# Europeiska unionens L 279/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 279 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången9 november 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 279

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången9 november 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/1676 av den 15 oktober 2018 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1677 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter tunga i område 7h, 7j och 7k med fartyg som för belgisk flagg | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1678 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter kolja i område 7b-k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 med fartyg som för belgisk flagg | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1679 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för litauisk flagg | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1680 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter rödspätta i 7h, 7j och 7k med fartyg som för belgisk flagg | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1681 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för nederländsk flagg | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1682 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för polsk flagg | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/1683 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för tysk flagg | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1684 av den 8 november 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 17 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1685 av den 8 november 2018 om enhetliga villkor för översändande av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen i enlighet med förordning (EG) nr 1059/2003 | 33 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1686 av den 8 november 2018 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den tjugosjunde delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080 | 35 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1687 av den 7 november 2018 om ändring av beslut 2007/25/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till gemenskapen, vad gäller dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr C(2018) 7240]

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1688 av den 7 november 2018 om beviljande av undantag för Slovakien vad gäller insamling av statistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik
  [delgivet med nr C(2018) 7304]

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1689 av den 8 november 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2018) 7511]

   (
  1
  ) | 39 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2018/1676 av den 15 oktober 2018 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1677 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter tunga i område 7h, 7j och 7k med fartyg som för belgisk flagg

3

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1678 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter kolja i område 7b-k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 med fartyg som för belgisk flagg

5

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1679 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för litauisk flagg

7

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1680 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter rödspätta i 7h, 7j och 7k med fartyg som för belgisk flagg

9

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1681 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för nederländsk flagg

11

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1682 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för polsk flagg

13

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/1683 av den 5 november 2018 om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för tysk flagg

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1684 av den 8 november 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

17

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1685 av den 8 november 2018 om enhetliga villkor för översändande av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen i enlighet med förordning (EG) nr 1059/2003

33

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1686 av den 8 november 2018 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den tjugosjunde delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

35

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1687 av den 7 november 2018 om ändring av beslut 2007/25/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till gemenskapen, vad gäller dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr C(2018) 7240]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 7240]

1

36

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1688 av den 7 november 2018 om beviljande av undantag för Slovakien vad gäller insamling av statistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik
  [delgivet med nr C(2018) 7304]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 7304]

1

38

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1689 av den 8 november 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2018) 7511]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 7511]

1

39

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) 2018/1628 av den 30 oktober 2018 om fastställande för 2019 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2018/120 om vissa fiskemöjligheter i andra vatten ( EUT L 272, 31.10.2018 ) | 65 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EU) 2018/1628 av den 30 oktober 2018 om fastställande för 2019 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2018/120 om vissa fiskemöjligheter i andra vatten ( EUT L 272, 31.10.2018 )

( EUT L 272, 31.10.2018 )

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/1676

av den 15 oktober 2018

om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 april 2007 bemyndigade rådet kommissionen att föra förhandlingar om ett frihandelsavtal med medlemsstaterna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean). Bemyndigandet föreskrev en möjlighet att föra bilaterala förhandlingar. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 april 2007 bemyndigade rådet kommissionen att föra förhandlingar om ett frihandelsavtal med medlemsstaterna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean). Bemyndigandet föreskrev en möjlighet att föra bilaterala förhandlingar.

| (2) | Den 22 december 2009 bemyndigade rådet kommissionen att föra bilaterala förhandlingar om ett frihandelsavtal med de enskilda medlemsstaterna i Asean, och att börja med Singapore, i enlighet med de befintliga förhandlingsdirektiven. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 december 2009 bemyndigade rådet kommissionen att föra bilaterala förhandlingar om ett frihandelsavtal med de enskilda medlemsstaterna i Asean, och att börja med Singapore, i enlighet med de befintliga förhandlingsdirektiven.

| (3) | Den 12 september 2011 bemyndigade rådet kommissionen att utvidga de pågående förhandlingarna med Singapore till att även omfatta investeringsskydd. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 september 2011 bemyndigade rådet kommissionen att utvidga de pågående förhandlingarna med Singapore till att även omfatta investeringsskydd.

| (4) | Förhandlingarna om ett avtal om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har slutförts, och avtalet bör undertecknas på unionens vägnar, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas. |
| --- | --- |

(4)

Förhandlingarna om ett avtal om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (nedan kallat avtalet), har slutförts, och avtalet bör undertecknas på unionens vägnar, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan, bemyndigas härmed, med förbehåll för att avtalet ingås (1).

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 15 oktober 2018.

På rådets vägnar

E. KÖSTINGER

Ordförande

---

(1)  Texten till avtalet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om avtalets ingående.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1677

av den 5 november 2018

om förbud mot fiske efter tunga i område 7h, 7j och 7k med fartyg som för belgisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2018 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 19/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestånd | SOL/7HJK. |
| Art | Tunga (Solea solea) |
| Område | 7h, 7j och 7k |
| Datum | 14.9.2018 |

Nr

19/TQ120

Medlemsstat

Belgien

Bestånd

SOL/7HJK.

Art

Tunga (Solea solea)

Område

7h, 7j och 7k

Datum

14.9.2018

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1678

av den 5 november 2018

om förbud mot fiske efter kolja i område 7b-k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 med fartyg som för belgisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2018 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 20/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestånd | HAD/7X7A34 |
| Art | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Område | 7b-k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1 |
| Datum | 14.9.2018 |

Nr

20/TQ120

Medlemsstat

Belgien

Bestånd

HAD/7X7A34

Art

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

Område

7b-k, 8, 9 och 10; unionens vatten i Cecaf 34.1.1

Datum

14.9.2018

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1679

av den 5 november 2018

om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för litauisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2018 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 21/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Litauen |
| Bestånd | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi) |
| OMRÅDE | SPRFMO:s konventionsområde |
| Datum | 18.9.2018 |

Nr

21/TQ120

Medlemsstat

Litauen

Bestånd

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi)

OMRÅDE

SPRFMO:s konventionsområde

Datum

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1680

av den 5 november 2018

om förbud mot fiske efter rödspätta i 7h, 7j och 7k med fartyg som för belgisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2018 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 22/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestånd | PLE/7HJK. |
| Art | Rödspätta (Pleuronectes platessa) |
| Område | 7h, 7j och 7k |
| Datum | 19.9.2018 |

Nr

22/TQ120

Medlemsstat

Belgien

Bestånd

PLE/7HJK.

Art

Rödspätta (Pleuronectes platessa)

Område

7h, 7j och 7k

Datum

19.9.2018

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1681

av den 5 november 2018

om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för nederländsk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2018 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoraret för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 23/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Bestånd | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi) |
| Område | SPRFMO:s konventionsområde |
| Datum | 18.9.2018 |

Nr

23/TQ120

Medlemsstat

Nederländerna

Bestånd

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi)

Område

SPRFMO:s konventionsområde

Datum

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1682

av den 5 november 2018

om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för polsk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2018 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 24/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Bestånd | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi) |
| Område | SPRFMO:s konventionsområde |
| DATUM | 18.9.2018 |

Nr

24/TQ120

Medlemsstat

Polen

Bestånd

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi)

Område

SPRFMO:s konventionsområde

DATUM

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/1683

av den 5 november 2018

om förbud mot fiske efter chilensk taggmakrill i SPRFMO:s konventionsområde med fartyg som för tysk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2018/120 (2) fastställs kvoter för 2018.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2018 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2018 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2018/120 av den 23 januari 2018 om fastställande för år 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2017/127 (EUT L 27, 31.1.2018, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 25/TQ120 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestånd | CJM/SPRFMO |
| Art | Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi) |
| Område | SPRFMO:s konventionsområde |
| Datum | 20.9.2018 |

Nr

25/TQ120

Medlemsstat

Tyskland

Bestånd

CJM/SPRFMO

Art

Chilensk taggmakrill (Trachurus murphyi)

Område

SPRFMO:s konventionsområde

Datum

20.9.2018

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1684

av den 8 november 2018

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1136/2006 (2) införde rådet en antidumpningstull på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1136/2006 (2) införde rådet en antidumpningstull på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

Kina

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Genom genomförordning (EU) nr 796/2012 (3) återinförde rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (4), de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts på import av spakmekanismer med ursprung i Kina (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång). |
| --- | --- |

(2)

Genom genomförordning (EU) nr 796/2012 (3) återinförde rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (4), de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts på import av spakmekanismer med ursprung i Kina (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång).

3

4

den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (5) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (5) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036.

5

| (4) | Begäran om översyn ingavs den 30 maj 2017 av Lever Arch Mechanism Manufacturers Association (nedan kallad sökanden), som företräder tre unionstillverkare som svarar för ca. 95 % av unionens totala tillverkning av spakmekanismer. Begäran om översyn grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma. |
| --- | --- |

(4)

Begäran om översyn ingavs den 30 maj 2017 av Lever Arch Mechanism Manufacturers Association (nedan kallad sökanden), som företräder tre unionstillverkare som svarar för ca. 95 % av unionens totala tillverkning av spakmekanismer. Begäran om översyn grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma.

sökanden

1.3   Inledande

Inledande

| (5) | Efter att i samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen ha fastslagit att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, meddelade kommissionen den 1 september 2017, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande), att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter att i samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen ha fastslagit att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, meddelade kommissionen den 1 september 2017, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande), att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens tidning

6

tillkännagivandet om inledande

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (6) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2016 till och med den 30 juni 2017 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 2016 till och med den 30 juni 2017 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (7) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade officiellt den sökande, de övriga kända unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, och importörer/användare som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade officiellt den sökande, de övriga kända unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, och importörer/användare som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång.

| (8) | Alla berörda parter uppmanades att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter och framlägga bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. De berörda parterna gavs också tillfälle att skriftligen begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(8)

Alla berörda parter uppmanades att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter och framlägga bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. De berörda parterna gavs också tillfälle att skriftligen begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5.1   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (9) | I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (10) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande.

| (11) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Den begärda informationen innehöll produktionsvolym och produktionskapacitet. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(11)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Den begärda informationen innehöll produktionsvolym och produktionskapacitet. Dessutom uppmanade kommissionen Kinas beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (12) | Ingen av de 33 kinesiska exportörer/tillverkare som kontaktades eller någon annan kinesisk exportör/tillverkare gav sig till känna och lämnade de uppgifter som begärdes. |
| --- | --- |

(12)

Ingen av de 33 kinesiska exportörer/tillverkare som kontaktades eller någon annan kinesisk exportör/tillverkare gav sig till känna och lämnade de uppgifter som begärdes.

1.5.1.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (13) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av tillverkare inom unionen. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjordes ett urval på grundval av försäljningsvolymen av den likadana produkten. Tre unionstillverkare ingick i urvalet. Unionstillverkarna i urvalet svarade för mer än 75 % av den uppskattade totala tillverkningen i unionsindustrin och för mer än 75 % av den totala försäljningsvolymen i unionsindustrin till icke närstående kunder i unionen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av tillverkare inom unionen. I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjordes ett urval på grundval av försäljningsvolymen av den likadana produkten. Tre unionstillverkare ingick i urvalet. Unionstillverkarna i urvalet svarade för mer än 75 % av den uppskattade totala tillverkningen i unionsindustrin och för mer än 75 % av den totala försäljningsvolymen i unionsindustrin till icke närstående kunder i unionen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Detta urval ansågs vara representativt för unionsindustrin.

1.5.1.3   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (14) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag som efterfrågas i bilaga II i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(14)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag som efterfrågas i bilaga II i tillkännagivandet om inledande.

| (15) | Dessutom kontaktades 26 importörer som identifierades i begäran om översyn av kommissionen i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i bilaga II till tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kontaktades 26 importörer som identifierades i begäran om översyn av kommissionen i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i bilaga II till tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Ingen av importörerna gav sig till känna inför kommissionen. |
| --- | --- |

(16)

Ingen av importörerna gav sig till känna inför kommissionen.

1.5.2   Frågeformulär

Frågeformulär

| (17) | Kommissionen sände frågeformulär till de tre unionstillverkarna i urvalet samt till tre användare som identifierats i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen sände frågeformulär till de tre unionstillverkarna i urvalet samt till tre användare som identifierats i begäran om översyn.

| (18) | Frågeformulär sändes också till 38 tillverkare i potentiella tredjeländer med marknadsekonomi, nämligen Kambodja, Indien, Iran, Japan, Schweiz, Thailand och Ukraina. Ingen av tillverkarna i något av de potentiellt jämförbara länderna lämnade ett fullständigt svar på frågeformuläret till kommissionen. |
| --- | --- |

(18)

Frågeformulär sändes också till 38 tillverkare i potentiella tredjeländer med marknadsekonomi, nämligen Kambodja, Indien, Iran, Japan, Schweiz, Thailand och Ukraina. Ingen av tillverkarna i något av de potentiellt jämförbara länderna lämnade ett fullständigt svar på frågeformuläret till kommissionen.

| (19) | De tre unionstillverkarna i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret. Ingen av användarna skickade in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(19)

De tre unionstillverkarna i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret. Ingen av användarna skickade in svar på frågeformuläret.

| (20) | Som framgår av skäl 12 samarbetade ingen av de exporterande kinesiska tillverkarna eller lämnade in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(20)

Som framgår av skäl 12 samarbetade ingen av de exporterande kinesiska tillverkarna eller lämnade in svar på frågeformuläret.

1.5.3   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (21) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
  Unionstillverkare:






  — | IML, Offanengo, Italien |
| --- | --- | --- |

(21)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

Unionstillverkare:

—

IML, Offanengo, Italien

| — | NIKO, d.o.o., Železniki, Slovenien |
| --- | --- |

—

NIKO, d.o.o., Železniki, Slovenien

| — | INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Tjeckien. |
| --- | --- |

—

INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Tjeckien.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (22) | Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen spakmekanismer som i allmänhet används för att arkivera ark och andra dokument i pärmar eller mappar. Dessa spakmekanismer består av bågformiga kraftiga metalldelar (normalt två) på en bottenplatta och har åtminstone en öppningsmekanism som gör det möjligt att sätta in och arkivera ark och andra dokument, med ursprung i Kina (nedan kallade den produkt som översynen gäller) och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8305 10 00 (Taric-nummer 8305100050). |
| --- | --- |

(22)

Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen spakmekanismer som i allmänhet används för att arkivera ark och andra dokument i pärmar eller mappar. Dessa spakmekanismer består av bågformiga kraftiga metalldelar (normalt två) på en bottenplatta och har åtminstone en öppningsmekanism som gör det möjligt att sätta in och arkivera ark och andra dokument, med ursprung i Kina (nedan kallade den produkt som översynen gäller) och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8305 10 00 (Taric-nummer 8305100050).

den produkt som översynen gäller

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (23) | Det ansågs att den produkt som översynen gäller och som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Det ansågs att den produkt som översynen gäller och som tillverkas i Kina och exporteras till unionen, och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR EN FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR EN FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (24) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (25) | Som framgår av skälen 12 och 20 samarbetade ingen av de kinesiska exportörerna/exporterande tillverkarna i undersökningen. Eftersom inga kinesiska exportörer/tillverkare samarbetat meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna tillämpa artikel 18 i grundförordningen när det gäller de resultat som gjorts i förhållande till Kina. Kommissionen tog inte emot några synpunkter eller någon begäran om ingripande från förhörsombudet från de kinesiska myndigheterna i detta avseende. |
| --- | --- |

(25)

Som framgår av skälen 12 och 20 samarbetade ingen av de kinesiska exportörerna/exporterande tillverkarna i undersökningen. Eftersom inga kinesiska exportörer/tillverkare samarbetat meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna tillämpa artikel 18 i grundförordningen när det gäller de resultat som gjorts i förhållande till Kina. Kommissionen tog inte emot några synpunkter eller någon begäran om ingripande från förhörsombudet från de kinesiska myndigheterna i detta avseende.

| (26) | Resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, särskilt offentligt tillgänglig information såsom offentliga företagswebbplatser, uppgifter i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter (nämligen sökanden och de utvalda unionstillverkarna). |
| --- | --- |

(26)

Resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, särskilt offentligt tillgänglig information såsom offentliga företagswebbplatser, uppgifter i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter (nämligen sökanden och de utvalda unionstillverkarna).

3.2   Dumpning

Dumpning

| (27) | I syfte att fastställa normalvärdet hänvisades i tillkännagivandet om inledande till användning av ett jämförbart land. Om inget lämpligt jämförbart land samarbetade övervägde kommissionen som alternativ att använda de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen som grundval för att fastställa normalvärdet. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av denna grundval för att fastställa normalvärdet. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende. |
| --- | --- |

(27)

I syfte att fastställa normalvärdet hänvisades i tillkännagivandet om inledande till användning av ett jämförbart land. Om inget lämpligt jämförbart land samarbetade övervägde kommissionen som alternativ att använda de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen som grundval för att fastställa normalvärdet. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av denna grundval för att fastställa normalvärdet. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.

| (28) | När det gäller exportpriset kunde kommissionen inte fastställa exportförsäljningen eller exportpriserna på basen av transaktionerna, eftersom varken de exporterande tillverkarna i Kina eller de icke-närstående importörerna på unionsmarknaden samarbetade. Kommissionen övervägde därför alternativa sätt att fastställa exportpriset. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller exportpriset kunde kommissionen inte fastställa exportförsäljningen eller exportpriserna på basen av transaktionerna, eftersom varken de exporterande tillverkarna i Kina eller de icke-närstående importörerna på unionsmarknaden samarbetade. Kommissionen övervägde därför alternativa sätt att fastställa exportpriset.

| (29) | Först övervägdes huruvida Eurostat eller andra statistiska uppgifter såsom de uppgifter som lämnas till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) och som dubbelkontrolleras mot övriga tillgängliga uppgifter, skulle kunna användas som ett alternativ till att fastställa exportpriser. Eurostat var dock ett olämpligt alternativ, eftersom importstatistiken även omfattade annan import än den produkt som översynen gäller. På samma sätt möjliggjorde databasen enligt artikel 14.6 inte en jämförelse av exportpriserna med unionsindustrins priser per produkttyp. Taric och databasen enligt artikel 14.6 registrerar dessutom volymen av spakmekanismer i kilogram, medan normalvärdet är baserat på enheter. |
| --- | --- |

(29)

Först övervägdes huruvida Eurostat eller andra statistiska uppgifter såsom de uppgifter som lämnas till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) och som dubbelkontrolleras mot övriga tillgängliga uppgifter, skulle kunna användas som ett alternativ till att fastställa exportpriser. Eurostat var dock ett olämpligt alternativ, eftersom importstatistiken även omfattade annan import än den produkt som översynen gäller. På samma sätt möjliggjorde databasen enligt artikel 14.6 inte en jämförelse av exportpriserna med unionsindustrins priser per produkttyp. Taric och databasen enligt artikel 14.6 registrerar dessutom volymen av spakmekanismer i kilogram, medan normalvärdet är baserat på enheter.

databasen enligt artikel 14.6

| (30) | För det andra övervägde kommissionen även att använda sig av de exportpriser som angetts i begäran om översyn. Det erinras om att denna metod användes i den föregående översyn vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 2, och att den i princip också medger en jämförelse per produkttyp. De fakturor som bifogats begäran om översyn avsåg emellertid exportpriser till andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(30)

För det andra övervägde kommissionen även att använda sig av de exportpriser som angetts i begäran om översyn. Det erinras om att denna metod användes i den föregående översyn vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 2, och att den i princip också medger en jämförelse per produkttyp. De fakturor som bifogats begäran om översyn avsåg emellertid exportpriser till andra tredjeländer.

| (31) | En dumpningsberäkning kunde följaktligen inte göras på grundval av exportpriserna till unionen och det var inte möjligt att fastställa att dumpning förelåg. Översynen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(31)

En dumpningsberäkning kunde följaktligen inte göras på grundval av exportpriserna till unionen och det var inte möjligt att fastställa att dumpning förelåg. Översynen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning.

3.3   Sannolikhet för återkommande dumpning

Sannolikhet för återkommande dumpning

| (32) | Vad gäller undersökningen för att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: Förhållandet mellan normalvärdet och exportpriserna till tredjeländer. Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina. Unionsmarknadens attraktionskraft på import från Kina. |
| --- | --- |

(32)

Vad gäller undersökningen för att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: Förhållandet mellan normalvärdet och exportpriserna till tredjeländer. Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina. Unionsmarknadens attraktionskraft på import från Kina.

3.3.1   Förhållandet mellan normalvärdet och exportpriserna till tredjeländer

Förhållandet mellan normalvärdet och exportpriserna till tredjeländer

| (33) | Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, jämfördes normalvärdet med exportpriserna från Kina med andra tredjeländer i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, jämfördes normalvärdet med exportpriserna från Kina med andra tredjeländer i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

3.3.1.1   Grund för fastställande av normalvärdet

Grund för fastställande av normalvärdet

| (34) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (det jämförbara landet) eller med priset i det jämförbara landet till andra länder, inbegripet unionen. Om dessa metoder inte är tillgängliga får normalvärdet också fastställas på en annan rimlig grundval, inbegripet det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att omfatta en rimlig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (det jämförbara landet) eller med priset i det jämförbara landet till andra länder, inbegripet unionen. Om dessa metoder inte är tillgängliga får normalvärdet också fastställas på en annan rimlig grundval, inbegripet det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att omfatta en rimlig vinstmarginal.

| (35) | I unionsindustrins begäran om översyn nämndes ett antal tillverkare i andra länder med marknadsekonomi än unionen (nämligen Indien, Iran och Thailand). |
| --- | --- |

(35)

I unionsindustrins begäran om översyn nämndes ett antal tillverkare i andra länder med marknadsekonomi än unionen (nämligen Indien, Iran och Thailand).

| (36) | I tillkännagivandet om inledande övervägde kommissionen att utverka samarbete med Indien, Thailand och Iran. I tillkännagivandet om inledande angavs dessutom att om tillverkarna i andra länder med marknadsekonomi än unionen inte samarbetade, övervägde kommissionen att använda de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen som grundval för att fastställa normalvärdet. De priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen utgjorde grundvalen för att fastställa normalvärdet i den ursprungliga undersökning och i den tidigare översyn vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 2. |
| --- | --- |

(36)

I tillkännagivandet om inledande övervägde kommissionen att utverka samarbete med Indien, Thailand och Iran. I tillkännagivandet om inledande angavs dessutom att om tillverkarna i andra länder med marknadsekonomi än unionen inte samarbetade, övervägde kommissionen att använda de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen som grundval för att fastställa normalvärdet. De priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen utgjorde grundvalen för att fastställa normalvärdet i den ursprungliga undersökning och i den tidigare översyn vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 2.

| (37) | Som anges i skäl 18 kontaktade kommissionen efter inledandet tillverkare liksom andra potentiella tillverkare i andra länder som kunde identifieras utifrån offentligt tillgängliga källor. |
| --- | --- |

(37)

Som anges i skäl 18 kontaktade kommissionen efter inledandet tillverkare liksom andra potentiella tillverkare i andra länder som kunde identifieras utifrån offentligt tillgängliga källor.

| (38) | En iransk tillverkare av spakmekanismer var samarbetsvillig, men tillhandahöll endast ett partiellt svar på frågeformuläret. Trots kommissionens förfrågningar lämnade denna tillverkare ingen ytterligare information. Den information som tillhandhölls av denna tillverkare var ytterst ofullständig och/eller inkonsekvent, och kunde därför inte användas som grund för beräkning av normalvärdet. |
| --- | --- |

(38)

En iransk tillverkare av spakmekanismer var samarbetsvillig, men tillhandahöll endast ett partiellt svar på frågeformuläret. Trots kommissionens förfrågningar lämnade denna tillverkare ingen ytterligare information. Den information som tillhandhölls av denna tillverkare var ytterst ofullständig och/eller inkonsekvent, och kunde därför inte användas som grund för beräkning av normalvärdet.

| (39) | Ingen annan tillverkare i något av övriga potentiellt jämförbara länder som kontaktades av kommissionen samarbetade. |
| --- | --- |

(39)

Ingen annan tillverkare i något av övriga potentiellt jämförbara länder som kontaktades av kommissionen samarbetade.

| (40) | I detta sammanhang hade kommissionen inget annat alternativ än att som grundval för att fastställa normalvärdet använda sig av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen. |
| --- | --- |

(40)

I detta sammanhang hade kommissionen inget annat alternativ än att som grundval för att fastställa normalvärdet använda sig av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen.

| (41) | Inga berörda parter lämnade synpunkter på lämpligheten av denna grundval för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(41)

Inga berörda parter lämnade synpunkter på lämpligheten av denna grundval för att fastställa normalvärdet.

3.3.1.2   Normalvärde

Normalvärde

| (42) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet, såsom anges i skälen 34–41, med användning av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkt som konstaterades ha sålts vid normal handel. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet, såsom anges i skälen 34–41, med användning av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkt som konstaterades ha sålts vid normal handel.

| (43) | Normalvärdet fastställdes följaktligen som ett vägt genomsnitt av de utvalda unionstillverkarnas inhemska försäljningspriser till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(43)

Normalvärdet fastställdes följaktligen som ett vägt genomsnitt av de utvalda unionstillverkarnas inhemska försäljningspriser till icke-närstående kunder.

| (44) | Först fastställdes huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten till de utvalda unionstillverkarnas oberoende kunder var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. huruvida den totala volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen av den berörda produkt som exporterades till unionen. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, måste uppgifterna om den totala försäljningsvolym som exporterades till unionen bestämmas på grundval av tillgängliga uppgifter. Som anges i skäl 29 ansågs uppgifter från Eurostat och annan statistik olämpliga för att fastställa fortsatt dumpning. De kan dock användas för att ange nivån på importen av den berörda produkten till unionen. På denna grundval ansågs den inhemska försäljningen från unionstillverkarna i urvalet vara tillräckligt representativ under översynsperioden och samtidigt ta hänsyn till uppgifternas konfidentialitet enligt skäl 63. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, var det inte möjligt att analysera representativiteten enligt produkttyp. |
| --- | --- |

(44)

Först fastställdes huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten till de utvalda unionstillverkarnas oberoende kunder var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. huruvida den totala volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen av den berörda produkt som exporterades till unionen. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, måste uppgifterna om den totala försäljningsvolym som exporterades till unionen bestämmas på grundval av tillgängliga uppgifter. Som anges i skäl 29 ansågs uppgifter från Eurostat och annan statistik olämpliga för att fastställa fortsatt dumpning. De kan dock användas för att ange nivån på importen av den berörda produkten till unionen. På denna grundval ansågs den inhemska försäljningen från unionstillverkarna i urvalet vara tillräckligt representativ under översynsperioden och samtidigt ta hänsyn till uppgifternas konfidentialitet enligt skäl 63. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, var det inte möjligt att analysera representativiteten enligt produkttyp.

| (45) | Kommissionen undersökte därefter huruvida varje utvald unionstillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel, dvs. huruvida det genomsnittliga försäljningspriset för varje utvald unionstillverkare var lika med eller högre än den genomsnittliga produktionskostnaden och således var lönsamt. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen undersökte därefter huruvida varje utvald unionstillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel, dvs. huruvida det genomsnittliga försäljningspriset för varje utvald unionstillverkare var lika med eller högre än den genomsnittliga produktionskostnaden och således var lönsamt.

| (46) | Det konstaterades därför att unionstillverkarnas försäljning i genomsnitt var lönsam och att normalvärdet följaktligen fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset för all försäljning av spakmekanismer från unionstillverkarna i urvalet på unionsmarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Det konstaterades därför att unionstillverkarnas försäljning i genomsnitt var lönsam och att normalvärdet följaktligen fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset för all försäljning av spakmekanismer från unionstillverkarna i urvalet på unionsmarknaden under översynsperioden.

3.3.1.3   Exportpris

Exportpris

| (47) | I avsaknad av samarbetsvilliga exporterande tillverkare drog kommissionen slutsatsen att den information om exportpriser från Kina till tredjeländer som anges i begäran om översyn var den lämpligaste grundvalen för beräkning av exportpriset för den berörda produkten till unionen. |
| --- | --- |

(47)

I avsaknad av samarbetsvilliga exporterande tillverkare drog kommissionen slutsatsen att den information om exportpriser från Kina till tredjeländer som anges i begäran om översyn var den lämpligaste grundvalen för beräkning av exportpriset för den berörda produkten till unionen.

3.3.1.4   Jämförelse

Jämförelse

| (48) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. I detta avseende gjordes justeringar av normalvärdet och exportpriset för olikheter i kostnader för inrikes godstrafik och godstrafik till havs enligt artikel 2.10 e i grundförordningen på grundval av inslag i begäran om översyn. Denna jämförelse visade att exportpriset till tredjeländer i begäran om översyn var mellan 22,1 % och 32,2 % lägre än normalvärdet. Detta indikerar att det är mycket sannolikt att priserna till unionen kommer att dumpas om antidumpningsåtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(48)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. I detta avseende gjordes justeringar av normalvärdet och exportpriset för olikheter i kostnader för inrikes godstrafik och godstrafik till havs enligt artikel 2.10 e i grundförordningen på grundval av inslag i begäran om översyn. Denna jämförelse visade att exportpriset till tredjeländer i begäran om översyn var mellan 22,1 % och 32,2 % lägre än normalvärdet. Detta indikerar att det är mycket sannolikt att priserna till unionen kommer att dumpas om antidumpningsåtgärderna upphävs.

3.4   Utvecklingen av importen om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas

Utvecklingen av importen om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas

3.4.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (49) | Eftersom de exporterande tillverkarna inte ville samarbeta grundas följande slutsatser huvudsakligen på information från begäran om översyn, information från unionsindustrin under undersökningens gång, som dubbelkontrollerats där så är möjligt mot offentligt tillgänglig information. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom de exporterande tillverkarna inte ville samarbeta grundas följande slutsatser huvudsakligen på information från begäran om översyn, information från unionsindustrin under undersökningens gång, som dubbelkontrollerats där så är möjligt mot offentligt tillgänglig information.

| (50) | På denna grundval konstaterades att den kinesiska produktionskapaciteten för spakmekanismer uppskattas till mellan 600 miljoner och 850 miljoner enheter, vilket är jämförbart med den produktionskapacitet som uppskattades i den tidigare undersökningen vid giltighetstidens utgång (7) (600–700 miljoner enheter). |
| --- | --- |

(50)

På denna grundval konstaterades att den kinesiska produktionskapaciteten för spakmekanismer uppskattas till mellan 600 miljoner och 850 miljoner enheter, vilket är jämförbart med den produktionskapacitet som uppskattades i den tidigare undersökningen vid giltighetstidens utgång (7) (600–700 miljoner enheter).

7

| (51) | Som redan konstaterats i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång (8), med hänsyn till tillverkningsprocessen i Kina (huvudsakligen arbetskraft), kan dessutom den kinesiska produktionskapaciteten för spakmekanismer med lätthet ökas, bland annat genom användning av ytterligare arbetskraft med endast begränsade investeringar i utrustning. |
| --- | --- |

(51)

Som redan konstaterats i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång (8), med hänsyn till tillverkningsprocessen i Kina (huvudsakligen arbetskraft), kan dessutom den kinesiska produktionskapaciteten för spakmekanismer med lätthet ökas, bland annat genom användning av ytterligare arbetskraft med endast begränsade investeringar i utrustning.

8

| (52) | Därför är den kinesiska produktionskapaciteten omkring 240 % till 340 % högre än unionsförbrukningen under översynsperioden och betydligt högre än unionstillverkningen under samma period. |
| --- | --- |

(52)

Därför är den kinesiska produktionskapaciteten omkring 240 % till 340 % högre än unionsförbrukningen under översynsperioden och betydligt högre än unionstillverkningen under samma period.

| (53) | I begäran om översyn uppskattades den kinesiska tillverkningen av spakmekanismer till ungefär 350 miljoner enheter och därmed låg en försiktig uppskattning av den outnyttjade kapaciteten på över 260 miljoner enheter. Denna outnyttjade kapacitet motsvarar grovt räknat hela unionsförbrukningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(53)

I begäran om översyn uppskattades den kinesiska tillverkningen av spakmekanismer till ungefär 350 miljoner enheter och därmed låg en försiktig uppskattning av den outnyttjade kapaciteten på över 260 miljoner enheter. Denna outnyttjade kapacitet motsvarar grovt räknat hela unionsförbrukningen under översynsperioden.

| (54) | Därmed kan man rimligen dra slutsatsen att det finns en avsevärd outnyttjad kapacitet i Kina. Som förklaras i skälen 49–53 är sannolikheten stor för att denna outnyttjade kapacitet skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(54)

Därmed kan man rimligen dra slutsatsen att det finns en avsevärd outnyttjad kapacitet i Kina. Som förklaras i skälen 49–53 är sannolikheten stor för att denna outnyttjade kapacitet skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna upphävs.

3.4.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (55) | Trots en sjunkande förbrukning av spakmekanismer på unionsmarknaden förblir efterfrågan på spakmekanismer avsevärd och motsvarar omkring 45 % av världsmarknaden. Unionsmarknaden är fortfarande den ledande marknaden i världen för spakmekanismer. |
| --- | --- |

(55)

Trots en sjunkande förbrukning av spakmekanismer på unionsmarknaden förblir efterfrågan på spakmekanismer avsevärd och motsvarar omkring 45 % av världsmarknaden. Unionsmarknaden är fortfarande den ledande marknaden i världen för spakmekanismer.

| (56) | Spakmekanismer används endast på ett begränsat antal marknader. Dessa marknader är mycket mindre än unionsmarknaden och skulle därför inte ha möjlighet att absorbera den stora outnyttjade produktionskapaciteten i Kina. På grundval av tillgänglig information är dessutom användningen av spakmekanismer i Kina mycket låg och förväntas inte öka i någon betydande utsträckning. |
| --- | --- |

(56)

Spakmekanismer används endast på ett begränsat antal marknader. Dessa marknader är mycket mindre än unionsmarknaden och skulle därför inte ha möjlighet att absorbera den stora outnyttjade produktionskapaciteten i Kina. På grundval av tillgänglig information är dessutom användningen av spakmekanismer i Kina mycket låg och förväntas inte öka i någon betydande utsträckning.

| (57) | Som anges i skäl 48 visade en jämförelse mellan exportpriser från Kina till tredjeländer och priser på unionsmarknaden, att rådande priser i allmänhet var högre på unionsmarknaden. Detta faktum gör unionsmarknaden mer attraktiv för sådan lågprisimport, eftersom den ger högre vinster. |
| --- | --- |

(57)

Som anges i skäl 48 visade en jämförelse mellan exportpriser från Kina till tredjeländer och priser på unionsmarknaden, att rådande priser i allmänhet var högre på unionsmarknaden. Detta faktum gör unionsmarknaden mer attraktiv för sådan lågprisimport, eftersom den ger högre vinster.

| (58) | Därför drogs slutsatsen att unionsmarknaden skulle vara en attraktiv marknad för kinesisk export om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(58)

Därför drogs slutsatsen att unionsmarknaden skulle vara en attraktiv marknad för kinesisk export om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (59) | Med hänsyn till dessa överväganden är det sannolikt, om åtgärderna skulle upphöra att gälla, att exporten av den produkt från Kina som översynen gäller skulle riktas mot unionsmarknaden i betydande omfattning. Som anges i skälen 34–48 skulle denna import mycket sannolikt ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(59)

Med hänsyn till dessa överväganden är det sannolikt, om åtgärderna skulle upphöra att gälla, att exporten av den produkt från Kina som översynen gäller skulle riktas mot unionsmarknaden i betydande omfattning. Som anges i skälen 34–48 skulle denna import mycket sannolikt ske till dumpade priser.

3.4.3   Slutsats

Slutsats

| (60) | Med hänsyn till den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, den inhemska kinesiska marknadens begränsade storlek och unionsmarknadens attraktionskraft, drogs slutsatsen att kinesisk import av den produkt som översynen gäller till unionen skulle öka i betydande omfattning om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen konstaterade dessutom att denna import sannolikt skulle ske till dumpade priser. Det är därför mycket sannolikt att dumpningen återkommer. |
| --- | --- |

(60)

Med hänsyn till den betydande outnyttjade kapaciteten i Kina, den inhemska kinesiska marknadens begränsade storlek och unionsmarknadens attraktionskraft, drogs slutsatsen att kinesisk import av den produkt som översynen gäller till unionen skulle öka i betydande omfattning om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Kommissionen konstaterade dessutom att denna import sannolikt skulle ske till dumpade priser. Det är därför mycket sannolikt att dumpningen återkommer.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (61) | Spakmekanismer tillverkades i unionen av sex kända tillverkare under skadeundersökningsperioden. Tre av dessa tillverkare företräds av sökanden. Dessa sex unionstillverkare utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De tre unionstillverkarna som företräds av sökanden ingick i urvalet, enligt beskrivningen i skälen 13–21. Urvalet svarar för mer än 75 % av den totala tillverkningen och försäljningen i unionen, såsom beskrivs i skäl 13. |
| --- | --- |

(61)

Spakmekanismer tillverkades i unionen av sex kända tillverkare under skadeundersökningsperioden. Tre av dessa tillverkare företräds av sökanden. Dessa sex unionstillverkare utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De tre unionstillverkarna som företräds av sökanden ingick i urvalet, enligt beskrivningen i skälen 13–21. Urvalet svarar för mer än 75 % av den totala tillverkningen och försäljningen i unionen, såsom beskrivs i skäl 13.

| (62) | En av tillverkarna utanför urvalet, Mi.me.ca. Srl, Italien, förklarades i konkurs (9) under översynsperioden i januari 2017. Två andra unionstillverkare utanför urvalet (EJA International, Nederländerna och Technosteel, Italien) slutade tillverka spakmekanismer efter skadeundersökningsperioden 2018. |
| --- | --- |

(62)

En av tillverkarna utanför urvalet, Mi.me.ca. Srl, Italien, förklarades i konkurs (9) under översynsperioden i januari 2017. Två andra unionstillverkare utanför urvalet (EJA International, Nederländerna och Technosteel, Italien) slutade tillverka spakmekanismer efter skadeundersökningsperioden 2018.

9

| (63) | Med tanke på att två av de tre företagen i urvalet är närstående, tillhandahålls de uppgifter som använts för skadeanalysen i indexerad form i denna förordning, för att skydda känsliga konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

Med tanke på att två av de tre företagen i urvalet är närstående, tillhandahålls de uppgifter som använts för skadeanalysen i indexerad form i denna förordning, för att skydda känsliga konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

| (64) | Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till mellan 270 miljoner och 330 miljoner enheter på grundval av uppgifterna i begäran om översyn, ytterligare uppgifter som lämnats av sökanden och svar på frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(64)

Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden fastställdes till mellan 270 miljoner och 330 miljoner enheter på grundval av uppgifterna i begäran om översyn, ytterligare uppgifter som lämnats av sökanden och svar på frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (65) | Kommissionen uppskattade volymen för importen av den produkt från Kina som översynen gäller på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 under skadeundersökningsperioden, genom tillämpning av en konverteringsfaktor på de samlade volymerna i kilogram. Kommissionen använde även denna konverteringsfaktor i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, för att omvandla importstatistiken (i kilogram) till enheter, genom att knyta omvandlingen till den genomsnittliga vikten för den mest representativa produkttypen. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen uppskattade volymen för importen av den produkt från Kina som översynen gäller på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 under skadeundersökningsperioden, genom tillämpning av en konverteringsfaktor på de samlade volymerna i kilogram. Kommissionen använde även denna konverteringsfaktor i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, för att omvandla importstatistiken (i kilogram) till enheter, genom att knyta omvandlingen till den genomsnittliga vikten för den mest representativa produkttypen.

| (66) | Sökanden föreslog att en annan konverteringsfaktor skulle användas, som var något lägre än den som användes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Kommissionen avvisade förslaget med hänvisning till att inga bevis lagts fram som visade på en förändring i den långsiktiga importutvecklingen och/eller unionsförbrukningen. Kommissionen behöll följaktligen den konverteringsfaktor som användes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(66)

Sökanden föreslog att en annan konverteringsfaktor skulle användas, som var något lägre än den som användes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Kommissionen avvisade förslaget med hänvisning till att inga bevis lagts fram som visade på en förändring i den långsiktiga importutvecklingen och/eller unionsförbrukningen. Kommissionen behöll följaktligen den konverteringsfaktor som användes i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (67) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymen från tredjeländer till unionen på grundval av de uppgifter som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med databasen enligt artikel 14.6). |
| --- | --- |

(67)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymen från tredjeländer till unionen på grundval av de uppgifter som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med databasen enligt artikel 14.6).

| (68) | Försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden baserades på information från unionstillverkare i skedet före inledande och mot verifierade svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(68)

Försäljningsvolymen för unionsindustrin på unionsmarknaden baserades på information från unionstillverkare i skedet före inledande och mot verifierade svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (69) | Som anges i skäl 63 kan inte konfidentiella uppgifter från de tre företagen i urvalet redovisas i tabellerna nedan. Index användes därför för att visa den långsiktiga utvecklingen under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2014 = 100) | 100 | 91 | 93 | 89 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i skedet före inledande, databasen enligt artikel 14.6, verifierade svar på frågeformuläret från unionstillverkarna. |

(69)

Som anges i skäl 63 kan inte konfidentiella uppgifter från de tre företagen i urvalet redovisas i tabellerna nedan. Index användes därför för att visa den långsiktiga utvecklingen under skadeundersökningsperioden.

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2014

2015

2016

Översynsperioden

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

91

91

93

93

89

89

Källa: Uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i skedet före inledande, databasen enligt artikel 14.6, verifierade svar på frågeformuläret från unionstillverkarna.

Källa

| (70) | Som framgår av tabell 1 minskade unionsförbrukningen med 11 % under skadeundersökningsperioden, vilket förklaras av den kontinuerliga digitaliseringen av kontorsledning och elektronisk arkivering som medförde mindre pappershantering och därmed en lägre förbrukning av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(70)

Som framgår av tabell 1 minskade unionsförbrukningen med 11 % under skadeundersökningsperioden, vilket förklaras av den kontinuerliga digitaliseringen av kontorsledning och elektronisk arkivering som medförde mindre pappershantering och därmed en lägre förbrukning av den produkt som översynen gäller.

4.3   Import från Kina

Import från Kina

4.3.1   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (71) | Kommissionen fastställde volymen för import från Kina på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 under skadeundersökningsperioden, som anges i skäl 67.
  På grundval av detta utvecklades importen till unionen från Kina och dess marknadsandel såsom anges i tabell 2:

  Tabell 2


  Import av spakmekanismer från Kina och Kinas marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index för import från Kina (2014 = 100) | 100 | 55 | 15 | 0,13 |
| Den kinesiska importens marknadsandel i unionen | 5,6 % | 3,2 % | 0,9 % | 0,0 % |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i skedet före inledande, databasen enligt artikel 14.6, verifierade svar på frågeformuläret från unionstillverkarna. |

(71)

Kommissionen fastställde volymen för import från Kina på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 under skadeundersökningsperioden, som anges i skäl 67.

På grundval av detta utvecklades importen till unionen från Kina och dess marknadsandel såsom anges i tabell 2:

Tabell 2

Tabell 2

Import av spakmekanismer från Kina och Kinas marknadsandel

Import av spakmekanismer från Kina och Kinas marknadsandel

2014

2015

2016

Översynsperioden

Index för import från Kina (2014 = 100)

Index för import från Kina (2014 = 100)

100

100

55

55

15

15

0,13

0,13

Den kinesiska importens marknadsandel i unionen

5,6 %

3,2 %

0,9 %

0,0 %

Källa: Uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i skedet före inledande, databasen enligt artikel 14.6, verifierade svar på frågeformuläret från unionstillverkarna.

Källa

| (72) | Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen av spakmekanismer från Kina avsevärt på årsbasis och nådde en obetydlig nivå i slutet av översynsperioden. Under 2015 minskade importen av spakmekanismer från Kina med 45 % och under det följande året med mer än 70 %. Under översynsperioden minskade importen slutligen till några tusen enheter. |
| --- | --- |

(72)

Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen av spakmekanismer från Kina avsevärt på årsbasis och nådde en obetydlig nivå i slutet av översynsperioden. Under 2015 minskade importen av spakmekanismer från Kina med 45 % och under det följande året med mer än 70 %. Under översynsperioden minskade importen slutligen till några tusen enheter.

| (73) | Kinas marknadsandel minskade följaktligen betydligt under skadeundersökningsperioden. Den minskade från 5,6 % 2014 till närmare 0 % i slutet av översynsperioden. |
| --- | --- |

(73)

Kinas marknadsandel minskade följaktligen betydligt under skadeundersökningsperioden. Den minskade från 5,6 % 2014 till närmare 0 % i slutet av översynsperioden.

4.3.2   Pristrender för import från Kina och prisunderskridande

Pristrender för import från Kina och prisunderskridande

| (74) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade och alternativa källor saknades, var det inte möjligt att fastställa ett exakt importpris. Som förklaras i skäl 29 beror detta på att statistiken ansågs olämplig, eftersom en av källorna också omfattade annan import än den berörda produkten och de övriga källorna inte möjliggjorde en jämförelse av exportpriserna med unionsindustrins priser per produkttyp. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade och alternativa källor saknades, var det inte möjligt att fastställa ett exakt importpris. Som förklaras i skäl 29 beror detta på att statistiken ansågs olämplig, eftersom en av källorna också omfattade annan import än den berörda produkten och de övriga källorna inte möjliggjorde en jämförelse av exportpriserna med unionsindustrins priser per produkttyp.

| (75) | Det ansågs dock att de importpriser som registrerats i databasen enligt artikel 14.6 var lämpliga för att identifiera den allmänna trenden i importpriser från Kina. Pristrenden för import till unionen från Kina utvecklades såsom framgår av tabell 3:

  Tabell 3


  Genomsnittspris på import av spakmekanismer från Kina | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2014 = 100) | 100 | 113 | 109 | 157 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(75)

Det ansågs dock att de importpriser som registrerats i databasen enligt artikel 14.6 var lämpliga för att identifiera den allmänna trenden i importpriser från Kina. Pristrenden för import till unionen från Kina utvecklades såsom framgår av tabell 3:

Tabell 3

Tabell 3

Genomsnittspris på import av spakmekanismer från Kina

Genomsnittspris på import av spakmekanismer från Kina

2014

2015

2016

Översynsperioden

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

113

113

109

109

157

157

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa

| (76) | Som framgår av tabell 3 ökade importpriserna med 13 % 2015 och minskade med 3,5 % 2016. Priserna ökade med 46 % under översynsperioden. Denna övergripande trend bör dock bedömas mot bakgrund av den mycket låga importvolymen under översynsperioden, vilken inte kan anses representativ för prisnivåerna i avsaknad av åtgärder. |
| --- | --- |

(76)

Som framgår av tabell 3 ökade importpriserna med 13 % 2015 och minskade med 3,5 % 2016. Priserna ökade med 46 % under översynsperioden. Denna övergripande trend bör dock bedömas mot bakgrund av den mycket låga importvolymen under översynsperioden, vilken inte kan anses representativ för prisnivåerna i avsaknad av åtgärder.

| (77) | På grund av avsaknad av samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare och frånvaron av alternativa informationskällor kunde ingen prisunderskridandemarginal beräknas under översynsperioden. |
| --- | --- |

(77)

På grund av avsaknad av samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare och frånvaron av alternativa informationskällor kunde ingen prisunderskridandemarginal beräknas under översynsperioden.

4.4   Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

| (78) | Import av spakmekanismer från andra tredjeländer än Kina kom huvudsakligen från Indien. Små importvolymer kom även från Egypten, Israel, Japan, Serbien, Schweiz, Taiwan, Ukraina och Förenta staterna. |
| --- | --- |

(78)

Import av spakmekanismer från andra tredjeländer än Kina kom huvudsakligen från Indien. Små importvolymer kom även från Egypten, Israel, Japan, Serbien, Schweiz, Taiwan, Ukraina och Förenta staterna.

| (79) | Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av spakmekanismer från övriga tredjeländer visas i tabell 4.

  Tabell 4


  Import från andra tredjeländer än Kina | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import – Index (2014 = 100) | 100 | 121 | 122 | 149 |
| Marknadsandel | 3,8 % | 5,0 % | 5,0 % | 6,3 % |
| Genomsnittligt pris, Index (2014 = 100) | 100 | 140 | 165 | 148 |
| Källa: Uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i skedet före inledande, databasen enligt artikel 14.6, verifierade svar på frågeformuläret från unionstillverkarna. |

(79)

Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av spakmekanismer från övriga tredjeländer visas i tabell 4.

Tabell 4

Tabell 4

Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

2014

2015

2016

Översynsperioden

Import – Index (2014 = 100)

Import – Index (2014 = 100)

100

100

121

121

122

122

149

149

Marknadsandel

3,8 %

5,0 %

5,0 %

6,3 %

Genomsnittligt pris, Index (2014 = 100)

Genomsnittligt pris, Index (2014 = 100)

100

100

140

140

165

165

148

148

Källa: Uppgifter som lämnats av unionstillverkarna i skedet före inledande, databasen enligt artikel 14.6, verifierade svar på frågeformuläret från unionstillverkarna.

Källa

| (80) | Totalt sett ökade importvolymen från övriga tredjeländer avsevärt under skadeundersökningsperioden med 49 %. |
| --- | --- |

(80)

Totalt sett ökade importvolymen från övriga tredjeländer avsevärt under skadeundersökningsperioden med 49 %.

| (81) | Eftersom den sammanlagda förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden ledde denna ökning till en ökning av deras marknadsandel under samma period, från 3,8 % 2014 till 6,3 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom den sammanlagda förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden ledde denna ökning till en ökning av deras marknadsandel under samma period, från 3,8 % 2014 till 6,3 % under översynsperioden.

| (82) | Som förklaras i skäl 29 var tillgängliga statistiska uppgifter olämpliga för att fastställa exportpriser till unionen. Liksom för import av spakmekanismer från Kina kunde därför endast trender i importpriser fastställas för import från övriga tredjeländer. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från övriga tredjeländer kontinuerligt. Den största ökningen skedde under 2015 då priserna ökade med 40 %. Under 2016 ökade priserna ytterligare med 17,5 % och minskade sedan med 10,3 % under översynsperioden. Totalt sett ökade priserna med 48 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Som förklaras i skäl 29 var tillgängliga statistiska uppgifter olämpliga för att fastställa exportpriser till unionen. Liksom för import av spakmekanismer från Kina kunde därför endast trender i importpriser fastställas för import från övriga tredjeländer. Under skadeundersökningsperioden ökade det genomsnittliga priset på den produkt som importerades från övriga tredjeländer kontinuerligt. Den största ökningen skedde under 2015 då priserna ökade med 40 %. Under 2016 ökade priserna ytterligare med 17,5 % och minskade sedan med 10,3 % under översynsperioden. Totalt sett ökade priserna med 48 % under skadeundersökningsperioden.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (83) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (84) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer som omfattade hela unionsindustrin på grundval av uppgifter från den sökande, vilka dubbelkontrollerades mot de uppgifter som lämnats av ett antal unionstillverkare i skedet före inledande och mot verifierade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av verifierade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. Det bör noteras att, som anges i skäl 61, unionstillverkarna i urvalet företrädde en övervägande andel av unionstillverkningen. |
| --- | --- |

(84)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer som omfattade hela unionsindustrin på grundval av uppgifter från den sökande, vilka dubbelkontrollerades mot de uppgifter som lämnats av ett antal unionstillverkare i skedet före inledande och mot verifierade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av verifierade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. Det bör noteras att, som anges i skäl 61, unionstillverkarna i urvalet företrädde en övervägande andel av unionstillverkningen.

| (85) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek. |
| --- | --- |

(85)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek.

| (86) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, genomsnittlig kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(86)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittligt pris per enhet, genomsnittlig kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

| (87) | Som anges i skäl 63 är, med hänsyn till att två av de tre företagen i urvalet är närstående, uppgifterna i tabell 5 i indexerad form för att skydda känsliga konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(87)

Som anges i skäl 63 är, med hänsyn till att två av de tre företagen i urvalet är närstående, uppgifterna i tabell 5 i indexerad form för att skydda känsliga konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1   Unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (88) | I tabell 5 anges hur den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande för spakmekanismer | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning – Index (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Produktionskapacitet – Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande – Index (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär. |

(88)

I tabell 5 anges hur den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande för spakmekanismer

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande för spakmekanismer

2014

2015

2016

Översynsperioden

Tillverkning – Index (2014 = 100)

Tillverkning – Index (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Produktionskapacitet – Index (2014 = 100)

Produktionskapacitet – Index (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande – Index (2014 = 100)

Kapacitetsutnyttjande – Index (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

Källa

| (89) | Unionens totala produktionsvolym ökade bara något under skadeundersökningsperioden och ökade med 2 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Unionens totala produktionsvolym ökade bara något under skadeundersökningsperioden och ökade med 2 % under översynsperioden.

| (90) | Unionens produktionskapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Unionens produktionskapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden.

| (91) | Följaktligen följde unionens kapacitetsutnyttjandenivå trenden i produktionsvolymen under skadeundersökningsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandenivån med 2 % under skadeundersökningsperioden, till följd av produktionsvolymens ökning med 2 %. |
| --- | --- |

(91)

Följaktligen följde unionens kapacitetsutnyttjandenivå trenden i produktionsvolymen under skadeundersökningsperioden. Totalt sett minskade kapacitetsutnyttjandenivån med 2 % under skadeundersökningsperioden, till följd av produktionsvolymens ökning med 2 %.

4.5.2.2   Unionens försäljningsvolym och marknadsandel

Unionens försäljningsvolym och marknadsandel

| (92) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades under skadeundersökningsperioden som visas i tabell 6:

  Tabell 6


  Unionens försäljningsvolym och marknadsandel för spakmekanismer | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym – Index (2014 = 100) | 100 | 91 | 95 | 91 |
| Marknadsandel | 91,9 % | 92,3 % | 94,3 % | 93,6 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 100 | 103 | 102 |
| Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär. |

(92)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades under skadeundersökningsperioden som visas i tabell 6:

Tabell 6

Tabell 6

Unionens försäljningsvolym och marknadsandel för spakmekanismer

Unionens försäljningsvolym och marknadsandel för spakmekanismer

2014

2015

2016

Översynsperioden

Försäljningsvolym – Index (2014 = 100)

Försäljningsvolym – Index (2014 = 100)

100

100

91

91

95

95

91

91

Marknadsandel

91,9 %

92,3 %

94,3 %

93,6 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

100

100

103

103

102

102

Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

Källa

| (93) | Medan unionstillverkarnas produktionsvolym förblev relativt stabil som anges i tabell 5, minskade unionstillverkarnas försäljningsvolym på unionsmarknaden med 9 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel ökade dock med 2 %, huvudsakligen på grund av minskande unionsförbrukning och minskad import från Kina. |
| --- | --- |

(93)

Medan unionstillverkarnas produktionsvolym förblev relativt stabil som anges i tabell 5, minskade unionstillverkarnas försäljningsvolym på unionsmarknaden med 9 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel ökade dock med 2 %, huvudsakligen på grund av minskande unionsförbrukning och minskad import från Kina.

4.5.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (94) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins tillverkning med 2 % medan, som framgår av skälen 70 och 93, unionsförbrukningen minskade med 11 % och unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 9 %. Denna ökning av tillverkningen förklaras av ökad exportförsäljning hos unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(94)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins tillverkning med 2 % medan, som framgår av skälen 70 och 93, unionsförbrukningen minskade med 11 % och unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 9 %. Denna ökning av tillverkningen förklaras av ökad exportförsäljning hos unionstillverkarna.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (95) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet i unionsindustrin för spakmekanismer | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda – Index (2014 = 100) | 100 | 97 | 99 | 102 |
| Produktivitet – Index (2014 = 100) | 100 | 101 | 103 | 100 |
| Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär. |

(95)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet i unionsindustrin för spakmekanismer

Sysselsättning och produktivitet i unionsindustrin för spakmekanismer

2014

2015

2016

Översynsperioden

Antal anställda – Index (2014 = 100)

Antal anställda – Index (2014 = 100)

100

100

97

97

99

99

102

102

Produktivitet – Index (2014 = 100)

Produktivitet – Index (2014 = 100)

100

100

101

101

103

103

100

100

Källa: Sökanden, information i skedet före inledande och verifierade svar på frågeformulär.

Källa

| (96) | Antalet anställda i unionsindustrin ökade något under skadeundersökningsperioden med 2 % och produktiviteten förblev stabil. |
| --- | --- |

(96)

Antalet anställda i unionsindustrin ökade något under skadeundersökningsperioden med 2 % och produktiviteten förblev stabil.

4.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (97) | Som anges i skäl 31 var det inte möjligt att fastställa att dumpning förelåg. Undersökningen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(97)

Som anges i skäl 31 var det inte möjligt att fastställa att dumpning förelåg. Undersökningen inriktades därför på sannolikheten för återkommande dumpning om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (98) | I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella undersökningen fortsatte återhämtningsprocessen, vilket framgår av en gynnsam utveckling för unionsindustrin vad gäller de huvudsakliga skadeindikatorerna. En lägre efterfrågan på unionsmarknaden som medförde en minskning av förbrukningen på 11 % under skadeundersökningsperioden (se tabell 1) uppvägdes av en ökning av exportförsäljningen, vilket anges i skäl 94. |
| --- | --- |

(98)

I den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång visade unionsindustrin tecken på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella undersökningen fortsatte återhämtningsprocessen, vilket framgår av en gynnsam utveckling för unionsindustrin vad gäller de huvudsakliga skadeindikatorerna. En lägre efterfrågan på unionsmarknaden som medförde en minskning av förbrukningen på 11 % under skadeundersökningsperioden (se tabell 1) uppvägdes av en ökning av exportförsäljningen, vilket anges i skäl 94.

4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (99) | De genomsnittliga försäljningspriserna för unionsindustrin till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittligt försäljningspris och kostnad per enhet i unionen | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen Index (2014 = 100) | 100 | 97 | 96 | 95 |
| Tillverkningskostnaden per enhet i unionen Index (2014 = 100) | 100 | 97 | 93 | 96 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(99)

De genomsnittliga försäljningspriserna för unionsindustrin till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittligt försäljningspris och kostnad per enhet i unionen

Genomsnittligt försäljningspris och kostnad per enhet i unionen

2014

2015

2016

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen Index (2014 = 100)

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen Index (2014 = 100)

100

100

97

97

96

96

95

95

Tillverkningskostnaden per enhet i unionen Index (2014 = 100)

Tillverkningskostnaden per enhet i unionen Index (2014 = 100)

100

100

97

97

93

93

96

96

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa

| (100) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden.

| (101) | Under samma period minskade produktionskostnaden per enhet med 4 %. |
| --- | --- |

(101)

Under samma period minskade produktionskostnaden per enhet med 4 %.

4.5.3.2   Arbetskraftskostnad

Arbetskraftskostnad

| (102) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades under skadeundersökningsperioden som visas i tabell 9:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd i unionsindustrin för spakmekanismer | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd – Index (2014 = 100) | 100 | 99 | 102 | 104 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(102)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades under skadeundersökningsperioden som visas i tabell 9:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd i unionsindustrin för spakmekanismer

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd i unionsindustrin för spakmekanismer

2014

2015

2016

Översynsperioden

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd – Index (2014 = 100)

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd – Index (2014 = 100)

100

100

99

99

102

102

104

104

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa

| (103) | Unionsindustrins genomsnittliga arbetskraftskostnad per enhet ökade överlag med 4 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Unionsindustrins genomsnittliga arbetskraftskostnad per enhet ökade överlag med 4 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (104) | Unionstillverkarnas lagerhållning utvecklades under skadeundersökningsperioden som visas i tabell 10:

  Tabell 10


  Lagerhållning i unionsindustrin för spakmekanismer | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager – Index (2014 = 100) | 100 | 109 | 111 | 185 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 7,4 % | 8,3 % | 8,1 % | 13,5 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 112 | 108 | 182 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(104)

Unionstillverkarnas lagerhållning utvecklades under skadeundersökningsperioden som visas i tabell 10:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning i unionsindustrin för spakmekanismer

Lagerhållning i unionsindustrin för spakmekanismer

2014

2015

2016

Översynsperioden

Utgående lager – Index (2014 = 100)

Utgående lager – Index (2014 = 100)

100

100

109

109

111

111

185

185

Utgående lager i procent av tillverkningen

7,4 %

8,3 %

8,1 %

13,5 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

112

112

108

108

182

182

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa

| (105) | Lagernivåerna ökade med 8 % fram till 2016 och med 82 % under skadeundersökningsperioden. Denna kraftiga ökning i lagernivåerna i slutet av skadeundersökningsperioden förklarades av unionsindustrin som en säsongseffekt som endast uppstod på grund av att översynsperioden avslutas i juli, eftersom försäljningstoppen för spakmekanismer traditionellt äger rum i december medan tillverkningen är stabil under året. |
| --- | --- |

(105)

Lagernivåerna ökade med 8 % fram till 2016 och med 82 % under skadeundersökningsperioden. Denna kraftiga ökning i lagernivåerna i slutet av skadeundersökningsperioden förklarades av unionsindustrin som en säsongseffekt som endast uppstod på grund av att översynsperioden avslutas i juli, eftersom försäljningstoppen för spakmekanismer traditionellt äger rum i december medan tillverkningen är stabil under året.

4.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (106) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar | 2014 | 2015 | 2016 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för den totala försäljningen i unionen till icke-närstående kunder – Index (2014 = 100) | 100 | 105 | 134 | 90 |
| Kassaflöde – Index (2014 = 100) | 100 | 107 | 120 | 42 |
| Investeringar – Index (2014 = 100) | 100 | 87 | 91 | 103 |
| Räntabilitet | 42 % | 47 % | 63 % | 36 % |
| Index (2014 = 100) | 100 | 113 | 151 | 87 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär. |

(106)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

2014

2015

2016

Översynsperioden

Lönsamhet för den totala försäljningen i unionen till icke-närstående kunder – Index (2014 = 100)

Lönsamhet för den totala försäljningen i unionen till icke-närstående kunder – Index (2014 = 100)

100

100

105

105

134

134

90

90

Kassaflöde – Index (2014 = 100)

Kassaflöde – Index (2014 = 100)

100

100

107

107

120

120

42

42

Investeringar – Index (2014 = 100)

Investeringar – Index (2014 = 100)

100

100

87

87

91

91

103

103

Räntabilitet

42 %

47 %

63 %

36 %

Index (2014 = 100)

Index (2014 = 100)

100

100

113

113

151

151

87

87

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa

| (107) | Unionsindustrins lönsamhet ökade under de första två åren med 34 % och minskade kraftigt under översynsperioden. Totalt minskade lönsamheten med 10 % under skadeundersökningsperioden, men förblev högre än vinstmålet på 5 % såsom fastställts i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(107)

Unionsindustrins lönsamhet ökade under de första två åren med 34 % och minskade kraftigt under översynsperioden. Totalt minskade lönsamheten med 10 % under skadeundersökningsperioden, men förblev högre än vinstmålet på 5 % såsom fastställts i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång.

| (108) | Det ökade från 2014 till 2016 med 20 % och minskade kraftigt under översynsperioden. Det minskade totalt med 58 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Det ökade från 2014 till 2016 med 20 % och minskade kraftigt under översynsperioden. Det minskade totalt med 58 % under skadeundersökningsperioden.

| (109) | Unionsindustrins investeringar i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 13 % 2015, ökade sedan något med 4 % 2016 och ökade ytterligare med 12 % under översynsperioden. Detta innebär en blygsam ökning med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Unionsindustrins investeringar i tillverkningen av den likadana produkten minskade med 13 % 2015, ökade sedan något med 4 % 2016 och ökade ytterligare med 12 % under översynsperioden. Detta innebär en blygsam ökning med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (110) | Räntabiliteten mäter vinst eller förlust som uppstår på en investering i förhållande till den summa pengar som investerats. Under skadeundersökningsperioden var räntabiliteten först 42 % och ökade med 51 % två år senare, 2016. Under översynsperioden minskade dock räntabiliteten till en lägre nivå än i början av skadeundersökningsperioden, men var fortfarande 36 %. |
| --- | --- |

(110)

Räntabiliteten mäter vinst eller förlust som uppstår på en investering i förhållande till den summa pengar som investerats. Under skadeundersökningsperioden var räntabiliteten först 42 % och ökade med 51 % två år senare, 2016. Under översynsperioden minskade dock räntabiliteten till en lägre nivå än i början av skadeundersökningsperioden, men var fortfarande 36 %.

4.5.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (111) | Undersökningen visade att under skadeundersökningsperioden, på grund av de befintliga antidumpningsåtgärderna, kunde unionsindustrin återhämta sig från den skada den tidigare lidit. Skadeindikatorer såsom tillverkning, kapacitetsutnyttjande och marknadsandel visade samtliga en positiv utveckling, och lönsamheten förblev under hela perioden högre än målvinsten. Detta gjorde det möjligt för unionsindustrin att investera i produktivitetshöjande åtgärder, att minska tillverkningskostnaden per enhet medan de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade. |
| --- | --- |

(111)

Undersökningen visade att under skadeundersökningsperioden, på grund av de befintliga antidumpningsåtgärderna, kunde unionsindustrin återhämta sig från den skada den tidigare lidit. Skadeindikatorer såsom tillverkning, kapacitetsutnyttjande och marknadsandel visade samtliga en positiv utveckling, och lönsamheten förblev under hela perioden högre än målvinsten. Detta gjorde det möjligt för unionsindustrin att investera i produktivitetshöjande åtgärder, att minska tillverkningskostnaden per enhet medan de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade.

| (112) | Importen av spakmekanismer från Kina under skadeundersökningsperioden hade endast en begränsad påverkan på unionsindustrins situation. På grund av de åtgärder som är i kraft var deras marknadsandel låg under hela perioden. Den kinesiska importen av spakmekanismer till unionsmarknaden fortsatte, utom under översynsperioden, vilket indikerar ett fortsatt intresse. |
| --- | --- |

(112)

Importen av spakmekanismer från Kina under skadeundersökningsperioden hade endast en begränsad påverkan på unionsindustrins situation. På grund av de åtgärder som är i kraft var deras marknadsandel låg under hela perioden. Den kinesiska importen av spakmekanismer till unionsmarknaden fortsatte, utom under översynsperioden, vilket indikerar ett fortsatt intresse.

| (113) | Kommissionen drog därmed slutsatsen att unionsindustrin har gynnats av de tidigare antidumpningsåtgärderna, eftersom den fortsatte att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen drog därmed slutsatsen att unionsindustrin har gynnats av de tidigare antidumpningsåtgärderna, eftersom den fortsatte att återhämta sig från verkningarna av tidigare skadlig dumpning.

4.6   Sannolikhet för återkommande skada

Sannolikhet för återkommande skada

4.6.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (114) | Som anges i skäl 31 var det inte möjligt att fastställa att dumpning förelåg. Det konstaterades dock vara sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla (se skäl 60). |
| --- | --- |

(114)

Som anges i skäl 31 var det inte möjligt att fastställa att dumpning förelåg. Det konstaterades dock vara sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla (se skäl 60).

| (115) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida väsentlig skada skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(115)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida väsentlig skada skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla.

| (116) | För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: i) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, ii) möjliga prisnivåer på kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra, iii) beteendet hos de kinesiska exporterande tillverkarna i andra tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och (v) den kinesiska importens påverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(116)

För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: i) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, ii) möjliga prisnivåer på kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra, iii) beteendet hos de kinesiska exporterande tillverkarna i andra tredjeländer, iv) unionsmarknadens attraktionskraft och (v) den kinesiska importens påverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra att gälla.

4.6.1.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (117) | Såsom förklaras i skälen 52 och 53 har tillverkare i Kina en betydande produktionskapacitet och därmed outnyttjad kapacitet som vida överstiger den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Såsom förklaras i skälen 52 och 53 har tillverkare i Kina en betydande produktionskapacitet och därmed outnyttjad kapacitet som vida överstiger den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.

| (118) | Dessutom fanns det inga uppgifter som visade någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan på spakmekanismer i Kina eller på en marknad i ett annat tredjeland inom en nära framtid. Med beaktande av den minskade förbrukningen av spakmekanismer i unionen drog kommissionen därför slutsatsen att den inhemska efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer inte kunde absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten. |
| --- | --- |

(118)

Dessutom fanns det inga uppgifter som visade någon betydande ökning av den inhemska efterfrågan på spakmekanismer i Kina eller på en marknad i ett annat tredjeland inom en nära framtid. Med beaktande av den minskade förbrukningen av spakmekanismer i unionen drog kommissionen därför slutsatsen att den inhemska efterfrågan i Kina eller i andra tredjeländer inte kunde absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten.

4.6.1.2   Möjliga prisnivåer på kinesisk import

Möjliga prisnivåer på kinesisk import

| (119) | Som anges i skäl 47 förekom inget samarbete från exporterande tillverkare i Kina. Av detta skäl bedömdes den lämpligaste grunden för möjliga prisnivåer på kinesisk import vara exportpriserna från Kina till tredjeländer i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(119)

Som anges i skäl 47 förekom inget samarbete från exporterande tillverkare i Kina. Av detta skäl bedömdes den lämpligaste grunden för möjliga prisnivåer på kinesisk import vara exportpriserna från Kina till tredjeländer i begäran om översyn.

| (120) | Prisnivåerna på denna export ansågs också vara en rimlig uppskattning av möjliga framtida priser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(120)

Prisnivåerna på denna export ansågs också vara en rimlig uppskattning av möjliga framtida priser till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (121) | Som förklaras i skälen 42 och 48 var de kinesiska exportpriserna till tredjeländer mellan 22,1 % och 32,2 % lägre än unionsindustrins priser under översynsperioden. Underskridningsmarginalerna befanns likaledes vara mellan 8,9 % och 17,8 %. |
| --- | --- |

(121)

Som förklaras i skälen 42 och 48 var de kinesiska exportpriserna till tredjeländer mellan 22,1 % och 32,2 % lägre än unionsindustrins priser under översynsperioden. Underskridningsmarginalerna befanns likaledes vara mellan 8,9 % och 17,8 %.

| (122) | På denna grundval drogs slutsatsen att importen från Kina med stor sannolikhet kommer att utöva stark prispress på unionsindustrin, om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(122)

På denna grundval drogs slutsatsen att importen från Kina med stor sannolikhet kommer att utöva stark prispress på unionsindustrin, om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas.

4.6.1.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (123) | Som anges i skälen 55–57 är unionsmarknaden den största enskilda marknaden för spakmekanismer och dessutom är priserna attraktiva för kinesiska tillverkare. Det finns inga andra större exportmarknader för att absorbera den kinesiska överkapaciteten, eftersom spakmekanismer endast används på ett begränsat antal marknader. Det finns därför ett starkt incitament för kinesiska exporterande tillverkare att leda om sin export till unionen, där de kan ta ut högre priser, samtidigt som de i betydande utsträckning kan underskrida unionsindustrins försäljningspriser. De skulle dessutom ha incitament att exportera åtminstone en del av sin outnyttjade kapacitet till låga priser på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(123)

Som anges i skälen 55–57 är unionsmarknaden den största enskilda marknaden för spakmekanismer och dessutom är priserna attraktiva för kinesiska tillverkare. Det finns inga andra större exportmarknader för att absorbera den kinesiska överkapaciteten, eftersom spakmekanismer endast används på ett begränsat antal marknader. Det finns därför ett starkt incitament för kinesiska exporterande tillverkare att leda om sin export till unionen, där de kan ta ut högre priser, samtidigt som de i betydande utsträckning kan underskrida unionsindustrins försäljningspriser. De skulle dessutom ha incitament att exportera åtminstone en del av sin outnyttjade kapacitet till låga priser på unionsmarknaden.

| (124) | Slutsatsen är därför att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, har möjlighet och incitament att avsevärt öka sin exportvolym av spakmekanismer till unionen till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(124)

Slutsatsen är därför att de kinesiska exporterande tillverkarna, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, har möjlighet och incitament att avsevärt öka sin exportvolym av spakmekanismer till unionen till dumpade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins priser.

4.6.2   Påverkan på unionsindustrin

Påverkan på unionsindustrin

| (125) | En ökad import till låga priser skulle skapa en betydande prispress på den priskänsliga unionsmarknaden. Unionsindustrin kommer, i ett scenario där man bibehåller den nuvarande prisnivån, inte att kunna behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel gentemot lågprisimporten från Kina. Det är mycket sannolikt att den kinesiska marknadsandelen skulle öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet ske på bekostnad av unionsindustrin. Att förlora försäljningsvolym skulle leda till ett lägre kapacitetsutnyttjande och en ökning av den genomsnittliga tillverkningskostnaden. Detta skulle medföra en försämring av unionsindustrins ekonomiska situation och en minskning av dess lönsamhet som förblev högre än målvinsten under skadeundersökningsperioden, men som minskade med mer än 40 % mellan 2016 och översynsperioden. I detta scenario skulle varje kostnadsökning leda till att lönsamheten sjönk under den kortsiktiga målvinsten, vilket skulle omintetgöra de tidigare återhämtningsansträngningar som gjorts av unionsindustrin, som fram till nu har kunnat bibehålla den investeringsnivå som krävs för att vara konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

(125)

En ökad import till låga priser skulle skapa en betydande prispress på den priskänsliga unionsmarknaden. Unionsindustrin kommer, i ett scenario där man bibehåller den nuvarande prisnivån, inte att kunna behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel gentemot lågprisimporten från Kina. Det är mycket sannolikt att den kinesiska marknadsandelen skulle öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. Detta skulle med största sannolikhet ske på bekostnad av unionsindustrin. Att förlora försäljningsvolym skulle leda till ett lägre kapacitetsutnyttjande och en ökning av den genomsnittliga tillverkningskostnaden. Detta skulle medföra en försämring av unionsindustrins ekonomiska situation och en minskning av dess lönsamhet som förblev högre än målvinsten under skadeundersökningsperioden, men som minskade med mer än 40 % mellan 2016 och översynsperioden. I detta scenario skulle varje kostnadsökning leda till att lönsamheten sjönk under den kortsiktiga målvinsten, vilket skulle omintetgöra de tidigare återhämtningsansträngningar som gjorts av unionsindustrin, som fram till nu har kunnat bibehålla den investeringsnivå som krävs för att vara konkurrenskraftig.

| (126) | Om unionsindustrin däremot skulle besluta att sänka sina priser för att försöka behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, skulle den ekonomiska situationen nästan omedelbart försämras. Om unionsindustrin skulle behöva sänka sina försäljningspriser på unionsmarknaden med 8,9 %, dvs. det lägre underskridandesegment som identifierats (se skäl 121) för att möta priserna på de inkommande kinesiska produkterna, skulle den omedelbart gå med förlust. |
| --- | --- |

(126)

Om unionsindustrin däremot skulle besluta att sänka sina priser för att försöka behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, skulle den ekonomiska situationen nästan omedelbart försämras. Om unionsindustrin skulle behöva sänka sina försäljningspriser på unionsmarknaden med 8,9 %, dvs. det lägre underskridandesegment som identifierats (se skäl 121) för att möta priserna på de inkommande kinesiska produkterna, skulle den omedelbart gå med förlust.

| (127) | Även enligt detta scenario kommer verkningarna av ett upphörande av åtgärderna sannolikt att ha en negativ påverkan på unionsindustrin, därför att det direkt skulle leda till en förlustbringande situation. På medellång sikt skulle detta inte vara hållbart och leda till att produktionsanläggningar stängs och slutligen till att unionsindustrin försvinner. Det bör noteras att antalet unionstillverkare redan under skadeundersökningsperioden minskade från sex till tre. |
| --- | --- |

(127)

Även enligt detta scenario kommer verkningarna av ett upphörande av åtgärderna sannolikt att ha en negativ påverkan på unionsindustrin, därför att det direkt skulle leda till en förlustbringande situation. På medellång sikt skulle detta inte vara hållbart och leda till att produktionsanläggningar stängs och slutligen till att unionsindustrin försvinner. Det bör noteras att antalet unionstillverkare redan under skadeundersökningsperioden minskade från sex till tre.

| (128) | Därför kan man dra slutsatsen att det är mycket sannolikt att ett upphörande av gällande åtgärder skulle leda till återkommande skada från kinesisk import av spakmekanismer och att unionsindustrins ekonomiska situation sannolikt skulle förvärras och leda till väsentlig skada. |
| --- | --- |

(128)

Därför kan man dra slutsatsen att det är mycket sannolikt att ett upphörande av gällande åtgärder skulle leda till återkommande skada från kinesisk import av spakmekanismer och att unionsindustrins ekonomiska situation sannolikt skulle förvärras och leda till väsentlig skada.

| (129) | Det faktum att den kinesiska importen av spakmekanismer till unionens marknad för närvarande är mycket mindre än innan åtgärderna infördes visar att nuvarande antidumpningstullar lyckades återställa icke snedvridna konkurrensförhållanden mellan kinesiska exportörer av den produkt som översynen gäller och unionsindustrin. Såsom anges i skälen 128 och 130 drog kommissionen dock slutsatsen att det är mycket sannolikt att om åtgärderna upphörde skulle det leda till att skadan återkommer. |
| --- | --- |

(129)

Det faktum att den kinesiska importen av spakmekanismer till unionens marknad för närvarande är mycket mindre än innan åtgärderna infördes visar att nuvarande antidumpningstullar lyckades återställa icke snedvridna konkurrensförhållanden mellan kinesiska exportörer av den produkt som översynen gäller och unionsindustrin. Såsom anges i skälen 128 och 130 drog kommissionen dock slutsatsen att det är mycket sannolikt att om åtgärderna upphörde skulle det leda till att skadan återkommer.

4.6.3   Slutsats

Slutsats

| (130) | Kommissionen drog slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen av spakmekanismer från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket skulle innebära en återgång till den skadevållande situation för unionsindustrin som rådde vid den tidpunkt då åtgärderna först genomfördes. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen drog slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen av spakmekanismer från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket skulle innebära en återgång till den skadevållande situation för unionsindustrin som rådde vid den tidpunkt då åtgärderna först genomfördes. Till följd av detta skulle unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (131) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(131)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

| (132) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (133) | Det bör erinras om att det i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång och därmed en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan förekommer, vilket gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har en eventuell negativ påverkan på de berörda parterna. |
| --- | --- |

(133)

Det bör erinras om att det i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång och därmed en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan förekommer, vilket gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har en eventuell negativ påverkan på de berörda parterna.

| (134) | På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande orsaker att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(134)

På denna grund undersöktes det därför om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande orsaker att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att behålla åtgärderna i detta särskilda fall.

5.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (135) | Undersökningen har också visat att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin. Detta skulle inom kort leda till sjunkande lönsamhet och även en förlustbringande situation för unionsindustrin, med en negativ inverkan på andra skadefaktorer såsom produktionsvolym, utnyttjandenivåer, investeringar och sysselsättning. På längre sikt är en sådan situation inte hållbar och kommer att tvinga unionstillverkare att avsluta sin verksamhet på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(135)

Undersökningen har också visat att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin. Detta skulle inom kort leda till sjunkande lönsamhet och även en förlustbringande situation för unionsindustrin, med en negativ inverkan på andra skadefaktorer såsom produktionsvolym, utnyttjandenivåer, investeringar och sysselsättning. På längre sikt är en sådan situation inte hållbar och kommer att tvinga unionstillverkare att avsluta sin verksamhet på unionsmarknaden.

| (136) | Tidigare visade sig unionsindustrin vara en lönsam industri med positiva ekonomiska resultat. I nästan total avsaknad av dumpad import från Kina lyckades den förbli lönsam, med en vinstmarginal som översteg målvinsten. |
| --- | --- |

(136)

Tidigare visade sig unionsindustrin vara en lönsam industri med positiva ekonomiska resultat. I nästan total avsaknad av dumpad import från Kina lyckades den förbli lönsam, med en vinstmarginal som översteg målvinsten.

| (137) | Därför ligger det i unionsindustrins intresse att behålla gällande antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(137)

Därför ligger det i unionsindustrins intresse att behålla gällande antidumpningsåtgärder.

5.2   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (138) | Såsom anges i skäl 16 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att verkningarna av åtgärderna inte skulle bli betydande för importörerna. I brist på bevis på motsatsen kan man således bekräfta att gällande åtgärder inte hade någon betydande negativ påverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka importörerna. |
| --- | --- |

(138)

Såsom anges i skäl 16 fanns det ingen importör som samarbetade i denna översyn eller lämnade begärda uppgifter. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att verkningarna av åtgärderna inte skulle bli betydande för importörerna. I brist på bevis på motsatsen kan man således bekräfta att gällande åtgärder inte hade någon betydande negativ påverkan på deras ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte otillbörligt skulle påverka importörerna.

5.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (139) | Importörer av spakmekanismer är i regel även användare av spakmekanismer, eftersom de importerar dessa för tillverkning av samlingspärmar. Som anges i skäl 15 kontaktades 26 kända importörer/användare vid inledandet, men ingen av dem besvarade frågeformuläret eller gav sig tillkänna med synpunkter. |
| --- | --- |

(139)

Importörer av spakmekanismer är i regel även användare av spakmekanismer, eftersom de importerar dessa för tillverkning av samlingspärmar. Som anges i skäl 15 kontaktades 26 kända importörer/användare vid inledandet, men ingen av dem besvarade frågeformuläret eller gav sig tillkänna med synpunkter.

| (140) | I de tidigare undersökningarna fastställdes att kostnaden för spakmekanismer i detaljpriset för samlingspärmar endast motsvarande en mycket liten procentandel och därmed att tullarnas inverkan (om någon sådan fanns) inte betraktades som betydande. |
| --- | --- |

(140)

I de tidigare undersökningarna fastställdes att kostnaden för spakmekanismer i detaljpriset för samlingspärmar endast motsvarande en mycket liten procentandel och därmed att tullarnas inverkan (om någon sådan fanns) inte betraktades som betydande.

| (141) | Undersökningen visade dessutom att det är sannolikt att unionsindustrin, utan åtgärder mot dumpad import skulle förlora större delen av sin närvaro på marknaden, och på längre sikt till och med kunna försvinna. Detta skulle säkerligen leda till att tillverkare av samlingspärmar blev beroende av import, samt till en betydande minskning av konkurrensen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(141)

Undersökningen visade dessutom att det är sannolikt att unionsindustrin, utan åtgärder mot dumpad import skulle förlora större delen av sin närvaro på marknaden, och på längre sikt till och med kunna försvinna. Detta skulle säkerligen leda till att tillverkare av samlingspärmar blev beroende av import, samt till en betydande minskning av konkurrensen på unionsmarknaden.

| (142) | Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att åtgärderna gällande spakmekanismer inte strider mot unionens övergripande intresse. |
| --- | --- |

(142)

Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att åtgärderna gällande spakmekanismer inte strider mot unionens övergripande intresse.

5.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (143) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av spakmekanismer från Kina. |
| --- | --- |

(143)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla slutgiltiga antidumpningsåtgärder i fråga om import av spakmekanismer från Kina.

6.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

6.1   Åtgärder

Åtgärder

| (144) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av spakmekanismer från Kina bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter mottogs. |
| --- | --- |

(144)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av spakmekanismer från Kina bibehålls. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter mottogs.

| (145) | Mot bakgrund av domstolens rättspraxis på senare tid (10) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering. |
| --- | --- |

(145)

Mot bakgrund av domstolens rättspraxis på senare tid (10) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering.

10

| (146) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande om de åtgärder som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(146)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande om de åtgärder som föreskrivs i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av spakmekanismer, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8305 10 00 (Taric-nummer 8305100050), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:

| Tillverkare | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd | 27,1 % | A729 |
| Alla övriga företag | 47,4 % | A999 |

Tillverkare

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd

27,1 %

A729

Alla övriga företag

47,4 %

A999

Artikel 2

1.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

2.   Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1136/2006 av den 24 juli 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 205, 27.7.2006, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 796/2012 av den 30 augusti 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 238, 4.9.2012, s. 5).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

4

(5)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 466, 14.12.2016, s. 20).

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av spakmekanismer med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 290, 1.9.2017, s. 3).

6

(7)  Skäl 40 i genomförandeförordning (EU) nr 796/2012.

7

(8)  Skäl 41 i genomförandeförordning (EU) nr 796/2012.

8

(9)  http://www.portalecreditori.it/procedura?id=6rKz4dlB2Y, hämtat den 16 augusti 2018.

9

(10)  Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 18 januari 2017, C-365/15, Wortmann mot Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

10

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1685

av den 8 november 2018

om enhetliga villkor för översändande av tidsserierna för den nya regionala uppdelningen i enlighet med förordning (EG) nr 1059/2003

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (1), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1059/2003 utgör den rättsliga grunden för en regionklassificering för insamling, sammanställning och spridning av harmoniserad regional statistik i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1059/2003 utgör den rättsliga grunden för en regionklassificering för insamling, sammanställning och spridning av harmoniserad regional statistik i unionen.

| (2) | Kommissionen har ändrat den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts) genom förordning (EU) 2016/2066 (2) som trädde i kraft den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har ändrat den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts) genom förordning (EU) 2016/2066 (2) som trädde i kraft den 1 januari 2018.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska översända tidsserierna för den nya regionala uppdelningen till kommissionen i enlighet med bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 154, 21.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EU) 2017/2391 (EUT L 350, 29.12.2017, s. 1).

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2016/2066 av den 21 november 2016 om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 322, 29.11.2016, s. 1).

2

---

BILAGA

Fastställt startår efter statistikområde

| Område | Nuts 2-nivå | Nuts 3-nivå |
| --- | --- | --- |
| Jordbruk | 2013 | |
| Demografi – befolkning, levande födda, döda | 1990 (1) | 1990 (1) |
| Arbetsmarknad – sysselsättning, arbetslöshet | 2013 | 2013 (2) |
| Utbildning | 2013 | |
| Miljö – avfallsanläggningar | 2014 | |
| Hälsa – dödsorsaker | 1997 (3) | |
| Hälsa – infrastruktur | 1996 (2) | |
| Hälsa – patienter | 2003 (2) | |
| Informationssamhälle | 2013 (2) | |
| Regionalräkenskaper: Hushållsräkenskaper | 2000 | |
| Regionalräkenskaper – regionala räkenskaper | 2000 | 2000 |
| Vetenskap och teknik – FoU-utgifter och FoU-personal | 2015 | |
| Turism | 2015 | |

Område

Nuts 2-nivå

Nuts 3-nivå

Jordbruk

2013

Demografi – befolkning, levande födda, döda

1990 (1)

1990 (1)

Arbetsmarknad – sysselsättning, arbetslöshet

2013

2013 (2)

Utbildning

2013

Miljö – avfallsanläggningar

2014

Hälsa – dödsorsaker

1997 (3)

Hälsa – infrastruktur

1996 (2)

Hälsa – patienter

2003 (2)

Informationssamhälle

2013 (2)

Regionalräkenskaper: Hushållsräkenskaper

2000

Regionalräkenskaper – regionala räkenskaper

2000

2000

Vetenskap och teknik – FoU-utgifter och FoU-personal

2015

Turism

2015

---

(1)  Ej obligatorisk inrapportering för referensåren 1990–2012.

(2)  Ej obligatorisk inrapportering.

(3)  Ej obligatorisk inrapportering för referensåren 1997–2011.

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1686

av den 8 november 2018

om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den tjugosjunde delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (2), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran.

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den tjugosjunde delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den tjugosjunde delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den tjugosjunde delanbudsinfordran för försäljning av skummjölkspulver inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 6 november 2018, ska det lägsta försäljningspriset vara 125,10 euro/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 november 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 av den 25 november 2016 om inledande av försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran (EUT L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

BESLUT

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/1687

av den 7 november 2018

om ändring av beslut 2007/25/EG om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till gemenskapen, vad gäller dess tillämpningsperiod

[delgivet med nr C(2018) 7240]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 (1), särskilt artikel 36.1, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2007/25/EG (2) fastställs vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa (nedan kallad HPAI) och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till unionen. Beslutet antogs efter utbrott av HPAI av subtyp H5N1 för att skydda djurs och människors hälsa i unionen. Det gäller till och med den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2007/25/EG (2) fastställs vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa (nedan kallad HPAI) och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till unionen. Beslutet antogs efter utbrott av HPAI av subtyp H5N1 för att skydda djurs och människors hälsa i unionen. Det gäller till och med den 31 december 2018.

| (2) | HPAI-utbrott av olika subtyper av H5 och mer sällan av subtyp H7 sker fortfarande världen över hos fjäderfä och andra fåglar i fångenskap. HPAI har blivit endemisk i flera tredjeländer och har nått andra tredjeländer för första gången. Hotet om att HPAI-virus introduceras i unionen via förflyttning av sällskapsfåglar från tredjeländer kvarstår, och därför bör de riskreducerande åtgärder som föreskrivs i beslut 2007/25/EG bibehållas. |
| --- | --- |

(2)

HPAI-utbrott av olika subtyper av H5 och mer sällan av subtyp H7 sker fortfarande världen över hos fjäderfä och andra fåglar i fångenskap. HPAI har blivit endemisk i flera tredjeländer och har nått andra tredjeländer för första gången. Hotet om att HPAI-virus introduceras i unionen via förflyttning av sällskapsfåglar från tredjeländer kvarstår, och därför bör de riskreducerande åtgärder som föreskrivs i beslut 2007/25/EG bibehållas.

| (3) | Dessutom utarbetas för närvarande ett antal delegerade akter för att fastställa regler om införsel till unionen av fjäderfä och andra fåglar i fångenskap inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (3). De regler som fastställs i dessa delegerade akter ska avgöra vilken strategi som ska antas beträffande vissa risker i samband med sjukdomar som drabbar fjäderfä och andra fåglar i fångenskap samt de djurhälsogarantier som krävs för fåglar som hålls som sällskapsdjur. De regler som fastställs i dessa delegerade akter kommer också att ta hänsyn till rekommendationerna i det vetenskapliga yttrandet om aviär influensa som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 14 september 2017 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dessutom utarbetas för närvarande ett antal delegerade akter för att fastställa regler om införsel till unionen av fjäderfä och andra fåglar i fångenskap inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (3). De regler som fastställs i dessa delegerade akter ska avgöra vilken strategi som ska antas beträffande vissa risker i samband med sjukdomar som drabbar fjäderfä och andra fåglar i fångenskap samt de djurhälsogarantier som krävs för fåglar som hålls som sällskapsdjur. De regler som fastställs i dessa delegerade akter kommer också att ta hänsyn till rekommendationerna i det vetenskapliga yttrandet om aviär influensa som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 14 september 2017 (4).

| (4) | Mot bakgrund av den globala epidemiologiska situationen i fråga om HPAI, och i avvaktan på antagandet av de delegerade akter som rör införsel till unionen av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap, är det nödvändigt att förlänga tillämpningen av beslut 2007/25/EG till och med den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av den globala epidemiologiska situationen i fråga om HPAI, och i avvaktan på antagandet av de delegerade akter som rör införsel till unionen av fjäderfän och andra fåglar i fångenskap, är det nödvändigt att förlänga tillämpningen av beslut 2007/25/EG till och med den 31 december 2019.

| (5) | Beslut 2007/25/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2007/25/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 6 i beslut 2007/25/EG ska datumet ”den 31 december 2018” ersättas med ”den 31 december 2019”.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 7 november 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 178, 28.6.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2007/25/EG av den 22 december 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa och förflyttning av sällskapsfåglar som åtföljer sin ägare till gemenskapen (EUT L 8, 13.1.2007, s. 29).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolagen”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):10, artikelnr 4991.

4

EFSA Journal

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/1688

av den 7 november 2018

om beviljande av undantag för Slovakien vad gäller insamling av statistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik

[delgivet med nr C(2018) 7304]

(Endast den slovakiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av den 22 oktober 2008 om energistatistik (1), särskilt artiklarna 5.4 och 10.2, och,

av följande skäl:

| (1) | Slovakien har lämnat in en begäran om undantag från skyldigheten att översända den nationella statistik som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1099/2008. Begäran gäller insamling av statistik om förnybart industriavfall och omgivningsvärme. |
| --- | --- |

(1)

Slovakien har lämnat in en begäran om undantag från skyldigheten att översända den nationella statistik som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1099/2008. Begäran gäller insamling av statistik om förnybart industriavfall och omgivningsvärme.

| (2) | De uppgifter som Slovakien lämnat visar att insamling av sådan statistik skulle leda till en orimlig belastning för uppgiftslämnarna i den medlemsstaten, eftersom man måste anpassa de nya näringsgrensindelningarna och utveckla nya metoder i den nationella statistiken för att minska den belastning på uppgiftslämnarna som insamlingen och sammanställningen av de begärda uppgifterna medför. Undantagen bör därför beviljas. |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som Slovakien lämnat visar att insamling av sådan statistik skulle leda till en orimlig belastning för uppgiftslämnarna i den medlemsstaten, eftersom man måste anpassa de nya näringsgrensindelningarna och utveckla nya metoder i den nationella statistiken för att minska den belastning på uppgiftslämnarna som insamlingen och sammanställningen av de begärda uppgifterna medför. Undantagen bör därför beviljas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Slovakien beviljas följande undantag från bestämmelserna i förordning (EG) nr 1099/2008:

| (a) | Från att ta fram resultat för referensåret 2017 när det gäller punkt 5.2.11.6 i bilaga B avseende statistik om förnybar energi. |
| --- | --- |

(a)

Från att ta fram resultat för referensåret 2017 när det gäller punkt 5.2.11.6 i bilaga B avseende statistik om förnybar energi.

| (b) | Från att ta fram resultat för referensåren 2017, 2018 och 2019 när det gäller punkterna 5.2.3, 5.2.6, 5.2.8.1, 5.2.8.2 och 5.2.8.5 i bilaga B avseende statistik om förnybar energi (omfattande alla aggregat för de produkter som anges i punkt 3.5.8.1.7 ”Förnybart industriavfall” och punkt 3.5.9 ”Omgivningsvärme” i bilaga A). |
| --- | --- |

(b)

Från att ta fram resultat för referensåren 2017, 2018 och 2019 när det gäller punkterna 5.2.3, 5.2.6, 5.2.8.1, 5.2.8.2 och 5.2.8.5 i bilaga B avseende statistik om förnybar energi (omfattande alla aggregat för de produkter som anges i punkt 3.5.8.1.7 ”Förnybart industriavfall” och punkt 3.5.9 ”Omgivningsvärme” i bilaga A).

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 7 november 2018.

På kommissionens vägnar

Marianne THYSSEN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 304, 14.11.2008, s. 1.

1

---

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/1689

av den 8 november 2018

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2018) 7511]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1635 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1635 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Bulgarien och Rumänien.

| (2) | Risken att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till risker kopplade till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av den senaste epidemiologiska utvecklingen av sjukdomen i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017 samt i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland av den 8 november 2017 (6). |
| --- | --- |

(2)

Risken att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till risker kopplade till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av den senaste epidemiologiska utvecklingen av sjukdomen i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017 samt i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland av den 8 november 2017 (6).

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/1635 antogs har den epidemiologiska situationen i unionen utvecklats vad gäller afrikansk svinpest, och det har förekommit ytterligare fall av sjukdomen som måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/1635 antogs har den epidemiologiska situationen i unionen utvecklats vad gäller afrikansk svinpest, och det har förekommit ytterligare fall av sjukdomen som måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (4) | I oktober 2018 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin i länet Kraśnick i Polen. Detta fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i den bilagan. |
| --- | --- |

(4)

I oktober 2018 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin i länet Kraśnick i Polen. Detta fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför förtecknas i del II i den bilagan.

| (5) | I oktober och november 2018 konstaterades ett fåtal utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länen Dolj och Argeș i Rumänien. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa områden i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del I i den bilagan. Eftersom del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU innehåller en förteckning över de områden där situationen fortfarande utvecklas och förändras måste man alltid särskilt beakta effekten på de angränsande områdena när områden förtecknas i den delen. |
| --- | --- |

(5)

I oktober och november 2018 konstaterades ett fåtal utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länen Dolj och Argeș i Rumänien. Dessa utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa områden i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del I i den bilagan. Eftersom del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU innehåller en förteckning över de områden där situationen fortfarande utvecklas och förändras måste man alltid särskilt beakta effekten på de angränsande områdena när områden förtecknas i den delen.

| (6) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Polen och Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Polen och Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1635 av den 30 oktober 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 272, 31.10.2018, s. 38).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):7, artikelnr 4163, EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikelnr 4732 och EFSA Journal, vol. 15(2017):11, artikelnr 5068.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Silistra region:





  within municipality of Alfatar:





  Bistra, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Alfatar:

Bistra,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| within municipality of Dulovo:





  Kolobar, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Kolobar,

| Varbina, |
| --- |

Varbina,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Cherkovna, |
| --- |

Cherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Chernik, |
| --- |

Chernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Chernolik, |
| --- |

Chernolik,

| within municipality of Sitovo:





  Sitovo, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Sitovo,

| Yastrebno, |
| --- |

Yastrebno,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Silistra:





  Bradvari, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Bradvari,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Tzenovich, |
| --- |

Tzenovich,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| in Dobrich region:





  within municipality of General Toshevo:





  Rosen, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of General Toshevo:

Rosen,

| Krasen, |
| --- |

Krasen,

| Zhiten, |
| --- |

Zhiten,

| Snop, |
| --- |

Snop,

| Gradini, |
| --- |

Gradini,

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Krushartzi, |
| --- |

Krushartzi,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| within municipality of Tervel:





  Onogur, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Onogur,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Аngelariy, |
| --- |

Аngelariy,

| Sarnetz, |
| --- |

Sarnetz,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Mali Izvor, |
| --- |

Mali Izvor,

| Тervel, |
| --- |

Тervel,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Chestimensko, |
| --- |

Chestimensko,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Glavantzi, |
| --- |

Glavantzi,

| Nova kamena, |
| --- |

Nova kamena,

| Kladentzi, |
| --- |

Kladentzi,

| Gradnitza, |
| --- |

Gradnitza,

| within municipality of Dobrich:





  Kragulevo, |
| --- |

within municipality of Dobrich:

Kragulevo,

| Dobrevo, |
| --- |

Dobrevo,

| Cherna, |
| --- |

Cherna,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Zhitnitza, |
| --- |

Zhitnitza,

| Polkovnik Ivanovo, |
| --- |

Polkovnik Ivanovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Feldfebel Denkovo (Dyankovo), |
| --- |

Feldfebel Denkovo (Dyankovo),

| Podslon, |
| --- |

Podslon,

| Geshanovo. |
| --- |

Geshanovo.

2.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivalybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim. |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim. |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim.

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim. |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim.

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Județul Alba cu următoarea delimitare:






  — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Alba cu următoarea delimitare:

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Arad cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Macea, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Arad cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Macea,

| — | Șiria, |
| --- | --- |

—

Șiria,

| — | Bârzava, |
| --- | --- |

—

Bârzava,

| — | Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Bistrița, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Brănișca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Brănișca,

| — | Municipiul Deva, |
| --- | --- |

—

Municipiul Deva,

| — | Turdaș, |
| --- | --- |

—

Turdaș,

| — | Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Bistrița Nasaud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Nasaud,

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș. |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș.

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj. |
| --- | --- |

—

Județul Gorj.

DEL II

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polk. Cholakovo, |
| --- |

Polk. Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi. |
| --- |

Kolartzi.

2.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim, |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim;. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim;.

DEL III

1.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gmina Młynary w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim, |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim,

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim;

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim.

4.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj. |
| --- | --- |

—

Județul Dolj.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rättelser

| 9.11.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 279/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 279/65

---

Rättelse till rådets förordning (EU) 2018/1628 av den 30 oktober 2018 om fastställande för 2019 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2018/120 om vissa fiskemöjligheter i andra vatten

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 272 av den 31 oktober 2018
  )

Sidan 1, skäl 2

I stället för:

| ”(2) | Det åligger rådet att besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa, i förekommande fall. Fiskemöjligheterna bör tilldelas medlemsstaterna på ett sätt som säkerställer relativ stabilitet i fiskeverksamheten för var och en av medlemsstaterna för vart och ett av bestånden eller fiskena samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EU) nr 1380/2013.” |
| --- | --- |

”(2)

Det åligger rådet att besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa, i förekommande fall. Fiskemöjligheterna bör tilldelas medlemsstaterna på ett sätt som säkerställer relativ stabilitet i fiskeverksamheten för var och en av medlemsstaterna för vart och ett av bestånden eller fiskena samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EU) nr 1380/2013.”

ska det stå:

| ”(2) | Det åligger rådet att besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör tilldelas medlemsstaterna på ett sätt som säkerställer relativ stabilitet i fiskeverksamheten för var och en av medlemsstaterna för vart och ett av fiskbestånden eller fiskena samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i förordning (EU) nr 1380/2013.” |
| --- | --- |

”(2)

Det åligger rådet att besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör tilldelas medlemsstaterna på ett sätt som säkerställer relativ stabilitet i fiskeverksamheten för var och en av medlemsstaterna för vart och ett av fiskbestånden eller fiskena samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i förordning (EU) nr 1380/2013.”

Sidan 1, skäl 3

I stället för:

| ”(3) | I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs att målet för den gemensamma fiskeripolitiken är att nyttjandetakten för maximal hållbar avkastning där så är möjligt ska ha uppnåtts senast 2015 och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla bestånd.” |
| --- | --- |

”(3)

I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs att målet för den gemensamma fiskeripolitiken är att nyttjandetakten för maximal hållbar avkastning där så är möjligt ska ha uppnåtts senast 2015 och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla bestånd.”

ska det stå:

| ”(3) | I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs att målet för den gemensamma fiskeripolitiken är att nyttjandetakten för maximal hållbar avkastning ska ha uppnåtts senast 2015 där så är möjligt och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla bestånd.” |
| --- | --- |

”(3)

I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs att målet för den gemensamma fiskeripolitiken är att nyttjandetakten för maximal hållbar avkastning ska ha uppnåtts senast 2015 där så är möjligt och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla bestånd.”

Sidan 2, skäl 5, sista meningen

I stället för:

”Fångstbegränsningarna för 2019 vad gäller bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön bör lämpligen fastställas i överensstämmelse med planens mål.”

ska det stå:

”Det är lämpligt att fångstbegränsningarna för 2019 vad gäller bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön fastställs i överensstämmelse med planens mål.”

Sidan 2, skäl 7, sista meningen

I stället för:

”Detta påverkar inte principen om relativ stabilitet för kommersiell fiskeverksamhet.”

ska det stå:

”Detta påverkar inte den princip om relativ stabilitet som gäller för kommersiell fiskeverksamhet.”

Sidan 2, skäl 12

I stället för:

”För att motverka en alltför stor flexibilitet som skulle underminera principen om ett rationellt och ansvarsfullt utnyttjande av levande marina biologiska resurser, förhindra att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås och orsaka en försämring av beståndens biologiska tillstånd, bör det därför fastställas att artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 är tillämpliga på analytiska TAC:er endast i de fall då den flexibilitet mellan åren som föreskrivs i artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 inte utnyttjas.”

ska det stå:

”För att motverka en alltför stor flexibilitet som skulle underminera principen om ett rationellt och ansvarsfullt nyttjande av levande marina biologiska resurser, förhindra att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås och orsaka en försämring av beståndens biologiska tillstånd, bör det därför fastställas att artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 är tillämpliga på analytiska TAC:er endast i de fall då den flexibilitet mellan åren som föreskrivs i artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 inte utnyttjas.”

Sidan 2, skäl 13

I stället för:

| ”(13) | En preliminär TAC för vitlinglyra i Ices-sektion 3a och i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4 bör, på grundval av nya vetenskapliga utlåtanden, fastställas för perioden 1 november 2018–31 oktober 2019.” |
| --- | --- |

”(13)

En preliminär TAC för vitlinglyra i Ices-sektion 3a och i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4 bör, på grundval av nya vetenskapliga utlåtanden, fastställas för perioden 1 november 2018–31 oktober 2019.”

ska det stå:

| ”(13) | En preliminär TAC för vitlinglyra i Ices-sektion 3a och i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4 bör, på grundval av ny vetenskaplig rådgivning, fastställas för perioden 1 november 2018–31 oktober 2019.” |
| --- | --- |

”(13)

En preliminär TAC för vitlinglyra i Ices-sektion 3a och i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4 bör, på grundval av ny vetenskaplig rådgivning, fastställas för perioden 1 november 2018–31 oktober 2019.”

Sidan 3, skäl 15, första meningen

I stället för:

”För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och säkerställa försörjningen för unionens fiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2019.”

ska det stå:

”För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och säkerställa utkomstmöjligheter för unionens fiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2019.”

Sidan 3, artikel 3.4

I stället för:

”4.   
  fritidsfiske
  : icke kommersiell fiskeverksamhet som utnyttjar havets biologiska resurser exempelvis för rekreation, turism eller sport.”

ska det stå:

”4.   
  fritidsfiske
  : icke kommersiell fiskeverksamhet som nyttjar havets biologiska resurser exempelvis för rekreation, turism eller sport.”

---