiveissä 2002/21/EY ja 2002/20/EY, sellaisina kuin ne ovat muutettuina direktiivillä 2009/140/EY, olevat viittaukset kansainvälisiin sopimuksiin merkitsevät, että jäsenvaltiot eivät saa sitoutua kansainvälisiin velvoitteisiin, jotka estävät niitä kokonaan tai osittain täyttämästä EU-velvoitteitaan. Jäsenvaltioiden olisi oikeuskäytännön mukaisesti pyrittävä kaikin tavoin mahdollistamaan unionin tarkoituksenmukainen edustus sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa kansainvälisissä taajuuskoordinoinnista vastaavissa elimissä. Lisäksi silloin kun on kyse unionin politiikasta tai sen toimivaltaan kuuluvasta kysymyksestä, unionin tulisi ottaa neuvottelujen valmisteluissa poliittinen vetovastuu ja
  varmistaa, että unioni puhuu yhdellä äänellä
  monenvälisissä neuvotteluissa
  , jotta voidaan luoda kattavia synergioita ja mittakaavaetuja taajuuksien käytössä
  muun muassa Kansainvälisessä teleliitossa (ITU), joka vastuutasoltaan vastaa sitä unionin oikeuden alaisissa taajuuskysymyksissä. [tark. 30]

| (32) | Nykykäytännön kehittämiseksi ja ottaen lähtökohdaksi periaatteet, jotka on määritelty Maailman radiohallintojen konferenssissa (World Administrative Radio Conference, WARC 1992) noudatettavia menettelyjä koskevissa, 3 päivänä helmikuuta 1992 annetuissa neuvoston päätelmissä, ja kun WRC-konferenssissa tai muissa monenvälisissä neuvotteluissa käsitellään periaatteita tai poliittisia kysymyksiä, joilla on tärkeä EU-ulottuvuus, EU:n olisi voitava luoda uusia menettelyjä etujensa puolustamiseksi monenvälisissä neuvotteluissa, sen lisäksi, että pitkän aikavälin tavoitteena on tulla Kansainvälisen teleliiton jäseneksi jäsenvaltioiden rinnalle; tätä tarkoitusta varten komissio voi radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän (Radio Spectrum Policy Group, RSPG) lausunnon huomioon otettuaan ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisiä poliittisia tavoitteita, kuten direktiivissä 2002/21/EY säädetään. |
| --- | --- |

(32)

Nykykäytännön kehittämiseksi ja ottaen lähtökohdaksi periaatteet, jotka on määritelty Maailman radiohallintojen konferenssissa (World Administrative Radio Conference, WARC 1992) noudatettavia menettelyjä koskevissa, 3 päivänä helmikuuta 1992 annetuissa neuvoston päätelmissä, ja kun WRC-konferenssissa tai muissa monenvälisissä neuvotteluissa käsitellään periaatteita tai poliittisia kysymyksiä, joilla on tärkeä EU-ulottuvuus, EU:n olisi voitava luoda uusia menettelyjä etujensa puolustamiseksi monenvälisissä neuvotteluissa, sen lisäksi, että pitkän aikavälin tavoitteena on tulla Kansainvälisen teleliiton jäseneksi jäsenvaltioiden rinnalle; tätä tarkoitusta varten komissio voi radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän (Radio Spectrum Policy Group, RSPG) lausunnon huomioon otettuaan ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisiä poliittisia tavoitteita, kuten direktiivissä 2002/21/EY säädetään.

| (33) | Jotta vältetään satelliittinavigointiin ja satelliittiviestintään varattuihin taajuuskaistoihin kohdistuva kasvava paine, niiden kaistaleveys on turvattava taajuuksien käyttöä koskevassa uudessa suunnitelmassa.
  Vuoden 2012 WRC-konferenssissa käsitellään EU:n kannalta merkityksellisiä erityiskysymyksiä, kuten digitaalisiin televisiolähetyksiin siirtymisestä aiheutuvaa taajuusylijäämää, tieteellisiä ja meteorologisia palveluja, kestävää kehitystä ja ilmastonmuutosta, satelliittiviestintää ja taajuuksien käyttöä Galileo-järjestelmää varten (perustettu Galileo-yhteisyrityksen perustamisesta 21 päivänä toukokuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 (21) ja eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1321/2004 (22)) sekä Euroopan maanseurantaohjelmaa (GMES) (23), jolla pyritään parantamaan kaukokartoitustiedon hyödyntämistä. [tark. 31] |
| --- | --- |

(33)

Jotta vältetään satelliittinavigointiin ja satelliittiviestintään varattuihin taajuuskaistoihin kohdistuva kasvava paine, niiden kaistaleveys on turvattava taajuuksien käyttöä koskevassa uudessa suunnitelmassa.
  Vuoden 2012 WRC-konferenssissa käsitellään EU:n kannalta merkityksellisiä erityiskysymyksiä, kuten digitaalisiin televisiolähetyksiin siirtymisestä aiheutuvaa taajuusylijäämää, tieteellisiä ja meteorologisia palveluja, kestävää kehitystä ja ilmastonmuutosta, satelliittiviestintää ja taajuuksien käyttöä Galileo-järjestelmää varten (perustettu Galileo-yhteisyrityksen perustamisesta 21 päivänä toukokuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 (21) ja eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1321/2004 (22)) sekä Euroopan maanseurantaohjelmaa (GMES) (23), jolla pyritään parantamaan kaukokartoitustiedon hyödyntämistä. [tark. 31]

| (34) | Jäsenvaltioiden olisi jatkettava kahdenvälisiä neuvotteluja unionin ulkopuolisten naapurivaltioiden, ehdokasvaltiot ja mahdolliset ehdokasvaltiot
  mukaan luettuina,
  kanssa niiden taajuuskoordinointiin liittyvien EU-velvoitteiden täyttämisestä sekä pyrkiäkseen tekemään sopimuksia, jotka voivat toimia myönteisenä esimerkkinä muille jäsenvaltioille
  .
  Unionin olisi annettava jäsenvaltioille teknistä ja poliittista tukea niiden käydessä kahden- ja monenvälisiä neuvotteluja kolmansien ja erityisesti naapurivaltioiden kanssa, myös ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kanssa.
  Tuen pitäisi myös auttaa välttämään haitallisia häiriöitä ja tehostamaan taajuuksien käyttöä sekä lähentämään taajuuksien käyttötapoja myös EU:n rajoja laajemmalti. Erityisen kiireellisesti tarvitaan toimia 800 MHz taajuuksilla ja 3,4–3,8 GHz taajuusalueella, joita tarvitaan siirtymisessä solukkopohjaisiin laajakaistateknologioihin sekä yhdenmukaistettaessa ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisessa tarvittavia taajuuksia. [tark. 32] |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltioiden olisi jatkettava kahdenvälisiä neuvotteluja unionin ulkopuolisten naapurivaltioiden, ehdokasvaltiot ja mahdolliset ehdokasvaltiot
  mukaan luettuina,
  kanssa niiden taajuuskoordinointiin liittyvien EU-velvoitteiden täyttämisestä sekä pyrkiäkseen tekemään sopimuksia, jotka voivat toimia myönteisenä esimerkkinä muille jäsenvaltioille
  .
  Unionin olisi annettava jäsenvaltioille teknistä ja poliittista tukea niiden käydessä kahden- ja monenvälisiä neuvotteluja kolmansien ja erityisesti naapurivaltioiden kanssa, myös ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden kanssa.
  Tuen pitäisi myös auttaa välttämään haitallisia häiriöitä ja tehostamaan taajuuksien käyttöä sekä lähentämään taajuuksien käyttötapoja myös EU:n rajoja laajemmalti. Erityisen kiireellisesti tarvitaan toimia 800 MHz taajuuksilla ja 3,4–3,8 GHz taajuusalueella, joita tarvitaan siirtymisessä solukkopohjaisiin laajakaistateknologioihin sekä yhdenmukaistettaessa ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisessa tarvittavia taajuuksia. [tark. 32]

| (35) | Tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää luoda tarvittavat institutionaaliset puitteet taajuushallinnon ja taajuuksien sääntelyn EU-tason koordinoinnille niin, että kansallisten hallintojen toimivalta ja asiantuntemus otetaan täysimääräisesti huomioon. Tällaisista puitteista voi olla apua myös tarkasteltaessa jäsenvaltioiden välistä taajuuskoordinointia sisämarkkinanäkökulmasta. Olennaista on myös standardointielinten, tutkimuslaitosten ja CEPT:n välinen yhteistyö ja koordinointi. |
| --- | --- |

(35)

Tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää luoda tarvittavat institutionaaliset puitteet taajuushallinnon ja taajuuksien sääntelyn EU-tason koordinoinnille niin, että kansallisten hallintojen toimivalta ja asiantuntemus otetaan täysimääräisesti huomioon. Tällaisista puitteista voi olla apua myös tarkasteltaessa jäsenvaltioiden välistä taajuuskoordinointia sisämarkkinanäkökulmasta. Olennaista on myös standardointielinten, tutkimuslaitosten ja CEPT:n välinen yhteistyö ja koordinointi.

| (36) | Komission olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  vuosittain
  tämän päätöksen mukaisesti saavutetuista tuloksista sekä suunnitelluista tulevista toimista. [tark. 33] |
| --- | --- |

(36)

Komission olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  vuosittain
  tämän päätöksen mukaisesti saavutetuista tuloksista sekä suunnitelluista tulevista toimista. [tark. 33]

| (37) | Ehdotustaan laatiessaan komissio on mahdollisimman tarkkaan ottanut huomioon radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon, |
| --- | --- |

(37)

Ehdotustaan laatiessaan komissio on mahdollisimman tarkkaan ottanut huomioon radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon,

| (38) | Tällä päätöksellä ei rajoiteta direktiivissä 2009/140/EY vahvistettua markkinatoimijoiden suojelua, [tark. 34] |
| --- | --- |

(38)

Tällä päätöksellä ei rajoiteta direktiivissä 2009/140/EY vahvistettua markkinatoimijoiden suojelua, [tark. 34]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tarkoitus
  ja soveltamisala

1.
     Tällä päätöksellä perustetaan sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi
  monivuotinen
  radiotaajuuspoliittinen ohjelma taajuuksien käytön strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten.

2.
     
  Tämä päätös kattaa sisämarkkinat kaikilla taajuuksia käyttävillä Euroopan unionin toimialoilla, kuten sähköisessä viestinnässä, tutkimuksessa, kehittämisessä ja innovoinnissa, liikenteessä sekä energia- ja audiovisuaalipolitiikassa.

3.
     
  Tämä päätös on unionin voimassa olevan lainsäädännön, erityisesti direktiivien 2002/19/EY, 2002/20/EY, 2002/21/EY ja 1999/5/EY sekä päätöksen N:o 676/2002/EY mukainen sekä kansallisella tasolla unionin oikeuden mukaisesti ja asiaankuuluvia kansainvälisiä sopimuksia noudattaen sekä ITU:n radio-ohjesäännöt huomioon ottaen toteutettujen toimenpiteiden mukainen.

4.
     
  Tällä päätöksellä ei rajoiteta kansallisella tasolla täysimääräisesti unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaalialan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin. [tark. 35]

2 artikla

Yleiset sääntelyperiaatteet

1.
     Jäsenvaltioiden on avoimesti tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa seuraavien yleisten sääntelyperiaatteiden johdonmukainen soveltaminen koko unionissa:

| a) | edistetään taajuuksien tehokasta käyttöä, jotta voidaan mahdollisimman hyvin vastata taajuuksien kasvavaan kysyntään
  taajuuksien suuri yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo huomioon ottaen
  ,
  ▐ |
| --- | --- |

a)

edistetään taajuuksien tehokasta käyttöä, jotta voidaan mahdollisimman hyvin vastata taajuuksien kasvavaan kysyntään
  taajuuksien suuri yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo huomioon ottaen
  ,

▐

| b) | sovelletaan
  tarkoituksenmukaisinta, syrjimätöntä ja
  mahdollisimman kevyttä valtuutusjärjestelmää siten, että taajuuksien käytössä päästään mahdollisimman suureen joustavuuteen ja tehokkuuteen, |
| --- | --- |

b)

sovelletaan
  tarkoituksenmukaisinta, syrjimätöntä ja
  mahdollisimman kevyttä valtuutusjärjestelmää siten, että taajuuksien käytössä päästään mahdollisimman suureen joustavuuteen ja tehokkuuteen,

| c) | turvataan sisämarkkinoiden
  ja digitaalisten palvlujen kehitys
  varmistamalla toimiva kilpailu
  ja yhtäläiset toimintaedellytykset sekä edistämällä Euroopan laajuisten palvelujen syntymistä, |
| --- | --- |

c)

turvataan sisämarkkinoiden
  ja digitaalisten palvlujen kehitys
  varmistamalla toimiva kilpailu
  ja yhtäläiset toimintaedellytykset sekä edistämällä Euroopan laajuisten palvelujen syntymistä,

| d) | edistetään innovointia, |
| --- | --- |

d)

edistetään innovointia,

| e) | otetaan taajuuksien käytön teknisiä ehtoja määritettäessä täysimääräisesti huomioon asiaan liittyvä sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksia koskeva unionin lainsäädäntö, |
| --- | --- |

e)

otetaan taajuuksien käytön teknisiä ehtoja määritettäessä täysimääräisesti huomioon asiaan liittyvä sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksia koskeva unionin lainsäädäntö,

| f) | edistetään teknologia- ja palveluneutraaliutta taajuuksien käytössä. [tark. 36] |
| --- | --- |

f)

edistetään teknologia- ja palveluneutraaliutta taajuuksien käytössä. [tark. 36]

2.
     
  Sähköiseen viestintään sovelletaan seuraavia erityisperiaatteita direktiivin 2002/21/EY 8 a, 9 ja 9 b artiklan ja päätöksen N:o 676/2002/EY mukaisesti:

| a) | sovelletaan teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita taajuuksien käyttöön sähköisen viestinnän verkoissa ja palveluissa sekä radiotaajuuksien käyttöoikeuksien siirrossa tai vuokrauksessa; |
| --- | --- |

a)

sovelletaan teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita taajuuksien käyttöön sähköisen viestinnän verkoissa ja palveluissa sekä radiotaajuuksien käyttöoikeuksien siirrossa tai vuokrauksessa;

| b) | edistetään radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista unionissa siten, että otetaan huomioon tarve varmistaa näiden taajuuksien käytön vaikuttavuus ja tehokkuus; |
| --- | --- |

b)

edistetään radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista unionissa siten, että otetaan huomioon tarve varmistaa näiden taajuuksien käytön vaikuttavuus ja tehokkuus;

| c) | helpotetaan mobiilidataliikenteen ja laajakaistapalvelujen lisäämistä erityisesti joustavuutta lisäämällä ja edistetään innovointia ottaen huomioon tarve välttää haitallisia häiriöitä ja varmistaa palvelun tekninen laatu; |
| --- | --- |

c)

helpotetaan mobiilidataliikenteen ja laajakaistapalvelujen lisäämistä erityisesti joustavuutta lisäämällä ja edistetään innovointia ottaen huomioon tarve välttää haitallisia häiriöitä ja varmistaa palvelun tekninen laatu;

| d) | ylläpidetään ja kehitetään toimivaa kilpailua ehkäisemällä ennakolta tai vähentämällä jälkikäteen radiotaajuuksien liiallista kasautumista tavalla, joka merkittävästi haittaa kilpailua. [tark. 37] |
| --- | --- |

d)

ylläpidetään ja kehitetään toimivaa kilpailua ehkäisemällä ennakolta tai vähentämällä jälkikäteen radiotaajuuksien liiallista kasautumista tavalla, joka merkittävästi haittaa kilpailua. [tark. 37]

3 artikla

Poliittiset tavoitteet

Jäsenvaltioiden ja komission on tämän ensimmäisen ohjelman painopisteiden mukaisesti tehtävä yhteistyötä tukeakseen ja noudattaakseen seuraavia poliittisia tavoitteita:

| a) | jaetaan mobiilidataliikenteelle
  riittävästi
  ja tarkoituksenmukaisesti
  taajuuksia EU:n poliittisten tavoitteiden tueksi
  niin, että ellei radiotaajuuspoliittisessa ohjelmassa ole muuta määritetty, vuoteen 2015 mennessä taajuuksia on vähintään 1 200 MHz, jotta voidaan mahdollisimman hyvin vastata mobiilidataliikenteen kasvavaan kysyntään ja mahdollistaa siten kaupallisten ja julkisten palveluiden kehittyminen ottaen huomioon tärkeät yleisen edun mukaiset tavoitteet kuten kulttuurisen monimuotoisuuden ja viestinten moniarvoisuuden;

  [tark. 38] |
| --- | --- |

a)

jaetaan mobiilidataliikenteelle
  riittävästi
  ja tarkoituksenmukaisesti
  taajuuksia EU:n poliittisten tavoitteiden tueksi
  niin, että ellei radiotaajuuspoliittisessa ohjelmassa ole muuta määritetty, vuoteen 2015 mennessä taajuuksia on vähintään 1 200 MHz, jotta voidaan mahdollisimman hyvin vastata mobiilidataliikenteen kasvavaan kysyntään ja mahdollistaa siten kaupallisten ja julkisten palveluiden kehittyminen ottaen huomioon tärkeät yleisen edun mukaiset tavoitteet kuten kulttuurisen monimuotoisuuden ja viestinten moniarvoisuuden;

  [tark. 38]

| b) | poistetaan digitaalinen kahtiajako ja saavutetaan Euroopan digitaalistrategiassa asetetut tavoitteet, jotta varmistetaan, että kaikki unionin kansalaiset voivat vuoteen 2020 mennessä käyttää laajakaistaa vähintään siirtonopeudella 30 Mbit/s ja jotta enimmäistetään unionin laajakaistan nopeus ja kapasiteetti; [tark. 39] |
| --- | --- |

b)

poistetaan digitaalinen kahtiajako ja saavutetaan Euroopan digitaalistrategiassa asetetut tavoitteet, jotta varmistetaan, että kaikki unionin kansalaiset voivat vuoteen 2020 mennessä käyttää laajakaistaa vähintään siirtonopeudella 30 Mbit/s ja jotta enimmäistetään unionin laajakaistan nopeus ja kapasiteetti; [tark. 39]

| c) | annetaan unionille mahdollisuus nousta johtavaan asemaan langattoman sähköisen viestinnän laajakaistapalveluissa vapauttamalla riittävästi uusia taajuuksia kustannustehokkaimmilla taajuusalueilla, jotta kyseisten palveluiden saatavuus yleistyy, [tark. 40] |
| --- | --- |

c)

annetaan unionille mahdollisuus nousta johtavaan asemaan langattoman sähköisen viestinnän laajakaistapalveluissa vapauttamalla riittävästi uusia taajuuksia kustannustehokkaimmilla taajuusalueilla, jotta kyseisten palveluiden saatavuus yleistyy, [tark. 40]

| d) | varmistetaan mahdollisuuksien tarjoaminen niin kaupallisille aloille kuin julkisille palveluille lisäämällä mobiililaajakaistan kapasiteettia; [tark. 41] |
| --- | --- |

d)

varmistetaan mahdollisuuksien tarjoaminen niin kaupallisille aloille kuin julkisille palveluille lisäämällä mobiililaajakaistan kapasiteettia; [tark. 41]

| e) | mahdollistetaan innovaatioiden ja investointien edistämiseksi taajuuksien mahdollisimman joustava käyttö soveltamalla
  johdonmukaisesti
  teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita
  koko unionissa Euroopan laajuisten yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi mahdollisesti hyväksyttäville teknologisille ratkaisuille, ja huolehtimalla sääntelyn riittävästä ennustettavuudesta
  , avaamalla yhdenmukaisia taajuuksia uusille
  edistyneille tekniikoille
  ja sallimalla kaupankäynti taajuuksien käyttöoikeuksilla,
  ja luodaan näin mahdollisuuksia perustaa tulevaisuudessa Euroopan laajuisia palveluita;

  [tark. 42] |
| --- | --- |

e)

mahdollistetaan innovaatioiden ja investointien edistämiseksi taajuuksien mahdollisimman joustava käyttö soveltamalla
  johdonmukaisesti
  teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita
  koko unionissa Euroopan laajuisten yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi mahdollisesti hyväksyttäville teknologisille ratkaisuille, ja huolehtimalla sääntelyn riittävästä ennustettavuudesta
  , avaamalla yhdenmukaisia taajuuksia uusille
  edistyneille tekniikoille
  ja sallimalla kaupankäynti taajuuksien käyttöoikeuksilla,
  ja luodaan näin mahdollisuuksia perustaa tulevaisuudessa Euroopan laajuisia palveluita;

  [tark. 42]

| f) | tehostetaan taajuuksien hyödyntämistä ottamalla käyttöön yleisvaltuutusten suomat edut ja lisäämällä tämän tyyppisten luvitusmallien käyttöä; |
| --- | --- |

f)

tehostetaan taajuuksien hyödyntämistä ottamalla käyttöön yleisvaltuutusten suomat edut ja lisäämällä tämän tyyppisten luvitusmallien käyttöä;

| g) | rohkaistaan infrastruktuurin passiivista yhteiskäyttöä tapauksissa, joissa se olisi oikeasuhteista ja syrjimätöntä direktiivin 2002/21/EY 12 artiklassa tarkoitetulla tavalla; [tark. 43] |
| --- | --- |

g)

rohkaistaan infrastruktuurin passiivista yhteiskäyttöä tapauksissa, joissa se olisi oikeasuhteista ja syrjimätöntä direktiivin 2002/21/EY 12 artiklassa tarkoitetulla tavalla; [tark. 43]

| h) | ylläpidetään ja kehitetään toimivaa kilpailua erityisesti sähköisen viestinnän palveluissa ehkäisemällä ennakolta tai vähentämällä jälkikäteen radiotaajuuksien liiallista kasautumista tietyille talouden toimijoille tavalla, joka merkittävästi haittaa kilpailua
  taajuusoikeuksien peruuttamisesta tai muista toimenpiteistä johtuen, tai jakamalla taajuuksia markkinoiden vääristymiä korjaavalla tavalla;

  [tark. 44] |
| --- | --- |

h)

ylläpidetään ja kehitetään toimivaa kilpailua erityisesti sähköisen viestinnän palveluissa ehkäisemällä ennakolta tai vähentämällä jälkikäteen radiotaajuuksien liiallista kasautumista tietyille talouden toimijoille tavalla, joka merkittävästi haittaa kilpailua
  taajuusoikeuksien peruuttamisesta tai muista toimenpiteistä johtuen, tai jakamalla taajuuksia markkinoiden vääristymiä korjaavalla tavalla;

  [tark. 44]

| i) | vähennetään sisämarkkinoiden hajanaisuutta
  ja hyödynnetään täysimääräisesti niiden tarjoamat mahdollisuudet Euroopan laajuisten yhtäläisten toimintaedellytysten luomiseksi sekä talouskasvun ja unionin tasolla saatavien tuotevariointi- ja mittakaavaetujen edistämiseksi
  tehostamalla mahdollisuuksien mukaan taajuuksien käyttöön ja saatavuuteen liittyvien teknisten ehtojen koordinointia ja yhdenmukaistamista ▐; [tark. 45] |
| --- | --- |

i)

vähennetään sisämarkkinoiden hajanaisuutta
  ja hyödynnetään täysimääräisesti niiden tarjoamat mahdollisuudet Euroopan laajuisten yhtäläisten toimintaedellytysten luomiseksi sekä talouskasvun ja unionin tasolla saatavien tuotevariointi- ja mittakaavaetujen edistämiseksi
  tehostamalla mahdollisuuksien mukaan taajuuksien käyttöön ja saatavuuteen liittyvien teknisten ehtojen koordinointia ja yhdenmukaistamista ▐; [tark. 45]

| j) | vältetään muiden radioteknisten ja muiden laitteiden aiheuttamia haitallisia häiriöitä helpottamalla taajuuksien joustavan ja tehokkaan käytön mahdollistavien standardien kehittämistä ja parantamalla vastaanotinten häiriösuojausta ottaen erityisesti huomioon radiolaitteiden ja -sovellusten lisääntyvän määrän ja tiheyden kumulatiiviset vaikutukset; |
| --- | --- |

j)

vältetään muiden radioteknisten ja muiden laitteiden aiheuttamia haitallisia häiriöitä helpottamalla taajuuksien joustavan ja tehokkaan käytön mahdollistavien standardien kehittämistä ja parantamalla vastaanotinten häiriösuojausta ottaen erityisesti huomioon radiolaitteiden ja -sovellusten lisääntyvän määrän ja tiheyden kumulatiiviset vaikutukset;

| k) | otetaan taajuuksien käyttötarkoitusten valinnan teknisiä ehtoja määriteltäessä täysimääräisesti huomioon asianmukaisten kansainvälisten organisaatioiden tunnustamat, sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksia koskevien tutkimusten tulokset
  ja sovelletaan niitä teknologian ja palvelun suhteen neutraalilla tavalla;

  [tark. 46] |
| --- | --- |

k)

otetaan taajuuksien käyttötarkoitusten valinnan teknisiä ehtoja määriteltäessä täysimääräisesti huomioon asianmukaisten kansainvälisten organisaatioiden tunnustamat, sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksia koskevien tutkimusten tulokset
  ja sovelletaan niitä teknologian ja palvelun suhteen neutraalilla tavalla;

  [tark. 46]

| l) | huolehditaan uusien kuluttajatuotteiden ja -teknologioiden helppokäyttöisyydestä, jotta varmistetaan kuluttajien tuki siirtymiselle digitaaliseen teknologiaan sekä digitaaliylijäämän tehokas hyödyntäminen; [tark. 47] |
| --- | --- |

l)

huolehditaan uusien kuluttajatuotteiden ja -teknologioiden helppokäyttöisyydestä, jotta varmistetaan kuluttajien tuki siirtymiselle digitaaliseen teknologiaan sekä digitaaliylijäämän tehokas hyödyntäminen; [tark. 47]

| m) | pienennetään unionin hiilijalanjälkeä parantamalla langattomissa viestintäverkoissa ja -sovelluksissa käytettyjen tekniikkojen tehokkuutta. [tark. 48] |
| --- | --- |

m)

pienennetään unionin hiilijalanjälkeä parantamalla langattomissa viestintäverkoissa ja -sovelluksissa käytettyjen tekniikkojen tehokkuutta. [tark. 48]

4 artikla

Tehokkuuden ja joustavuuden lisääminen

1.   Direktiiviä 2002/20/EY noudattaen 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä toteutettava laajakaistapalvelujen kehittämiseen tarvittavat valtuutuksiin ja taajuuksien käyttötarkoitusten määrittelyyn liittyvät
  ja keskenään samankaltaiset
  toimenpiteet, esimerkiksi annettava kyseeseen tuleville operaattoreille, silloin kun se mahdollista ja käyttäen perustana 12 artiklan mukaista kuulemista, vierekkäisten vähintään 10 MHz taajuuskaistojen suora tai epäsuora käyttöoikeus
  , millä mahdollistetaan laajakaistan mahdollisimman suuren kapasiteetin ja nopeuden saavuttaminen sekä tehokkaan kilpailun syntyminen
  . [tark. 49]

2.   Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa edistettävä taajuuksien yhteiskäyttöä ja muunlaista rinnakkaista
  ja ilman toimilupaa tapahtuvaa
  hyödyntämistä.
  Niiden on myös edistettävä nykyisten ja uusien tekniikoiden, kuten maantieteellistä paikannusta koskevien tietokantojen ja kognitiivisen radioteknologian, kehittämistä esimerkiksi valkoisilla alueilla asianmukaisen vaikutusten arvioinnin toteuttamisen jälkeen. Tämä vaikutusten arviointi on toteutettava 12 kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta. [tark. 90]

3.   Jäsenvaltioiden ja komission on yhteistyössä kehitettävä ja yhdenmukaistettava radiolaitteiden ja telepäätelaitteiden sekä sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja verkkojen standardeja käyttäen tarpeen mukaan komission standardointitoimeksiantoja asianmukaisille standardointielimille.
  Erityistä huomiota on myös kiinnitettävä vammaisten käyttämien laitteiden standardointiin kuitenkin siten, että heiltä ei riistetä mahdollisuutta käyttää standardoimattomia laitteita, jos he niin haluavat. Tässä yhteydessä taajuuksien yhdenmukaistamisen ja standardoinnin tehokkaalla koordinoinnilla on erityinen merkitys, jotta kuluttajille mahdollistetaan taajuudesta riippuvaisten laitteiden rajoittamaton käyttö koko sisämarkkinoilla. [tark. 51]

4.
     
  Jäsenvaltioiden on tehostettava kognitiivisten teknologioiden kaltaisia uusia teknologioita koskevaa tutkimus- ja kehittämistoimintaansa, sillä niiden kehittäminen voi tuottaa tulevaisuudessa lisäarvoa taajuuksien tehokkaamman käytön myötä. [tark. 52]

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttöoikeuksien saajien valintaehdot ja -menettelyt edistävät
  kilpailua, Euroopan laajuisia yhtäläisiä toimintaedellytyksiä,
  investointeja ja taajuuksien tehokasta käyttöä
  sekä uusien ja nykyisten palvelujen ja laitteiden rinnakkaiskäyttöä
  .
  Jäsenvaltioiden on lisäksi edistettävä taajuuksien tehokkaan käytön jatkamista niin verkko- kuin käyttäjäsovelluksissakin.

  [tark. 53]

6.   Jotta voitaisiin välttyä sähköisen viestinnän käyttöön yhdenmukaisesti osoitettujen ja direktiivin 2002/21/EY 9 b artiklan nojalla kaikissa jäsenvaltioissa kaupankäynnin alaisiksi saatettujen taajuuksien käyttöoikeuksiin liittyvien valintaehtojen ja -menettelyjen eroista mahdollisesti aiheutuvalta sisämarkkinoiden pirstaloitumiselta, komissio
  määrittelee
  yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
  ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti parhaat käytännöt ja rohkaisee vaihtamaan kyseisiä taajuusalueita koskevia tietoja sekä laatii
  ohjeet tällaisten taajuuksien valtuutusehdoista ja -menettelyistä
  esimerkiksi
  infrastruktuurin yhteiskäyttöön ja verkkojen kattavuuteen liittyvien ehtojen osalta
  varmistaakseen teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita soveltamalla saavutetut Euroopan laajuiset yhtäläiset toimintaedellytykset
  . [tark. 54]

7.   ▐ Taajuuksien käyttöoikeuksien tosiasiallisen hyödyntämisen varmistamiseksi ja taajuuksien varastoinnin estämiseksi, jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, joihin kuuluvat muun muassa taloudelliset seuraamukset
  , kannustinpalkkioihin perustuvien välineiden käyttö
  ja käyttöoikeuksien peruuttaminen. [tark. 55]

8.
     
  Toimenpiteet, jotka jäsenvaltioiden on hyväksyttävä 1 kohdan mukaisesti, toteutetaan, sen lisäksi, että 900 MHz taajuus avataan pikaisesti GSM-direktiivin mukaisesti, ja siten, että edistetään kilpailua. Toimenpiteet on toteutettava syrjimättömällä tavalla eivätkä ne saa vääristää kilpailua markkinoilla jo määräävässä asemassa olevien toimijoiden eduksi. [tark. 56]

5 artikla

Kilpailu

1.   Jäsenvaltioiden on ylläpidettävä ja edistettävä toimivaa kilpailua ja vältettävä kilpailun vääristymät
  sekä
  sisämarkkinoilla
  että yksittäisillä kansallisilla markkinoilla
  . [tark. 57]

2.   Täyttääkseen täysimääräisesti 1 kohdassa asetetut velvollisuutensa ja erityisesti varmistaakseen, että kilpailu ei vääristy radiotaajuuksien käyttöoikeuksien
  myöntämisen,
  kasautumisen, siirtojen tai muutosten vuoksi,
  jäsenvaltioiden on ennen suunniteltua taajuuksien myöntämistä selvitettävä huolellisesti, onko todennäköistä, että suunniteltu taajuusjako vähentää tai vääristää kilpailua kyseisillä mobiilimarkkinoilla, kun otetaan huomioon asianomaisille markkinatoimijoille jo myönnetyt taajuudet. Jos taajuusjako todennäköisesti johtaa kilpailun vääristymiseen tai vähentymiseen, jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarkoituksenmukaisimmat toimenpiteet edistääkseen tehokasta kilpailua sekä vähintään yhden seuraavista toimenpiteistä
  rajoittamatta kuitenkaan kilpailusääntöjen soveltamista: [tark. 58]

| a) | jäsenvaltiot voivat rajoittaa yksittäiselle ▐ toimijalle myönnettävien taajuuksien käyttöoikeuksien määrää tai asettaa käyttöoikeuksille ehtoja, esimerkiksi velvoittaa tarjomaan tukkutason käyttöoikeus
  taikka kansallinen tai alueellinen verkkovierailu
  tietyillä taajuuskaistoilla tai tietyissä ominaisuuksiltaan samankaltaisten taajuuskaistojen ryhmissä, esimerkiksi sähköisen viestinnän palveluille osoitetuilla alle 1 GHz taajuusalueilla; [tark. 59] |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltiot voivat rajoittaa yksittäiselle ▐ toimijalle myönnettävien taajuuksien käyttöoikeuksien määrää tai asettaa käyttöoikeuksille ehtoja, esimerkiksi velvoittaa tarjomaan tukkutason käyttöoikeus
  taikka kansallinen tai alueellinen verkkovierailu
  tietyillä taajuuskaistoilla tai tietyissä ominaisuuksiltaan samankaltaisten taajuuskaistojen ryhmissä, esimerkiksi sähköisen viestinnän palveluille osoitetuilla alle 1 GHz taajuusalueilla; [tark. 59]

| b) | jäsenvaltiot voivat varata tietyn osan taajuusalueesta tai taajuusalueiden ryhmästä myönnettäväksi uusille tulokkaille, joille ei aiemmin ole myönnetty taajuuksia tai joille on myönnetty huomattavasti vähemmän taajuuksia, jotta varmistetaan yhtäläiset toimintaolosuhteet mobiilimarkkinoiden varhaisten ja uusien tulokkaiden välillä turvaamalla yhtäläiset matalien taajuusalueiden käyttömahdollisuudet; [tark. 60] |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiot voivat varata tietyn osan taajuusalueesta tai taajuusalueiden ryhmästä myönnettäväksi uusille tulokkaille, joille ei aiemmin ole myönnetty taajuuksia tai joille on myönnetty huomattavasti vähemmän taajuuksia, jotta varmistetaan yhtäläiset toimintaolosuhteet mobiilimarkkinoiden varhaisten ja uusien tulokkaiden välillä turvaamalla yhtäläiset matalien taajuusalueiden käyttömahdollisuudet; [tark. 60]

| c) | jäsenvaltiot voivat kieltäytyä myöntämästä uusia käyttöoikeuksia tai sallimasta taajuuksien uudenlaista käyttöä tietyillä taajuuskaistoilla, tai asettaa edellytyksiä uusien käyttöoikeuksien myöntämiselle tai uusien käyttötarkoitusten valtuuttamiselle, jos käyttö johtaisi taajuuksien kasautumiseen tietyille talouden toimijoille
  ja tällainen kasautuminen
  todennäköisesti merkittävästi haittaisi kilpailua; [tark. 61] |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot voivat kieltäytyä myöntämästä uusia käyttöoikeuksia tai sallimasta taajuuksien uudenlaista käyttöä tietyillä taajuuskaistoilla, tai asettaa edellytyksiä uusien käyttöoikeuksien myöntämiselle tai uusien käyttötarkoitusten valtuuttamiselle, jos käyttö johtaisi taajuuksien kasautumiseen tietyille talouden toimijoille
  ja tällainen kasautuminen
  todennäköisesti merkittävästi haittaisi kilpailua; [tark. 61]

| d) | jäsenvaltiot voivat estää käyttöoikeuksien siirron tai asettaa sille ehtoja, jos se ei kuulu kansallisen tai EU:n harjoittaman yrityskeskittymien valvonnan piiriin ja se todennäköisesti haittaisi merkittävästi kilpailua; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltiot voivat estää käyttöoikeuksien siirron tai asettaa sille ehtoja, jos se ei kuulu kansallisen tai EU:n harjoittaman yrityskeskittymien valvonnan piiriin ja se todennäköisesti haittaisi merkittävästi kilpailua;

| e) | Jäsenvaltiot voivat tehdä olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia direktiivin 2002/20/EY 14 artiklan mukaisesti korjatakseen jälkikäteen tilanteen, jossa taajuuksia on liiallisessa määrin kasautunut tietylle talouden toimijalle tavalla, joka haittaa
  todennäköisesti
  kilpailua. [tark. 62] |
| --- | --- |

e)

Jäsenvaltiot voivat tehdä olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia direktiivin 2002/20/EY 14 artiklan mukaisesti korjatakseen jälkikäteen tilanteen, jossa taajuuksia on liiallisessa määrin kasautunut tietylle talouden toimijalle tavalla, joka haittaa
  todennäköisesti
  kilpailua. [tark. 62]

3.
     
  Jos jäsenvaltiot haluavat hyväksyä jonkin 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, niiden on tehtävä se asettamalla ehdot direktiivissä 2002/20/EY vahvistettujen taajuuksien käyttöä koskevien ehtojen määräämistä tai muuttamista koskevien menettelyjen mukaisesti. [tark. 63]

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valtuutus- ja valintamenettelyissä vältetään viivästykset
  , toimitaan syrjimättömästi
  ja edistetään toimivaa kilpailua
  ehkäisemällä unionin kansalaisten ja kuluttajien eduksi mahdollisten kilpailua heikentävien tulosten syntyminen
  . [tark. 64]

6 artikla

Taajuudet langatonta laajakaistaviestintää varten

1.   Palvelu- ja teknologianeutraaliuden periaatteiden soveltamista rajoittamatta, jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että unionissa asetetaan käytettäväksi kattavuuden ja kapasiteetin kannalta riittävästi
  yhdenmukaistettuja
  taajuuksia
  , minkä ansiosta unionin laajakaista voi olla maailman nopein, jotta varmistetaan
  , että langattomat sovellukset
  ja Euroopan johtava asema uusien palveluiden alalla
  tosiasiallisesti auttavat osaltaan
  luomaan talouskasvua ja
  saavuttamaan tavoitteen, jonka mukaan kaikkien kansalaisten ulottuvilla on vuoteen 2020 mennessä siirtonopeudeltaan vähintään 30 Mbit/s laajakaistaliittymä. [tark. 65]

2.   Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2012 mennessä
  asetettava
  komission päätöksillä 2008/477/EY (2,5–2,69 GHz), 2008/411/EY (3,4–3,8 GHz) ja 2009/766/EY (900/1 800 MHz)
  osoitetut taajuusalueet saataville edistääkseen unionin kansalaisten ja kuluttajien etujen mukaisten langattomien laajakaistapalveluiden aiempaa laajempaa saatavuutta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten nykyisten ja tulevien palveluiden käyttöönottoa, joilla on yhtäläinen oikeus käyttää näitä taajuuksia edellä mainituissa komission päätöksissä asetettujen ehtojen mukaisesti
  . [tark. 66]

3.
     
  Jäsenvaltioiden on edistettävä sitä, että sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajat saattavat verkkonsa vastaamaan uusinta ja tehokkainta teknologiaa ylijäämien luomiseksi itselleen. [tark. 67]

4.   Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä asetettava 800 MHz taajuusalue sähköisen viestinnän palvelujen saataville päätöksen N:o 676/2002/EY nojalla vahvistettujen yhdenmukaistettujen teknisten ehtojen mukaisesti. ▐ Komissio voi
  poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluista teknisistä ja historiallisista syistä
  myöntää jäsenvaltioille yksittäisiä poikkeuksia
  vuoden
  2015
  loppuun
  saakka
  vastaanotettuaan asianomaiselta jäsenvaltiolta poikkeuksen myöntämistä koskevan asianmukaisesti perustellun hakemuksen
  .
  Mikäli rajat ylittävään taajuuskoordinointiin liittyvät ongelmat yhden tai useamman kolmannen maan kanssa estävät edelleen taajuusalueen saatavuuden, komissio voi myöntää erityisiä poikkeuksia vuosittain siihen saakka, kunnes edellä mainitut esteet on poistettu
  . Komissio seuraa direktiivin 2002/21/EY 9 artiklan mukaisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alle 1 GHz taajuuksien käyttöä ja arvioi, voitaisiinko vapauttaa lisää taajuuksia
  käytettäväksi
  . [tark. 68]

5.
     
  Komissio toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisilla tasoilla toimia varmistaakseen taajuusalueiden 1,5 GHz ja 2,3 GHz entistä tehokkaamman yhdenmukaistamisen ja käytön langattomia laajakaistapalveluita varten.

Komissio seuraa jatkuvasti langattomien laajakaistapalveluiden kapasiteettitarpeita ja arvioi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015 yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarvetta ryhtyä yhdenmukaistamaan muita taajuusalueita, kuten 700 MHz taajuusaluetta. Arvioinnissa otetaan huomioon taajuusteknologioiden kehitys, uusista palveluista saadut markkinakokemukset, maanpäällisen radio- ja televisiolähetystoiminnan mahdolliset tulevat tarpeet ja langattoman laajakaistan käyttöön soveltuvien taajuuksien puute muilla taajuusalueilla.

Jäsenvaltiot voivat varmistaa, että taajuuksien käytön siirtämisestä tai uudelleenjakamisesta aiheutuvat suorat kustannukset korvataan tarvittaessa kansallisen oikeuden mukaisesti. [tark. 69]

6.   
  Komissio varmistaa
  yhteistyössä
  jäsenvaltioiden
  kanssa ▐, että laajakaistaa edellyttävien ▐ palvelujen saatavuutta taajuusalueen 800 MHz välityksellä edistetään harvaan asutuilla alueilla
  esimerkiksi teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita noudattavien
  kattavuusvelvoitteiden avulla
  .

Jäsenvaltioiden
  on
  yhteistyössä komission kanssa
  selviteltävä keinoja ja tarvittaessa toteutettava
  teknisiä ja sääntelyä koskevia
  toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että 800 MHz taajuusalueen vapauttaminen ei aiheuta haittaa taajuuksien käyttäjille ohjelma- ja tapahtumatuotannon alalla. [tark. 70]

7.
     
  Komission arvioi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, voidaanko langattomille liityntäjärjestelmille, päätöksessä 2005/513/EY vahvistetut langattomat lähiverkot mukaan lukien, jaettuja toimiluvista vapautettuja taajuuksia laajentaa niin, että ne käsittävät koko 5 GHz taajuusalueen.

Komissiota pyydetään edistämään hyväksyttyjä yhdenmukaistamistavoitteita asiaan liittyvillä kansainvälisillä foorumeilla ja etenkin ITU:n Maailman radioviestintäkonferensseissa. [tark. 71]

8.   Komissiota pyydetään toteuttamaan mahdollisimman nopeasti direktiivin 2002/21/EY 9 b artiklan 3 kohdan nojalla tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot sallivat kaupankäynnin EU:ssa taajuuksien käyttöoikeuksilla yhdenmukaistetuilla taajuuskaistoilla 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz ja 3,4–3,8 GHz
  sekä muilla matkaviestintäpalveluita varten vapautetuilla taajuuksilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten nykyisten ja tulevien palveluiden käyttöönottoa, joilla on yhtäläinen oikeus käyttää näitä taajuuksia päätöksen N:o 676/2002/EY mukaisesti tehdyissä komission päätöksissä asetettujen ehtojen mukaisesti
  . [tark. 72]

9.   
  Varmistaakseen, että kaikki kansalaiset voivat käyttää edistyksellisiä digitaalisia palveluja, myös laajakaistaa, erityisesti syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla, jäsenvaltiot ja komissio voivat selvittää, onko saatavilla riittävästi taajuuksia
  internetin käytön
  mahdollistavien, laajakaistaa hyödyntävien satelliittipalveluiden
  tarjontaa
  varten
  . [tark. 73]

10.
     
  Jäsenvaltioiden on tutkittava yhteistyössä komission kanssa mahdollisuutta laajentaa picocell- ja femtocell-tukiasemien saatavuutta ja käyttöä. Niiden on otettava kaikilta osin huomioon näihin matkaviestintukiasemiin sekä taajuuksien rinnakkaiseen ja ilman toimilupaa tapahtuvaan hyödyntämiseen sisältyvät mahdollisuudet, joiden avulla voidaan luoda perusta langattomalle solmuverkolle, jolla saattaa olla ratkaiseva merkitys digitaalisen kahtiajaon poistamisessa. [tark. 92]

7 artikla

Muiden langattomien viestintäpalveluiden taajuustarpeet

Tukeakseen innovatiivisten audiovisuaalisten välineiden ja muiden palveluiden jatkokehittämistä unionin kansalaisia varten ja ottaen huomioon digitaalisiin sisämarkkinoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset edut jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa varmistettava, että saatavilla on riittävästi taajuuksia kyseisten palveluiden satelliitti- ja maanpäällistä tarjontaa varten. [tark. 75]

8 artikla

EU-politiikan
  muiden
  osa-alueiden taajuustarpeet [tark. 76]

1.   Jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että saatavilla on suojatusti taajuudet, joita tarvitaan Maan ilmankehän ja pinnan seurantaan, avaruussovellusten kehittämiseen ja hyödyntämiseen sekä liikennejärjestelmien parantamiseen ja erityisesti maailmanlaajuista Galileo-siviilisatelliittinavigointijärjestelmää, ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista GMES-seurantaohjelmaa ja älykkäitä liikenteen turvallisuus- ja hallintajärjestelmiä varten.

2.   Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa komissio laatii selvityksiä ja tarkastelee mahdollisuuksia laatia valtuutusjärjestelmiä, jotka tukisivat vähähiilisyyteen pyrkivää politiikkaa vähentämällä energiankulutusta taajuuksien käytössä sekä asettamalla taajuuksia sellaisten langattomien teknologioiden käyttöön, joilla voidaan auttaa säästämään energiaa
  ja parantamaan muiden jakeluverkostojen kuten vesihuoltoverkostojen energiatehokkuutta
  ; tällaisia ovat esimerkiksi älykkäät energiaverkot ja älykkäät kulutusmittarijärjestelmät. [tark. 77]

3.   Komission on ▐ varmistettava, että
  väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten
  saataville asetetaan yhdenmukaistetuin ehdoin
  ja yhdenmukaistetuilla kaistoilla
  riittävästi taajuuksia tukemaan turvallisuuteen liittyvien palvelujen kehitystä ja niihin liittyvien laitteiden vapaata liikkuvuutta sekä innovatiivisten ja yhteentoimivien ratkaisujen kehittämistä ▐ väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten.
  Varmistaakseen taajuuksien tehokkaan käytön komissio selvittää tässä yhteydessä, onko mahdollista, että väestönsuojelussa ja pelastuspalveluissa käytetään sotilastaajuuksia. [tark. 78]

4.   Jäsenvaltioiden ja komission on yhteistyössä
  tiede- ja yliopistoyhteisön
  kanssa luotava katsaus
  tiede- ja yliopistoyhteisön
  taajuustarpeisiin, yksilöitävä joukko tutkimus- ja kehityshankkeita ja innovatiivisia sovelluksia, joilla voi olla merkittävää sosioekonomista vaikutusta ja/tai investointipotentiaalia sekä valmistauduttava riittävien taajuuksien osoittamiseen tällaisten sovellusten käyttöön yhdenmukaistetuin teknisin ehdoin ja mahdollisimman kevyin hallinnollisin menettelyin. [tark. 79]

5.
     
  Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa pyrittävä löytämään minimimäärä yhdenmukaistettuja päätaajuuksia ohjelma- ja tapahtumatuotannolle (PMSE) unionissa sisämarkkinoiden yhdentymisen ja kulttuurin saatavuuden parantamista koskevien unionin tavoitteiden mukaisesti. Näiden yhdenmukaistettujen kaistojen taajuuden on oltava 1 GHz tai sitä korkeampi. [tark. 80]

6.
     
  Jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava, että radiotaajuustunnistusta (RFID) ja muita esineiden internetin (IOT) langattomia viestintäteknologioita varten on käytettävissä taajuuksia, ja niiden on pyrittävä standardoimaan IOT-viestinnän taajuuksien jakaminen kaikissa jäsenvaltioissa. [tark. 81]

9 artikla

Taajuuksien nykyisen käytön ja tulevien tarpeiden kartoitus ja seuranta

1.   
  Komissio
  laatii katsauksen
  kaikkien radiotaajuuksien
  nykykäytöstä
  , ja jäsenvaltioiden on toimitettava tätä varten kaikki tarvittavat asiatiedot.

Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen on oltava riittävän yksityiskohtaisia, jotta katsauksessa voidaan arvioida taajuuksien käytön tehokkuutta sekä määrittää mahdolliset tulevat tilaisuudet taajuuksien yhdenmukaistamiseksi unionin politiikkojen tueksi.

Ensivaiheessa katsauksen on sisällettävä taajuudet
  taajuusalueella 300 MHz –
  6 GHz, minkä jälkeen siinä on tarkasteltava taajuuksia alueella 6 GHz – 70 GHz
  .

Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toimitettava tietoja toimilupakohtaisesti ja sekä kaupallisen että julkisen sektorin käyttäjistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liiketoiminnan kannalta arkaluontoisten ja luottamuksellisten tietojen salaamista. [tark. 82]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun
  selkeästi määriteltyyn sekä avoimiin perusteisiin ja menetelmiin pohjautuvan
  katsauksen perusteella on voitava arvioida taajuuksien nykyisen käytön teknistä tehokkuutta sekä yksilöidä tehottomat teknologiat ja sovellukset, käyttämättömät tai tehottomasti käytetyt taajuudet sekä taajuuksien yhteiskäyttömahdollisuudet
  selkeästi määriteltyjen ja avointen arviointiperusteiden ja -menetelmien pohjalta
  .
  Lisäksi on varmistettava, että mikäli taajuuksia ei käytetä optimaalisesti, ryhdytään tarvittaviin toimiin mahdollisimman tehokkaan käytön saavuttamiseksi
  . Katsauksessa on otettava huomioon kuluttajien
  , yhteisöjen, yritysten
  ja operaattorien taholta tulevaan kysyntään pohjautuvat tulevat taajuustarpeet
  , myös pitkän aikavälin taajuustarpeet,
  sekä mahdollisuudet vastata näihin tarpeisiin. [tark. 83]

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa katsauksessa on tarkasteltava taajuuksien erityyppistä käyttöä sekä yksityisellä että julkisella sektorilla ja sen on autettava yksilöimään taajuuskaistoja, jotka voitaisiin sekä julkisen että yksityisen sektorin käyttäjiä hyödyttävällä tavalla ottaa käyttöön tai osoittaa toiseen käyttötarkoitukseen niiden käytön tehostamiseksi, innovoinnin edistämiseksi ja kilpailun lisäämiseksi sisämarkkinoilla niin, että otetaan huomioon mahdolliset myönteiset ja kielteiset vaikutukset kyseisten taajuuskaistojen nykyisiin käyttäjiin.

4.
     
  Katsaukseen on sisällytettävä myös kertomus jäsenvaltioiden toteuttamista toimista, joilla pannaan täytäntöön unionin tasolla tehdyt päätökset tiettyjen taajuusalueiden yhdenmukaistamisesta ja käytöstä. [tark. 84]

10 artikla

Kansainväliset neuvottelut

1.   Unioni osallistuu taajuusasioihin liittyviin kansainvälisiin neuvotteluihin puolustaakseen etujaan
  ja varmistaakseen, että unionilla on yhteinen kanta,
  noudattaen unionin oikeutta, kuten unionin sisäistä ja ulkoista toimivaltaa koskevia periaatteita. [tark. 85]

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansainväliset sopimukset, joiden sopimuspuolia ne ITU:n puitteissa ovat, noudattavat voimassa olevaa EU-lainsäädäntöä ja erityisesti EU:n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän asiaa koskevia sääntöjä ja periaatteita.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansainväliset määräykset mahdollistavat taajuuskaistojen täysimääräisen käytön niille unionin oikeudessa osoitettuun tarkoitukseen ja että unionin politiikan eri osa-alueiden
  täytöntöönpanoa varten
  käytettävissä on riittävästi asianmukaisesti suojattuja taajuuksia. [tark. 86]

4.   
  Jotta voidaan ratkaista taajuuskoordinointikysymykset, jotka muutoin estäisivät jäsenvaltioita täyttämästä taajuuspolitiikkaan ja taajuushallintoon liittyviä unionin lainsäädännön mukaisia velvollisuuksiaan,
  unionin on ▐ annettava jäsenvaltioille poliittista ja teknistä tukea niiden kahdenvälisissä
  ja monenvälisissä
  neuvotteluissa
  kolmansien maiden kanssa ja erityisesti
  unionin naapurimaiden kanssa, jäsenehdokasmaat ja mahdolliset jäsenehdokasmaat mukaan luettuina ▐. Unionin tukee taajuuspoliittisten tavoitteidensa turvaamiseksi myös unionin ulkopuolisten maiden pyrkimyksiä hallinnoida taajuuksia tavalla, joka sopii yhteen unionin taajuushallinnon kanssa. [tark. 87]

5.   Jäsenvaltioita sitovat niille unionin oikeudessa asetetut velvoitteet niiden neuvotellessa unionin ulkopuolisten maiden kanssa. Allekirjoittaessaan ja muutoin hyväksyessään taajuuksiin liittyviä kansainvälisiä velvoitteita, jäsenvaltioiden on liitettävä allekirjoitukseensa tai muuhun hyväksymisasiakirjaan yhteinen julistus, jossa niiden todetaan täytäntöönpanevan kyseiset kansainväliset sopimukset tai sitoumukset niille perussopimuksissa asetettujen velvoitteiden mukaisesti.

11 artikla

Eri elinten yhteistyö

1.   Komission ja jäsenvaltioiden on yhteistyössä pyrittävä parantamaan nykyistä institutionaalista asetelmaa taajuushallinnon unionin tason koordinoinnin edistämiseksi muun muassa kahta tai useampaa jäsenvaltiota suoraan koskevissa asioissa tavoitteenaan kehittää sisämarkkinoita ja varmistaa, että unionin taajuuspoliittiset tavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan. Niiden on 10 artiklan mukaisesti pyrittävä edistämään taajuuksiin liittyviä unionin etuja unionin ulkopuolella.

2.   Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että standardointielimet, CEPT ja komission Yhteinen tutkimuskeskus tekevät teknisissä asioissa tiivistä yhteistyötä aina kun se on tarpeen taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi. Tätä varten niiden on ylläpidettävä johdonmukaisia yhteyksiä taajuuksien hallinnoinnin ja standardoinnin välillä tavalla, joka edistää sisämarkkinoita.

12 artikla

Julkiset kuulemiset

Komission on tarvittaessa järjestettävä julkisia kuulemisia kerätäkseen tietoonsa kaikkien intressitahojen ja suuren yleisön näkemykset taajuuksien käytöstä unionissa.

13 artikla

Raportointi

Komission on 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä laadittava katsaus tämän radiotaajuuspoliittisen ohjelman noudattamisesta
  . Komission on vuosittain
  raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen nojalla käynnistetystä toiminnasta ja toteutetuista toimenpiteistä. [tark. 88]

14 artikla

Ilmoittaminen

Jäsenvaltioiden on noudatettava näitä poliittisia suuntaviivoja ja tavoitteita viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2015, ellei edellä olevissa artikloissa toisin säädetä.

Niiden on toimitettava komissiolle kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tämän päätöksen soveltamisen tarkastelemiseksi.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 53.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

3

(4)  

  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10.

4

EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10.

(5)  

  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

(6)  

  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

(7)  

  EUVL L 337, 18.12.2009, s. 37.

7

EUVL L 337, 18.12.2009, s. 37.

(8)  

  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

8

EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

(9)  KOM(2010)0245.

9

(10)  

  EYVL L 196, 17.7.1987, s. 85.

10

EYVL L 196, 17.7.1987, s. 85.

(11)  EUVL L 129, 17.5.2007, s. 67.

11

(12)  Komission päätös 2008/477/EY, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2008, taajuusalueen 2 500–2 690 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 163, 24.6.2008, s. 37).

12

(13)  Komission päätös 2008/411/EY, tehty 21 päivänä toukokuuta 2008, taajuusalueen 3 400–3 800 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 144, 4.6.2008, s. 77).

13

(14)  Komission päätös 2009/766/EY, tehty 16 päivänä lokakuuta 2009, taajuusalueiden 900 MHz ja 1 800 MHz käytön yhdenmukaistamisesta yleiseurooppalaisten sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 274, 20.10.2009, s. 32).

14

(15)  

  EUVL L 274, 20.10.2009, s. 25.

15

EUVL L 274, 20.10.2009, s. 25.

(16)  

  EUVL L 117, 11.5.2010, s. 95.

16

EUVL L 117, 11.5.2010, s. 95.

(17)  

  EUVL L 308, 24.11.2009, s. 24.

17

EUVL L 308, 24.11.2009, s. 24.

(18)  
  Komission päätös 2005/513/EY, tehty 11 päivänä heinäkuuta 2005, radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä 5 GHz:n taajuusalueella langattomien liityntäjärjestelmien, kuten langattomien lähiverkkojen (WAS/RLAN) toteuttamista varten (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 22).

18

Komission päätös 2005/513/EY, tehty 11 päivänä heinäkuuta 2005, radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä 5 GHz:n taajuusalueella langattomien liityntäjärjestelmien, kuten langattomien lähiverkkojen (WAS/RLAN) toteuttamista varten (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 22).

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

19

(20)  

  EUVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

20

EUVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

(21)  EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1.

21

(22)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 1.

22

(23)  EUVL L 276, 20.10.2010, s. 1.

23

---