# Euroopa Liidu L 259/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 259 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik16. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 259

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik16. oktoober 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2018/1541, 2. oktoober 2018, millega muudetakse määruseid (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 seoses meetmetega, millega tõhustatakse halduskoostööd käibemaksu valdkonnas | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2018/1542, 15. oktoober 2018, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1543, 15. oktoober 2018, milles käsitletakse Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) kasutamise lubamist söödalisandina kõigi loomaliikide puhul (
  1
  ) | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/1544, 15. oktoober 2018, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid | 25 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/1545, 15. oktoober 2018, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1869, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq) | 31 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/1546, 15. oktoober 2018, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1425 Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Moptis ja Segous | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1547, 15. oktoober 2018, milles sätestatakse tehnilised kirjeldused seoses kesksete juurdepääsupunktide ühendamisega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ning tehnilise lahendusega, millega hõlbustada liikmesriikidel andmete kogumist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise statistika koostamiseks | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1548, 15. oktoober 2018, millega nähakse ette meetmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajatest nimekirja loomiseks ning menetlus nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemiseks | 39 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2018/1541, 2. oktoober 2018, millega muudetakse määruseid (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 seoses meetmetega, millega tõhustatakse halduskoostööd käibemaksu valdkonnas

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2018/1542, 15. oktoober 2018, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1543, 15. oktoober 2018, milles käsitletakse Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) kasutamise lubamist söödalisandina kõigi loomaliikide puhul (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

1

22

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/1544, 15. oktoober 2018, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid

25

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/1545, 15. oktoober 2018, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1869, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq)

31

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2018/1546, 15. oktoober 2018, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1425 Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Moptis ja Segous

34

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1547, 15. oktoober 2018, milles sätestatakse tehnilised kirjeldused seoses kesksete juurdepääsupunktide ühendamisega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ning tehnilise lahendusega, millega hõlbustada liikmesriikidel andmete kogumist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise statistika koostamiseks

35

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1548, 15. oktoober 2018, millega nähakse ette meetmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajatest nimekirja loomiseks ning menetlus nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemiseks

39

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1522 (millega kehtestatakse riiklike õhusaaste kontrolli programmide ühtne vorm vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist) parandus ( ELT L 256, 12.10.2018 ) | 43 |
| | * | Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusotsuse (EL) 2018/1524 (millega kehtestatakse järelevalvemetoodika ja liikmesriikide aruandluskord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust) parandus ( ELT L 256, 12.10.2018 ) | 43 |

Parandused

*

Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1522 (millega kehtestatakse riiklike õhusaaste kontrolli programmide ühtne vorm vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist) parandus ( ELT L 256, 12.10.2018 )

( ELT L 256, 12.10.2018 )

43

*

Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusotsuse (EL) 2018/1524 (millega kehtestatakse järelevalvemetoodika ja liikmesriikide aruandluskord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust) parandus ( ELT L 256, 12.10.2018 )

( ELT L 256, 12.10.2018 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1541,

2. oktoober 2018,

millega muudetakse määruseid (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 seoses meetmetega, millega tõhustatakse halduskoostööd käibemaksu valdkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise praegune süsteem põhineb 1993. aastal kehtima hakanud üleminekukorral, mis on aegunud ja pettusi võimaldav, arvestades väga keerukat käibemaksusüsteemi. Komisjon esitas 2017. aasta oktoobris seadusandliku ettepaneku, milles sätestatakse lõpliku käibemaksusüsteemi põhimõtted liikmesriikide ettevõtjate vahelises piiriüleses kaubanduses, mis põhineks piiriüleste tarnete maksustamisel sihtliikmesriigis. Arvestades, et liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõpliku käibemaksusüsteemi täielik rakendamine võib võtta mitu aastat, on vaja lühiajalisi meetmeid, et võidelda piiriüleste käibemaksupettuste vastu tõhusamalt ja õigeaegsemalt. Halduskoostöö vahendite, eelkõige Eurofisci, arendamine ja lihtsustamine on olulise tähtsusega nii käibemaksupettuste vastases võitluses üldiselt kui ka maksuhaldurite vahelise usalduse tugevdamiseks enne lõpliku käibemaksukorra kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise praegune süsteem põhineb 1993. aastal kehtima hakanud üleminekukorral, mis on aegunud ja pettusi võimaldav, arvestades väga keerukat käibemaksusüsteemi. Komisjon esitas 2017. aasta oktoobris seadusandliku ettepaneku, milles sätestatakse lõpliku käibemaksusüsteemi põhimõtted liikmesriikide ettevõtjate vahelises piiriüleses kaubanduses, mis põhineks piiriüleste tarnete maksustamisel sihtliikmesriigis. Arvestades, et liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõpliku käibemaksusüsteemi täielik rakendamine võib võtta mitu aastat, on vaja lühiajalisi meetmeid, et võidelda piiriüleste käibemaksupettuste vastu tõhusamalt ja õigeaegsemalt. Halduskoostöö vahendite, eelkõige Eurofisci, arendamine ja lihtsustamine on olulise tähtsusega nii käibemaksupettuste vastases võitluses üldiselt kui ka maksuhaldurite vahelise usalduse tugevdamiseks enne lõpliku käibemaksukorra kehtestamist.

| (2) | Haldusuurimine on sageli vajalik, et võidelda käibemaksupettuste vastu, eelkõige juhul, kui maksukohustuslase asukoht ei ole liikmesriigis, kus maks tasumisele kuulub. Selleks et tagada käibemaksu nõuetekohane sissenõudmine, vältida topelttööd ning maksuasutuste ja ettevõtjate halduskoormust, ja kui vähemalt kaks liikmesriiki leiavad, et haldusuurimine on vajalik summade puhul, mille on deklareerinud maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole nende territooriumil, kuid kes on seal maksustatav, siis peaks liikmesriik, kus maksukohustuslane asub, korraldama uurimise, välja arvatud siis, kui ta suudab taotletud teabe esitada. Taotluse esitanud liikmesriigid peaksid olema valmis asukohaliikmesriiki aitama, osaledes uurimises aktiivselt. Kuna taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel võivad olla paremad teadmised juhtumi faktide ja asjaolude kohta ning kui taotluse saanud liikmesriik ei ole nõudnud taotluse esitanud liikmesriikide ametnike osalemist, peaks viimati nimetatutel olema võimalik viibida haldusuurimise juures, eeldusel et taotluse saanud liikmesriigi siseriikliku õiguse kohased tingimused sellise juuresviibimise lubamiseks on täidetud. Sellisel juhul peaks taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel olema juurdepääs samadele ruumidele ja dokumentidele kui taotluse saanud liikmesriigi ametnikel, kes vahendavad seda juurdepääsu. Kui taotluse saanud liikmesriigi õiguses on juuresviibimise lubamiseks ette nähtud sellised tingimused, tuleks eeldada, et taotluse saanud liikmesriik võtab vajalikud meetmed nende tingimuste täitmiseks. Igal juhul peaks taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel, kui nad seda vajalikuks peavad, olema võimalus viibida taotluse saanud liikmesriigis korraldatava uurimise juures uurimise osas konsulteerimiseks taotluse saanud liikmesriigi ametnikega, keda on sellest enne teavitatud. Sellise konsulteerimise eesmärk võiks olla arvamuste ja teabe vahetamine uurimise käigu kohta ning võimalike meetmete väljapakkumine ja nende arutamine. |
| --- | --- |

(2)

Haldusuurimine on sageli vajalik, et võidelda käibemaksupettuste vastu, eelkõige juhul, kui maksukohustuslase asukoht ei ole liikmesriigis, kus maks tasumisele kuulub. Selleks et tagada käibemaksu nõuetekohane sissenõudmine, vältida topelttööd ning maksuasutuste ja ettevõtjate halduskoormust, ja kui vähemalt kaks liikmesriiki leiavad, et haldusuurimine on vajalik summade puhul, mille on deklareerinud maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole nende territooriumil, kuid kes on seal maksustatav, siis peaks liikmesriik, kus maksukohustuslane asub, korraldama uurimise, välja arvatud siis, kui ta suudab taotletud teabe esitada. Taotluse esitanud liikmesriigid peaksid olema valmis asukohaliikmesriiki aitama, osaledes uurimises aktiivselt. Kuna taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel võivad olla paremad teadmised juhtumi faktide ja asjaolude kohta ning kui taotluse saanud liikmesriik ei ole nõudnud taotluse esitanud liikmesriikide ametnike osalemist, peaks viimati nimetatutel olema võimalik viibida haldusuurimise juures, eeldusel et taotluse saanud liikmesriigi siseriikliku õiguse kohased tingimused sellise juuresviibimise lubamiseks on täidetud. Sellisel juhul peaks taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel olema juurdepääs samadele ruumidele ja dokumentidele kui taotluse saanud liikmesriigi ametnikel, kes vahendavad seda juurdepääsu. Kui taotluse saanud liikmesriigi õiguses on juuresviibimise lubamiseks ette nähtud sellised tingimused, tuleks eeldada, et taotluse saanud liikmesriik võtab vajalikud meetmed nende tingimuste täitmiseks. Igal juhul peaks taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel, kui nad seda vajalikuks peavad, olema võimalus viibida taotluse saanud liikmesriigis korraldatava uurimise juures uurimise osas konsulteerimiseks taotluse saanud liikmesriigi ametnikega, keda on sellest enne teavitatud. Sellise konsulteerimise eesmärk võiks olla arvamuste ja teabe vahetamine uurimise käigu kohta ning võimalike meetmete väljapakkumine ja nende arutamine.

| (3) | Teabe edastamine teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ilma eelneva taotluseta vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 904/2010 (3) peaks olema nii lihtne ja tõhus kui võimalik. Seepärast on oluline, et pädevatel asutustel oleks võimalik edastada teavet muul viisil kui standardvormide abil, kui nad peavad muid turvalisi viise asjakohasemaks ja lepivad kokku nende kasutamises, või kui teave on saadud kolmandast riigist. |
| --- | --- |

(3)

Teabe edastamine teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ilma eelneva taotluseta vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 904/2010 (3) peaks olema nii lihtne ja tõhus kui võimalik. Seepärast on oluline, et pädevatel asutustel oleks võimalik edastada teavet muul viisil kui standardvormide abil, kui nad peavad muid turvalisi viise asjakohasemaks ja lepivad kokku nende kasutamises, või kui teave on saadud kolmandast riigist.

| (4) | Sageli kuritarvitatakse kaupade importimise käibemaksuvabastust, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (4) artikli 143 lõikes 2 (tolliprotseduurid 42 ja 63), ning kaubad suunatakse mustale turule ilma käibemaksu maksmata. Seetõttu on tolliametnike jaoks oluline, et neil oleks vabastuse kohaldamise tingimuste täitmise kontrollimisel juurdepääs käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite registrile ja koondaruannetele. Tolliasutuste poolt kõnealuse protseduuri raames kogutud teave tuleks samuti teha kättesaadavaks selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus peaks toimuma järgnev kauba ühendusesisene soetamine. |
| --- | --- |

(4)

Sageli kuritarvitatakse kaupade importimise käibemaksuvabastust, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (4) artikli 143 lõikes 2 (tolliprotseduurid 42 ja 63), ning kaubad suunatakse mustale turule ilma käibemaksu maksmata. Seetõttu on tolliametnike jaoks oluline, et neil oleks vabastuse kohaldamise tingimuste täitmise kontrollimisel juurdepääs käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite registrile ja koondaruannetele. Tolliasutuste poolt kõnealuse protseduuri raames kogutud teave tuleks samuti teha kättesaadavaks selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus peaks toimuma järgnev kauba ühendusesisene soetamine.

| (5) | Selleks et võidelda pettustega, mis tulenevad autode puhul kohaldatavast kahesugusest käibemaksukorrast, peaks Eurofisci kontaktametnikel olema juurdepääs sõidukite registreerimisandmetele automaatselt. See võimaldaks neil kiiresti kindlaks teha, kes on toime pannud pettusega seotud tehinguid ja kus. Selline juurdepääs peaks olema kättesaadav Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) tarkvaraliidese kaudu, mille kasutamine on sõidukite registreerimisandmete puhul liikmesriikidele kohustuslik vastavalt nõukogu otsustele 2008/615/JSK (5) ja 2008/616/JSK (6). |
| --- | --- |

(5)

Selleks et võidelda pettustega, mis tulenevad autode puhul kohaldatavast kahesugusest käibemaksukorrast, peaks Eurofisci kontaktametnikel olema juurdepääs sõidukite registreerimisandmetele automaatselt. See võimaldaks neil kiiresti kindlaks teha, kes on toime pannud pettusega seotud tehinguid ja kus. Selline juurdepääs peaks olema kättesaadav Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) tarkvaraliidese kaudu, mille kasutamine on sõidukite registreerimisandmete puhul liikmesriikidele kohustuslik vastavalt nõukogu otsustele 2008/615/JSK (5) ja 2008/616/JSK (6).

| (6) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused nende sätete rakendamiseks, mis käsitlevad automaatset juurdepääsu tolliasutuste poolt kogutud teabele ja sõidukite registreerimisandmetele, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused nende sätete rakendamiseks, mis käsitlevad automaatset juurdepääsu tolliasutuste poolt kogutud teabele ja sõidukite registreerimisandmetele, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).

| (7) | Selleks et tagada piiriüleste tehingute käibemaksu tõhus ja tulemuslik järelevalve, on määrusega (EL) nr 904/2010 ette nähtud ametnike viibimine haldusasutuste ametiruumides teistes liikmesriikides toimuvate haldusuurimiste ajal. Tugevdamaks maksuhaldurite suutlikkust kontrollida piiriüleseid tarneid, tuleks kasutada ühiselt läbi viidavaid haldusuurimisi, mis võimaldaks kahe või enama liikmesriigi ametnikel moodustada ühtse rühma ja osaleda aktiivselt ühiselt läbi viidavas haldusuurimises. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada piiriüleste tehingute käibemaksu tõhus ja tulemuslik järelevalve, on määrusega (EL) nr 904/2010 ette nähtud ametnike viibimine haldusasutuste ametiruumides teistes liikmesriikides toimuvate haldusuurimiste ajal. Tugevdamaks maksuhaldurite suutlikkust kontrollida piiriüleseid tarneid, tuleks kasutada ühiselt läbi viidavaid haldusuurimisi, mis võimaldaks kahe või enama liikmesriigi ametnikel moodustada ühtse rühma ja osaleda aktiivselt ühiselt läbi viidavas haldusuurimises.

| (8) | Selleks et võidelda kõige raskemate piiriüleste pettustega, on vaja selgitada ja tugevdada Eurofisci juhtimist, ülesandeid ja toimimist. Eurofisci kontaktametnikel peaks olema juurdepääs kogu vajalikule teabele ja võimalus seda kiiresti vahetada, töödelda ja analüüsida ning koordineerida mis tahes järelmeetmeid. Selline koordineerimine ei anna siiski õigust nõuda osalevalt liikmesriigilt mingite konkreetsete uurimismeetmete võtmist. Samuti on vaja tugevdada käibemaksupettuste vastast võitlust liidu tasandil, eelkõige võimaldades Eurofisci töövaldkonna koordinaatoritel saada suunatud teavet Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) ja Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF). Seetõttu peaks Eurofisci töövaldkonna koordinaatoritel olema võimalik saata Europolile ja OLAFile nii palju teavet kui on vajalik, et saada vastu Europoli ja OLAFi omanduses olevat asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et võidelda kõige raskemate piiriüleste pettustega, on vaja selgitada ja tugevdada Eurofisci juhtimist, ülesandeid ja toimimist. Eurofisci kontaktametnikel peaks olema juurdepääs kogu vajalikule teabele ja võimalus seda kiiresti vahetada, töödelda ja analüüsida ning koordineerida mis tahes järelmeetmeid. Selline koordineerimine ei anna siiski õigust nõuda osalevalt liikmesriigilt mingite konkreetsete uurimismeetmete võtmist. Samuti on vaja tugevdada käibemaksupettuste vastast võitlust liidu tasandil, eelkõige võimaldades Eurofisci töövaldkonna koordinaatoritel saada suunatud teavet Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) ja Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF). Seetõttu peaks Eurofisci töövaldkonna koordinaatoritel olema võimalik saata Europolile ja OLAFile nii palju teavet kui on vajalik, et saada vastu Europoli ja OLAFi omanduses olevat asjakohast teavet.

| (9) | Selleks et tagada Eurofisci käsitlevate sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada Eurofisci käsitlevate sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (10) | Käibemaksutagastuste taotluste edastamise korraldamine vastavalt nõukogu direktiivi 2008/9/EÜ (8) artiklile 5 annab võimaluse vähendada pädevate asutuste halduskoormust seoses maksmata käibemaksu maksuvõlgade sissenõudmisega asukohaliikmesriigis. |
| --- | --- |

(10)

Käibemaksutagastuste taotluste edastamise korraldamine vastavalt nõukogu direktiivi 2008/9/EÜ (8) artiklile 5 annab võimaluse vähendada pädevate asutuste halduskoormust seoses maksmata käibemaksu maksuvõlgade sissenõudmisega asukohaliikmesriigis.

| (11) | Liikmesriigid võivad edastada ka asjakohast teavet OLAFile, kui nad peavad seda asjakohaseks. See võimaldaks OLAFil täita oma volitusi haldusuurimiste läbiviimiseks seoses liidu finantshuve mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega ning pakkuda liikmesriikidele abi nende tegevuse koordineerimiseks liidu finantshuvide kaitsmisel pettuste eest. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid võivad edastada ka asjakohast teavet OLAFile, kui nad peavad seda asjakohaseks. See võimaldaks OLAFil täita oma volitusi haldusuurimiste läbiviimiseks seoses liidu finantshuve mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega ning pakkuda liikmesriikidele abi nende tegevuse koordineerimiseks liidu finantshuvide kaitsmisel pettuste eest.

| (12) | Komisjon võib saada juurdepääsu vastavalt määrusele (EL) nr 904/2010 edastatud või kogutud teabele vaid niivõrd, kuivõrd see on vajalik komisjoni hallatavate elektrooniliste süsteemide hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks, mida liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse kohaldamisel. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon võib saada juurdepääsu vastavalt määrusele (EL) nr 904/2010 edastatud või kogutud teabele vaid niivõrd, kuivõrd see on vajalik komisjoni hallatavate elektrooniliste süsteemide hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks, mida liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse kohaldamisel.

| (13) | Määruse (EL) nr 904/2010 kohaldamisel teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (9). Kõnealuse määruse kohaldamisel liidu institutsioonide ja asutuste poolt teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (10). Käibemaksupettuse vastane võitlus on tunnistatud nii liidu kui liikmesriikide üldisest huvist kantud oluliseks eesmärgiks. Selleks et saavutada määruse (EL) nr 904/2010 eesmärke, nimelt eesmärki teha koostööd ja vahetada teavet, mis võimaldab käibemaksu õigesti arvutada, kontrollida käibemaksu õiget kohaldamist, eelkõige ühendusesiseste tehingute puhul, ja võidelda käibemaksupettuste vastu, on asjakohane näha ette konkreetsed ja piiratud ulatusega piirangud määruses (EL) 2016/679 sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EL) nr 904/2010 kohaldamisel teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (9). Kõnealuse määruse kohaldamisel liidu institutsioonide ja asutuste poolt teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (10). Käibemaksupettuse vastane võitlus on tunnistatud nii liidu kui liikmesriikide üldisest huvist kantud oluliseks eesmärgiks. Selleks et saavutada määruse (EL) nr 904/2010 eesmärke, nimelt eesmärki teha koostööd ja vahetada teavet, mis võimaldab käibemaksu õigesti arvutada, kontrollida käibemaksu õiget kohaldamist, eelkõige ühendusesiseste tehingute puhul, ja võidelda käibemaksupettuste vastu, on asjakohane näha ette konkreetsed ja piiratud ulatusega piirangud määruses (EL) 2016/679 sätestatud teatavate õiguste ja kohustuste suhtes.

| (14) | Täpsemalt kahjustaks määruses (EL) 2016/679 ette nähtud õiguste ja kohustuste täielik kohaldamine tõsiselt käibemaksupettuste vastase võitluse tulemuslikkust, kuna eelkõige võimaldaks see andmesubjektidel takistada käimasolevaid uurimisi ja riskiprofiilide koostamist. See seaks ohtu teenistuslikud või õiguslikud uurimised, analüüsid, juurdlused või menetlused, mida viiakse läbi vastavalt määrusele (EL) nr 904/2010. Lisaks takistaks see pädevate asutuste vahelist halduskoostööd, mis on oluline vahend käibemaksupettuste vastases võitluses. Sellest tulenevalt tuleks näha ette piirangud seoses õigusega saada läbipaistvat teavet, õigusega saada teavet, kui isikuandmed on kogutud andmesubjektilt, õigusega saada teavet, kui isikuandmed ei ole saadud andmesubjektilt, seoses andmesubjektide juurdepääsuõigusega, õigusega andmete kustutamisele, õigusega esitada vastuväiteid isikuandmete töötlemisele ning õigusega, mis käsitleb automatiseeritud töötlusel põhinevate üksikotsuste tegemist, sealhulgas profiilianalüüsi. Nende õiguste kasutamist võib piirata ainult siis, kui see on vajalik selleks, et mitte kahjustada määruse (EL) nr 904/2010 artikli 1 alusel taotletavate eesmärkide saavutamist. Seda piirangut tuleks kohaldada üksnes seoses nimetatud määruse artiklites 1, 14 ja 17 osutatud teatavate andmekategooriatega sel määral, mil see on rangelt vajalik käibemaksualastele õigusaktidele vastavuse tagamiseks, ning seoses käesoleva määruse asjaomastes sätetes osutatud andmekategooriatega. |
| --- | --- |

(14)

Täpsemalt kahjustaks määruses (EL) 2016/679 ette nähtud õiguste ja kohustuste täielik kohaldamine tõsiselt käibemaksupettuste vastase võitluse tulemuslikkust, kuna eelkõige võimaldaks see andmesubjektidel takistada käimasolevaid uurimisi ja riskiprofiilide koostamist. See seaks ohtu teenistuslikud või õiguslikud uurimised, analüüsid, juurdlused või menetlused, mida viiakse läbi vastavalt määrusele (EL) nr 904/2010. Lisaks takistaks see pädevate asutuste vahelist halduskoostööd, mis on oluline vahend käibemaksupettuste vastases võitluses. Sellest tulenevalt tuleks näha ette piirangud seoses õigusega saada läbipaistvat teavet, õigusega saada teavet, kui isikuandmed on kogutud andmesubjektilt, õigusega saada teavet, kui isikuandmed ei ole saadud andmesubjektilt, seoses andmesubjektide juurdepääsuõigusega, õigusega andmete kustutamisele, õigusega esitada vastuväiteid isikuandmete töötlemisele ning õigusega, mis käsitleb automatiseeritud töötlusel põhinevate üksikotsuste tegemist, sealhulgas profiilianalüüsi. Nende õiguste kasutamist võib piirata ainult siis, kui see on vajalik selleks, et mitte kahjustada määruse (EL) nr 904/2010 artikli 1 alusel taotletavate eesmärkide saavutamist. Seda piirangut tuleks kohaldada üksnes seoses nimetatud määruse artiklites 1, 14 ja 17 osutatud teatavate andmekategooriatega sel määral, mil see on rangelt vajalik käibemaksualastele õigusaktidele vastavuse tagamiseks, ning seoses käesoleva määruse asjaomastes sätetes osutatud andmekategooriatega.

| (15) | Kuna eesmärki, milleks on käibemaksust kõrvalehoidumise ja käibemaksupettuste ennetamine, uurimine ja avastamine, ei ole võimalik saavutada muude sama tõhusate, kuid vähem piiravate vahenditega, on nimetatud piirangud rangelt vajalikud kõnealuse konkreetse eesmärgi saavutamiseks. Samuti on nad proportsionaalsed, pidades silmas liidu ja liikmesriikide võimalikku saamata jäävat maksutulu ning teabe kättesaadavaks tegemise keskset tähtsust tulemusliku pettusevastase võitluse jaoks. Käesoleva määruse alusel kogutud ja vahetatud teabe töötlemine ja säilitamine piirdub käibemaksupettuste vastase võitluse eesmärkidega. Käesoleva määruse alusel kogutud ja vahetatud teave ei hõlma tundlikke andmeid. Teavet ei tohi täiendavalt töödelda viisil, mis on vastuolus nimetatud eesmärkidega, sealhulgas on keelatud töötlemine ärilisel eesmärgil. Mis puutub kaitsemeetmetesse, mille abil hoida ära kuritarvitamist või ebaseaduslikku juurdepääsu või üleandmist, siis on määruses (EL) nr 904/2010 juba ette nähtud üksikasjalikud tingimused liikmesriikide pädevate asutuste juurdepääsuks andmetele ja nende hilisemaks kasutamiseks nimetatud määruse üldise eesmärgi saavutamiseks. Andmete säilitamise aeg peaks olema piiratud sellega, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Kuna eesmärki, milleks on käibemaksust kõrvalehoidumise ja käibemaksupettuste ennetamine, uurimine ja avastamine, ei ole võimalik saavutada muude sama tõhusate, kuid vähem piiravate vahenditega, on nimetatud piirangud rangelt vajalikud kõnealuse konkreetse eesmärgi saavutamiseks. Samuti on nad proportsionaalsed, pidades silmas liidu ja liikmesriikide võimalikku saamata jäävat maksutulu ning teabe kättesaadavaks tegemise keskset tähtsust tulemusliku pettusevastase võitluse jaoks. Käesoleva määruse alusel kogutud ja vahetatud teabe töötlemine ja säilitamine piirdub käibemaksupettuste vastase võitluse eesmärkidega. Käesoleva määruse alusel kogutud ja vahetatud teave ei hõlma tundlikke andmeid. Teavet ei tohi täiendavalt töödelda viisil, mis on vastuolus nimetatud eesmärkidega, sealhulgas on keelatud töötlemine ärilisel eesmärgil. Mis puutub kaitsemeetmetesse, mille abil hoida ära kuritarvitamist või ebaseaduslikku juurdepääsu või üleandmist, siis on määruses (EL) nr 904/2010 juba ette nähtud üksikasjalikud tingimused liikmesriikide pädevate asutuste juurdepääsuks andmetele ja nende hilisemaks kasutamiseks nimetatud määruse üldise eesmärgi saavutamiseks. Andmete säilitamise aeg peaks olema piiratud sellega, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks.

| (16) | Kuna nõukogu määrusega (EL) 2017/2454 (11) on muudetud ka määruse (EL) nr 904/2010 artiklit 17, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021, on vaja muuta määrust (EL) 2017/2454, et ajakohastada asjaomaseid ristviiteid nimetatud artiklile. Kuna määrusega (EL) 2017/2454 on muudetud ka määruse (EL) nr 904/2010 I lisa, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021, on vaja muuta määrust (EL) 2017/2454, võttes arvesse, et I lisa ei ole enam vajalik ning tuleks seetõttu välja jätta. |
| --- | --- |

(16)

Kuna nõukogu määrusega (EL) 2017/2454 (11) on muudetud ka määruse (EL) nr 904/2010 artiklit 17, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021, on vaja muuta määrust (EL) 2017/2454, et ajakohastada asjaomaseid ristviiteid nimetatud artiklile. Kuna määrusega (EL) 2017/2454 on muudetud ka määruse (EL) nr 904/2010 I lisa, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021, on vaja muuta määrust (EL) 2017/2454, võttes arvesse, et I lisa ei ole enam vajalik ning tuleks seetõttu välja jätta.

| (17) | Kuna tolliasutuste kogutud teabele ja sõidukite registreerimisandmetele automaatset juurdepääsu käsitlevate sätete rakendamine nõuab uusi tehnoloogilisi arendusi, tuleb nende kohaldamine edasi lükata, et võimaldada liikmesriikidel ja komisjonil vastavad arendused ellu viia. |
| --- | --- |

(17)

Kuna tolliasutuste kogutud teabele ja sõidukite registreerimisandmetele automaatset juurdepääsu käsitlevate sätete rakendamine nõuab uusi tehnoloogilisi arendusi, tuleb nende kohaldamine edasi lükata, et võimaldada liikmesriikidel ja komisjonil vastavad arendused ellu viia.

| (18) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, milleks on liikmesriikidevaheliste koostöövahendite parandamine ja võitlemine piiriülese pettuse vastu käibemaksu valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmed kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, milleks on liikmesriikidevaheliste koostöövahendite parandamine ja võitlemine piiriülese pettuse vastu käibemaksu valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmed kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (19) | Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma ametlikud kommentaarid 21. märtsil 2018. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma ametlikud kommentaarid 21. märtsil 2018.

| (20) | Seepärast tuleks määrusi (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(20)

Seepärast tuleks määrusi (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 904/2010 muudatused

Määrust (EL) nr 904/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 jäetakse välja;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Lõikes 1 osutatud taotlus võib sisaldada põhjendatud taotlust korraldada teatav haldusuurimine. Vajaduse korral viib taotluse saanud asutus haldusuurimise läbi taotluse esitanud asutusega konsulteerides. Kui taotluse saanud asutuse arvates ei ole haldusuurimist vaja, teatab ta taotluse esitanud asutusele viivitamata selle põhjused.
  Piiramata esimese lõigu kohaldamist, võib uurimisest, mis käsitleb summasid, mida on deklareerinud või mida oleks pidanud deklareerima taotluse saanud asutuse liikmesriigis asuv maksukohustuslane seoses asjaomase maksukohustuslase tehtud kaupade tarne ja teenuste osutamisega ja mis on maksustatavad taotluse esitanud liikmesriigis, keelduda ainult:






  a) | artikli 54 lõikes 1 sätestatud põhjustel, mida taotluse saanud asutus on hinnanud kooskõlas käesoleva lõike ja artikli 54 lõike 1 vahelist koosmõju käsitleva parimate tavade avaldusega, mis võetakse vastu artikli 58 lõikega 2 ettenähtud korras; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõikes 1 osutatud taotlus võib sisaldada põhjendatud taotlust korraldada teatav haldusuurimine. Vajaduse korral viib taotluse saanud asutus haldusuurimise läbi taotluse esitanud asutusega konsulteerides. Kui taotluse saanud asutuse arvates ei ole haldusuurimist vaja, teatab ta taotluse esitanud asutusele viivitamata selle põhjused.

Piiramata esimese lõigu kohaldamist, võib uurimisest, mis käsitleb summasid, mida on deklareerinud või mida oleks pidanud deklareerima taotluse saanud asutuse liikmesriigis asuv maksukohustuslane seoses asjaomase maksukohustuslase tehtud kaupade tarne ja teenuste osutamisega ja mis on maksustatavad taotluse esitanud liikmesriigis, keelduda ainult:

a)

artikli 54 lõikes 1 sätestatud põhjustel, mida taotluse saanud asutus on hinnanud kooskõlas käesoleva lõike ja artikli 54 lõike 1 vahelist koosmõju käsitleva parimate tavade avaldusega, mis võetakse vastu artikli 58 lõikega 2 ettenähtud korras;

| b) | artikli 54 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud põhjustel või |
| --- | --- |

b)

artikli 54 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud põhjustel või

| c) | põhjusel, et taotluse saanud asutus on taotluse esitanud asutusele juba esitanud vähem kui kaks aastat varem korraldatud haldusuurimise käigus saadud teabe sama maksukohustuslase kohta. |
| --- | --- |

c)

põhjusel, et taotluse saanud asutus on taotluse esitanud asutusele juba esitanud vähem kui kaks aastat varem korraldatud haldusuurimise käigus saadud teabe sama maksukohustuslase kohta.

Kui taotluse saanud asutus keeldub teises lõigus osutatud haldusuurimisest punktis a või b sätestatud põhjustel, peab ta siiski taotluse esitanud asutusele teada andma, mis kuupäevadel ja mis väärtuses on maksukohustuslane taotluse esitanud asutuse liikmesriigis viimase kahe aasta jooksul mis tahes asjaomaseid kaupu tarninud või teenuseid osutanud.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Kui vähemalt kahe liikmesriigi pädevad asutused leiavad, et käesoleva artikli lõike 4 teises lõigus osutatud summade osas on vaja viia läbi haldusuurimine, ning esitavad ühise põhjendatud taotluse, mis sisaldab viiteid või tõendeid käibemaksust kõrvalehoidumise või käibemaksupettuste ohu kohta, ei keeldu taotluse saanud asutus uurimise läbiviimisest, välja arvatud artikli 54 lõike 1 punktis b või artikli 54 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud juhtudel. Kui taotluse saanud liikmesriigil on taotletav teave juba olemas, esitab ta selle teabe taotluse esitanud liikmesriikidele. Kui taotluse esitanud liikmesriigid ei ole saadud teabega rahul, teavitavad nad sellest taotluse saanud liikmesriiki, et haldusuurimist jätkata.
  Kui taotluse saanud liikmesriik seda nõuab, osalevad haldusuurimises taotluse esitanud asutuste määratud ametnikud. Selline haldusuurimine viiakse läbi ühiselt ning taotluse saanud liikmesriigi juhtimisel ja tema õiguse alusel. Taotluse esitanud asutuste ametnikel on juurdepääs samadele ruumidele ja dokumentidele nagu taotluse saanud asutuse ametnikel ning neil on ka õigus maksukohustuslasi küsitleda, kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt selle liikmesriigi ametnikele lubatud. Taotluse esitanud asutuste ametnike inspekteerimisvolitusi kasutatakse üksnes haldusuurimise eesmärgil.
  Kui taotluse saanud liikmesriik ei ole nõudnud taotluse esitanud liikmesriikide ametnike osalemist, võivad kõigi taotluse esitanud liikmesriikide ametnikud viibida haldusuurimise juures, kasutades artikli 28 lõikes 2 sätestatud õigusi, eeldusel et taotluse saanud liikmesriigi siseriikliku õiguse kohased tingimused on täidetud. Nende taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel on igal juhul lubatud viibida juures konsulteerimise eesmärgil.
  Kui on ette nähtud taotluse esitanud liikmesriigi ametnike osalemine haldusuurimises või uurimise juures viibimine, viiakse uurimine läbi üksnes siis, kui selline osalemine või uurimise juures viibimine haldusuurimise eesmärgil on tagatud.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Kui vähemalt kahe liikmesriigi pädevad asutused leiavad, et käesoleva artikli lõike 4 teises lõigus osutatud summade osas on vaja viia läbi haldusuurimine, ning esitavad ühise põhjendatud taotluse, mis sisaldab viiteid või tõendeid käibemaksust kõrvalehoidumise või käibemaksupettuste ohu kohta, ei keeldu taotluse saanud asutus uurimise läbiviimisest, välja arvatud artikli 54 lõike 1 punktis b või artikli 54 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud juhtudel. Kui taotluse saanud liikmesriigil on taotletav teave juba olemas, esitab ta selle teabe taotluse esitanud liikmesriikidele. Kui taotluse esitanud liikmesriigid ei ole saadud teabega rahul, teavitavad nad sellest taotluse saanud liikmesriiki, et haldusuurimist jätkata.

Kui taotluse saanud liikmesriik seda nõuab, osalevad haldusuurimises taotluse esitanud asutuste määratud ametnikud. Selline haldusuurimine viiakse läbi ühiselt ning taotluse saanud liikmesriigi juhtimisel ja tema õiguse alusel. Taotluse esitanud asutuste ametnikel on juurdepääs samadele ruumidele ja dokumentidele nagu taotluse saanud asutuse ametnikel ning neil on ka õigus maksukohustuslasi küsitleda, kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt selle liikmesriigi ametnikele lubatud. Taotluse esitanud asutuste ametnike inspekteerimisvolitusi kasutatakse üksnes haldusuurimise eesmärgil.

Kui taotluse saanud liikmesriik ei ole nõudnud taotluse esitanud liikmesriikide ametnike osalemist, võivad kõigi taotluse esitanud liikmesriikide ametnikud viibida haldusuurimise juures, kasutades artikli 28 lõikes 2 sätestatud õigusi, eeldusel et taotluse saanud liikmesriigi siseriikliku õiguse kohased tingimused on täidetud. Nende taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel on igal juhul lubatud viibida juures konsulteerimise eesmärgil.

Kui on ette nähtud taotluse esitanud liikmesriigi ametnike osalemine haldusuurimises või uurimise juures viibimine, viiakse uurimine läbi üksnes siis, kui selline osalemine või uurimise juures viibimine haldusuurimise eesmärgil on tagatud.“

| 2) | Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Teave edastatakse standardvormidel, välja arvatud artiklis 50 osutatud juhtudel või konkreetsetel juhtudel, mil asjaomased pädevad asutused peavad muid turvalisi viise asjakohasemaks ja lepivad kokku nende kasutamises.
  Komisjon võtab standardvormid vastu rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Teave edastatakse standardvormidel, välja arvatud artiklis 50 osutatud juhtudel või konkreetsetel juhtudel, mil asjaomased pädevad asutused peavad muid turvalisi viise asjakohasemaks ja lepivad kokku nende kasutamises.

Komisjon võtab standardvormid vastu rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 3) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „f) | teave, mida liikmesriik kogub direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 2 punktide a ja b alusel, ning päritoluriik, sihtriik, kauba kood, vääring, kogusumma, vahetuskurss, iga kaubaartikli hind ja netokaal.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„f)

teave, mida liikmesriik kogub direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 2 punktide a ja b alusel, ning päritoluriik, sihtriik, kauba kood, vääring, kogusumma, vahetuskurss, iga kaubaartikli hind ja netokaal.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõike 1 punktides a–f osutatud teabe kohta tehtud automaatse päringu tehnilised üksikasjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõike 1 punktides a–f osutatud teabe kohta tehtud automaatse päringu tehnilised üksikasjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 1 punktis f osutatud teabe andmeelemendid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 1 punktis f osutatud teabe andmeelemendid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 4) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Iga liikmesriik annab oma ametnikele, kes kontrollivad direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõikes 2 kehtestatud nõuete täitmist, juurdepääsu käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktides a–c osutatud teabele, millele annavad automaatse juurdepääsu teised liikmesriigid.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Iga liikmesriik annab oma ametnikele, kes kontrollivad direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõikes 2 kehtestatud nõuete täitmist, juurdepääsu käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktides a–c osutatud teabele, millele annavad automaatse juurdepääsu teised liikmesriigid.“;

| b) | lõike 2 punkti e muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunktid i ja ii asendatakse järgmistega:






  „i) | juurdepääs on seotud võimaliku pettusjuhtumi uurimisega või on antud pettuse tuvastamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkti e muudetakse järgmiselt:

i)

alapunktid i ja ii asendatakse järgmistega:

„i)

juurdepääs on seotud võimaliku pettusjuhtumi uurimisega või on antud pettuse tuvastamiseks;

| ii) | juurdepääs toimub vastavalt artikli 36 lõikele 1 Eurofisci kontaktametniku kaudu, kellel on isiklik kasutajatunnus kõnealusele teabele juurdepääsu võimaldavate elektrooniliste süsteemide jaoks.“; |
| --- | --- |

ii)

juurdepääs toimub vastavalt artikli 36 lõikele 1 Eurofisci kontaktametniku kaudu, kellel on isiklik kasutajatunnus kõnealusele teabele juurdepääsu võimaldavate elektrooniliste süsteemide jaoks.“;

| ii) | alapunkt iii jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

alapunkt iii jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Seoses artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabega on kättesaadavad järgmised andmed:






  a) | teavet saava liikmesriigi välja antud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Seoses artikli 17 lõike 1 punktis f osutatud teabega on kättesaadavad järgmised andmed:

a)

teavet saava liikmesriigi välja antud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid;

| b) | käesoleva lõike punktis a osutatud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit omavatele isikutele kaupa tarniva importija või tema maksuesindaja käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punktis a osutatud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit omavatele isikutele kaupa tarniva importija või tema maksuesindaja käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid;

| c) | sellise imporditud kauba päritoluriik, sihtriik, kauba kood, kogusumma ja netokaal, millele järgneb ühendusesisene kaubatarne igalt käesoleva lõike punktis b osutatud isikult igale käesoleva lõike punktis a osutatud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit omavale isikule; |
| --- | --- |

c)

sellise imporditud kauba päritoluriik, sihtriik, kauba kood, kogusumma ja netokaal, millele järgneb ühendusesisene kaubatarne igalt käesoleva lõike punktis b osutatud isikult igale käesoleva lõike punktis a osutatud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit omavale isikule;

| d) | sellise imporditud kauba päritoluriik, sihtriik, kauba kood, vääring, kogusumma, vahetuskurss, iga kaubaartikli hind ja netokaal, millele järgneb ühendusesisene kaubatarne igalt käesoleva lõike punktis b osutatud isikult igale isikule, kellel on teise liikmesriigi antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | juurdepääs on seotud võimaliku pettusjuhtumi uurimisega või on antud pettuse tuvastamiseks; |
| --- | --- | --- |

d)

sellise imporditud kauba päritoluriik, sihtriik, kauba kood, vääring, kogusumma, vahetuskurss, iga kaubaartikli hind ja netokaal, millele järgneb ühendusesisene kaubatarne igalt käesoleva lõike punktis b osutatud isikult igale isikule, kellel on teise liikmesriigi antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

juurdepääs on seotud võimaliku pettusjuhtumi uurimisega või on antud pettuse tuvastamiseks;

| ii) | juurdepääs toimub vastavalt artikli 36 lõikele 1 Eurofisci kontaktametniku kaudu, kellel on isiklik kasutajatunnus kõnealusele teabele juurdepääsu võimaldavate elektrooniliste süsteemide jaoks. |
| --- | --- |

ii)

juurdepääs toimub vastavalt artikli 36 lõikele 1 Eurofisci kontaktametniku kaudu, kellel on isiklik kasutajatunnus kõnealusele teabele juurdepääsu võimaldavate elektrooniliste süsteemide jaoks.

Esimese lõigu punktides c ja d osutatud väärtused väljendatakse teavet esitava liikmesriigi vääringus ja need kehtivad esitatud tollideklaratsiooni iga kaubaartikli puhul.“;

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 2 punktis e sätestatud tingimustega seotud praktilise korra, et võimaldada teavet esitaval liikmesriigil teha kindlaks Eurofisci kontaktametnik, kellel on teabele juurdepääs. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“; |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 2 punktis e sätestatud tingimustega seotud praktilise korra, et võimaldada teavet esitaval liikmesriigil teha kindlaks Eurofisci kontaktametnik, kellel on teabele juurdepääs. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;

| e) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 2 punktis e ja lõike 2a punktis d sätestatud tingimustega seotud praktilise korra, et võimaldada teavet esitaval liikmesriigil teha kindlaks Eurofisci kontaktametnik, kellel on teabele juurdepääs. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 2 punktis e ja lõike 2a punktis d sätestatud tingimustega seotud praktilise korra, et võimaldada teavet esitaval liikmesriigil teha kindlaks Eurofisci kontaktametnik, kellel on teabele juurdepääs. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 21a

  1.   Iga liikmesriik võimaldab kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele automaatse juurdepääsu järgmisele teabele riiklikes sõidukiregistrites:






  a) | sõidukite tuvastamisandmed; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 21a

1.   Iga liikmesriik võimaldab kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele automaatse juurdepääsu järgmisele teabele riiklikes sõidukiregistrites:

a)

sõidukite tuvastamisandmed;

| b) | tuvastamisandmed sõidukite omanike ja valdajate kohta, kelle nimele on sõiduk registreeritud, vastavalt registreerimisliikmesriigi õigusnormides sätestatule. |
| --- | --- |

b)

tuvastamisandmed sõidukite omanike ja valdajate kohta, kelle nimele on sõiduk registreeritud, vastavalt registreerimisliikmesriigi õigusnormides sätestatule.

2.   Juurdepääs lõikes 1 osutatud teabele antakse järgmistel tingimustel:

| a) | juurdepääs on seotud võimaliku käibemaksupettusjuhtumi uurimisega või on antud käibemaksupettuse tuvastamiseks; |
| --- | --- |

a)

juurdepääs on seotud võimaliku käibemaksupettusjuhtumi uurimisega või on antud käibemaksupettuse tuvastamiseks;

| b) | juurdepääs toimub vastavalt artikli 36 lõikele 1 Eurofisci kontaktametniku kaudu, kellel on isiklik kasutajatunnus kõnealusele teabele juurdepääsu võimaldavate elektrooniliste süsteemide jaoks. |
| --- | --- |

b)

juurdepääs toimub vastavalt artikli 36 lõikele 1 Eurofisci kontaktametniku kaudu, kellel on isiklik kasutajatunnus kõnealusele teabele juurdepääsu võimaldavate elektrooniliste süsteemide jaoks.

3.   Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe kohta tehtud automaatse päringu puhul teabe andmeelemendid ja tehnilised üksikasjad ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimustega seotud praktilise korra, et võimaldada teavet esitaval liikmesriigil teha kindlaks Eurofisci kontaktametnik, kellel on teabele juurdepääs. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 6) | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 24
  Kui liikmesriikide pädevad asutused vahetavad artiklite 17–21a kohaldamiseks teavet elektroonilisel teel, võtavad nad kõik vajalikud meetmed, et tagada artikli 55 täitmine.
  Liikmesriigid vastutavad oma süsteemide mis tahes arendamise eest, mis on vajalik asjaomase teabe vahetamiseks CCN/CSI võrgu või muu sarnase turvalise võrgu kaudu, mida kasutatakse artiklis 21a osutatud teabe vahetamiseks elektroonilisel teel.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Kui liikmesriikide pädevad asutused vahetavad artiklite 17–21a kohaldamiseks teavet elektroonilisel teel, võtavad nad kõik vajalikud meetmed, et tagada artikli 55 täitmine.

Liikmesriigid vastutavad oma süsteemide mis tahes arendamise eest, mis on vajalik asjaomase teabe vahetamiseks CCN/CSI võrgu või muu sarnase turvalise võrgu kaudu, mida kasutatakse artiklis 21a osutatud teabe vahetamiseks elektroonilisel teel.“

| 7) | VII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „VIIBIMINE TÖÖRUUMIDES NING HALDUSUURIMISTE JA ÜHISELT LÄBI VIIDAVATE HALDUSUURIMISTE JUURES“. |
| --- | --- |

7)

VII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„VIIBIMINE TÖÖRUUMIDES NING HALDUSUURIMISTE JA ÜHISELT LÄBI VIIDAVATE HALDUSUURIMISTE JUURES“.

| 8) | Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Taotluse esitanud asutuste ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ja taotluse saanud asutuse kehtestatud korra kohaselt võivad taotluse esitanud asutuste määratud ametnikud osaleda artiklis 1 osutatud teabe kogumiseks ja vahetamiseks taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidavates haldusuurimistes. Sellised haldusuurimised viiakse läbi ühiselt taotluse esitanud ja taotluse saanud asutuste ametnike poolt ning taotluse saanud liikmesriigi juhtimisel ja selle riigi õiguse alusel. Taotluse esitanud asutuste ametnikel on juurdepääs samadele ruumidele ja dokumentidele nagu taotluse saanud asutuse ametnikel ning neil on ka õigus maksukohustuslasi küsitleda, kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt asjaomase liikmesriigi ametnikele lubatud.
  Kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud, on taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel samad inspekteerimisvolitused nagu taotluse saanud liikmesriigi ametnikel.
  Taotluse esitanud asutuste ametnike inspekteerimisvolitusi kasutatakse üksnes haldusuurimise eesmärgil.
  Taotluse esitanud asutuste ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ja taotluse saanud asutuse kehtestatud korra kohaselt võivad osalevad asutused koostada ühise uurimisaruande.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Taotluse esitanud asutuste ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ja taotluse saanud asutuse kehtestatud korra kohaselt võivad taotluse esitanud asutuste määratud ametnikud osaleda artiklis 1 osutatud teabe kogumiseks ja vahetamiseks taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidavates haldusuurimistes. Sellised haldusuurimised viiakse läbi ühiselt taotluse esitanud ja taotluse saanud asutuste ametnike poolt ning taotluse saanud liikmesriigi juhtimisel ja selle riigi õiguse alusel. Taotluse esitanud asutuste ametnikel on juurdepääs samadele ruumidele ja dokumentidele nagu taotluse saanud asutuse ametnikel ning neil on ka õigus maksukohustuslasi küsitleda, kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt asjaomase liikmesriigi ametnikele lubatud.

Kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud, on taotluse esitanud liikmesriikide ametnikel samad inspekteerimisvolitused nagu taotluse saanud liikmesriigi ametnikel.

Taotluse esitanud asutuste ametnike inspekteerimisvolitusi kasutatakse üksnes haldusuurimise eesmärgil.

Taotluse esitanud asutuste ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ja taotluse saanud asutuse kehtestatud korra kohaselt võivad osalevad asutused koostada ühise uurimisaruande.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõigete 1, 2 ja 2a kohaselt mõnes muus liikmesriigis viibivad taotluse esitanud asutuse ametnikud peavad igal ajal suutma esitada volikirja, millest nähtuvad nende isik ja ametiülesanded.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõigete 1, 2 ja 2a kohaselt mõnes muus liikmesriigis viibivad taotluse esitanud asutuse ametnikud peavad igal ajal suutma esitada volikirja, millest nähtuvad nende isik ja ametiülesanded.“

| 9) | Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käibemaksupettuse vastase võitluse valdkonnas tehtava mitmepoolse koostöö edendamiseks ja hõlbustamiseks ning kõigi järelmeetmete koordineerimiseks luuakse käesoleva peatükiga võrgustik, mis võimaldab liikmesriikide vahelist piiriülest pettust puudutavat suunatud teavet kiiresti vahetada, töödelda ja analüüsida („Eurofisc“).“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käibemaksupettuse vastase võitluse valdkonnas tehtava mitmepoolse koostöö edendamiseks ja hõlbustamiseks ning kõigi järelmeetmete koordineerimiseks luuakse käesoleva peatükiga võrgustik, mis võimaldab liikmesriikide vahelist piiriülest pettust puudutavat suunatud teavet kiiresti vahetada, töödelda ja analüüsida („Eurofisc“).“;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | viivad läbi ja koordineerivad piiriülest pettust puudutava suunatud teabe kiiret mitmepoolset vahetamist ning ühist töötlemist ja analüüsimist valdkondades, milles Eurofisc tegutseb („Eurofisci töövaldkonnad“); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

viivad läbi ja koordineerivad piiriülest pettust puudutava suunatud teabe kiiret mitmepoolset vahetamist ning ühist töötlemist ja analüüsimist valdkondades, milles Eurofisc tegutseb („Eurofisci töövaldkonnad“);

| c) | koordineerivad osalevatest liikmesriikidest pärit artikli 36 lõikes 1 osutatud Eurofisci kontaktametnike tööd saadud teabe ja hoiatusteadetega tegelemisel;“ |
| --- | --- |

c)

koordineerivad osalevatest liikmesriikidest pärit artikli 36 lõikes 1 osutatud Eurofisci kontaktametnike tööd saadud teabe ja hoiatusteadetega tegelemisel;“

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „d) | koordineerivad osalevate liikmesriikide haldusuurimisi artikli 36 lõikes 1 osutatud Eurofisci kontaktametnike tuvastatud pettuste kohta, ilma et neil oleks õigus nõuda liikmesriikidelt haldusuurimiste läbiviimist.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„d)

koordineerivad osalevate liikmesriikide haldusuurimisi artikli 36 lõikes 1 osutatud Eurofisci kontaktametnike tuvastatud pettuste kohta, ilma et neil oleks õigus nõuda liikmesriikidelt haldusuurimiste läbiviimist.“

| 10) | Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Liikmesriigid, kes on otsustanud osaleda Eurofisci töövaldkonnas, võtavad aktiivselt osa kõigi osalevate liikmesriikide vahelise piiriülest pettust puudutava suunatud teabe mitmepoolsest vahetamisest, ühisest töötlemisest ja analüüsimisest ning kõigi järelmeetmete koordineerimisest.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid, kes on otsustanud osaleda Eurofisci töövaldkonnas, võtavad aktiivselt osa kõigi osalevate liikmesriikide vahelise piiriülest pettust puudutava suunatud teabe mitmepoolsest vahetamisest, ühisest töötlemisest ja analüüsimisest ning kõigi järelmeetmete koordineerimisest.“

| 11) | Artikkel 35 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 35
  Komisjon annab Eurofiscile tehnilist ja logistilist abi. Komisjonil ei ole juurdepääsu artiklis 1 osutatud teabele, mida võib vahetada Eurofisci kaudu, välja arvatud artikli 55 lõikes 2 osutatud asjaoludel.“ |
| --- | --- |

11)

Artikkel 35 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 35

Komisjon annab Eurofiscile tehnilist ja logistilist abi. Komisjonil ei ole juurdepääsu artiklis 1 osutatud teabele, mida võib vahetada Eurofisci kaudu, välja arvatud artikli 55 lõikes 2 osutatud asjaoludel.“

| 12) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Liikmesriikide kontaktametnikud määravad piiratud ajaks Eurofisci kontaktametnike hulgast Eurofisci esimehe.
  Liikmesriikide kontaktametnikud:






  a) | lepivad kokku Eurofisci töövaldkondade loomises ja kaotamises; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Liikmesriikide kontaktametnikud määravad piiratud ajaks Eurofisci kontaktametnike hulgast Eurofisci esimehe.

Liikmesriikide kontaktametnikud:

a)

lepivad kokku Eurofisci töövaldkondade loomises ja kaotamises;

| b) | arutavad kõiki Eurofisci toimimisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

b)

arutavad kõiki Eurofisci toimimisega seotud küsimusi;

| c) | hindavad vähemalt kord aastas Eurofisci toimimise tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

c)

hindavad vähemalt kord aastas Eurofisci toimimise tulemuslikkust ja tõhusust;

| d) | kiidavad heaks artiklis 37 osutatud aastaaruande.“; |
| --- | --- |

d)

kiidavad heaks artiklis 37 osutatud aastaaruande.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Konkreetses Eurofisci töövaldkonnas osalevate liikmesriikide kontaktametnikud („osalevad Eurofisci kontaktametnikud“) määravad osalevate Eurofisci kontaktametnike seast piiratud ajaks Eurofisci töövaldkonna koordinaatori.
  Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid:






  a) | koguvad vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele osalevatelt Eurofisci kontaktametnikelt saadud teavet ja teevad kogu teabe kättesaadavaks teistele asjaomases töövaldkonnas osalevatele Eurofisci kontaktametnikele; teavet vahetatakse elektrooniliselt; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Konkreetses Eurofisci töövaldkonnas osalevate liikmesriikide kontaktametnikud („osalevad Eurofisci kontaktametnikud“) määravad osalevate Eurofisci kontaktametnike seast piiratud ajaks Eurofisci töövaldkonna koordinaatori.

Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid:

a)

koguvad vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele osalevatelt Eurofisci kontaktametnikelt saadud teavet ja teevad kogu teabe kättesaadavaks teistele asjaomases töövaldkonnas osalevatele Eurofisci kontaktametnikele; teavet vahetatakse elektrooniliselt;

| b) | tagavad, et osalevatelt Eurofisci kontaktametnikelt saadud teavet töödeldakse ja analüüsitakse koos asjaomase suunatud teabega piiriüleste pettuste kohta, mis on käesoleva määruse alusel vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele saadud või kogutud, ja teevad tulemused kättesaadavaks kõigile osalevatele Eurofisci kontaktametnikele; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et osalevatelt Eurofisci kontaktametnikelt saadud teavet töödeldakse ja analüüsitakse koos asjaomase suunatud teabega piiriüleste pettuste kohta, mis on käesoleva määruse alusel vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele saadud või kogutud, ja teevad tulemused kättesaadavaks kõigile osalevatele Eurofisci kontaktametnikele;

| c) | annavad kõigile osalevatele Eurofisci kontaktametnikele tagasisidet; |
| --- | --- |

c)

annavad kõigile osalevatele Eurofisci kontaktametnikele tagasisidet;

| d) | esitavad liikmesriikide kontaktametnikele aastaaruande töövaldkonna tegevuste kohta.“; |
| --- | --- |

d)

esitavad liikmesriikide kontaktametnikele aastaaruande töövaldkonna tegevuste kohta.“;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:

  „3.   Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid võivad taotleda asjakohast teavet Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) ja Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF). Sel eesmärgil ja vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele võivad nad saata nii palju teavet, kui on taotletud teabe saamiseks vajalik.


  4.   Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid teevad Europolilt ja OLAFilt saadud teabe kättesaadavaks teistele osalevatele Eurofisci kontaktametnikele; teavet vahetatakse elektrooniliselt.


  5.   Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid tagavad, et Europolilt ja OLAFilt saadud teavet töödeldakse ja analüüsitakse koos asjaomase suunatud teabega, mis on käesoleva määruse alusel vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele saadud või kogutud, ja teevad tulemused kättesaadavaks osalevatele Eurofisci kontaktametnikele.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid võivad taotleda asjakohast teavet Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametilt (Europol) ja Euroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF). Sel eesmärgil ja vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele võivad nad saata nii palju teavet, kui on taotletud teabe saamiseks vajalik.

4.   Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid teevad Europolilt ja OLAFilt saadud teabe kättesaadavaks teistele osalevatele Eurofisci kontaktametnikele; teavet vahetatakse elektrooniliselt.

5.   Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid tagavad, et Europolilt ja OLAFilt saadud teavet töödeldakse ja analüüsitakse koos asjaomase suunatud teabega, mis on käesoleva määruse alusel vastavalt töövaldkonnas osalejate kokkuleppele saadud või kogutud, ja teevad tulemused kättesaadavaks osalevatele Eurofisci kontaktametnikele.“

| 13) | Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 37
  Eurofisci esimees esitab artikli 58 lõikes 1 osutatud komiteele aastaaruande iga töövaldkonna tegevuse kohta.
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu Eurofisci puudutava menetlusliku korra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

13)

Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 37

Eurofisci esimees esitab artikli 58 lõikes 1 osutatud komiteele aastaaruande iga töövaldkonna tegevuse kohta.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu Eurofisci puudutava menetlusliku korra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 14) | Artikli 48 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui asukohaliikmesriik saab teada, et maksukohustuslasel, kes taotleb käibemaksu tagastamist vastavalt direktiivi 2008/9/EÜ artiklile 5, on selles liikmesriigis maksuvõlg, võib ta taotleda maksukohustuslase nõusolekut tagastamisele kuuluva käibemaksu ülekandmiseks otse sellesse liikmesriiki, et maksuvõlg tasuda. Kui maksukohustuslane sellise ülekandmisega nõustub, teavitab asukohaliikmesriik tagastamisliikmesriiki summast, mille kohta nõusolekut taotletakse, ja tagastamisliikmesriik kannab maksukohustuslase eest vastava summa asukohaliikmesriigile. Asukohaliikmesriik teatab maksukohustuslasele, kas ülekantud summa näol on tegemist maksuvõla täieliku või osalise tasumisega, nagu on selle siseriiklike õigusnormide ja haldustavadega ette nähtud. Tagastamisele kuuluva käibemaksu ülekandmine asukohaliikmesriigile ei mõjuta tagastamisliikmesriigi õigust nõuda sisse võlg, mis maksukohustuslasel on selles riigis.
  Kui maksuvõlg on asukohaliikmesriigis vaidlustatud, võib asukohaliikmesriik üle kantud summad maksukohutuslase nõusolekul kinni pidada, tingimusel et selles liikmesriigis on tagatud mõjus kohtulik kontroll.“ |
| --- | --- |

14)

Artikli 48 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui asukohaliikmesriik saab teada, et maksukohustuslasel, kes taotleb käibemaksu tagastamist vastavalt direktiivi 2008/9/EÜ artiklile 5, on selles liikmesriigis maksuvõlg, võib ta taotleda maksukohustuslase nõusolekut tagastamisele kuuluva käibemaksu ülekandmiseks otse sellesse liikmesriiki, et maksuvõlg tasuda. Kui maksukohustuslane sellise ülekandmisega nõustub, teavitab asukohaliikmesriik tagastamisliikmesriiki summast, mille kohta nõusolekut taotletakse, ja tagastamisliikmesriik kannab maksukohustuslase eest vastava summa asukohaliikmesriigile. Asukohaliikmesriik teatab maksukohustuslasele, kas ülekantud summa näol on tegemist maksuvõla täieliku või osalise tasumisega, nagu on selle siseriiklike õigusnormide ja haldustavadega ette nähtud. Tagastamisele kuuluva käibemaksu ülekandmine asukohaliikmesriigile ei mõjuta tagastamisliikmesriigi õigust nõuda sisse võlg, mis maksukohustuslasel on selles riigis.

Kui maksuvõlg on asukohaliikmesriigis vaidlustatud, võib asukohaliikmesriik üle kantud summad maksukohutuslase nõusolekul kinni pidada, tingimusel et selles liikmesriigis on tagatud mõjus kohtulik kontroll.“

| 15) | XIII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „SUHTED KOMISJONIGA NING TEISTE LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE, TALITUSTE JA ASUTUSTEGA“. |
| --- | --- |

15)

XIII peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„SUHTED KOMISJONIGA NING TEISTE LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE, TALITUSTE JA ASUTUSTEGA“.

| 16) | Artiklisse 49 lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Liikmesriigid võivad edastada OLAFile asjakohast teavet, et ametil oleks võimalik kaaluda sobivate meetmete võtmist talle antud volituste raames. Kui see teave on saadud teiselt liikmesriigilt, võib viimane nõuda, et teabe edastamiseks on vaja tema eelnevat nõusolekut.“ |
| --- | --- |

16)

Artiklisse 49 lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Liikmesriigid võivad edastada OLAFile asjakohast teavet, et ametil oleks võimalik kaaluda sobivate meetmete võtmist talle antud volituste raames. Kui see teave on saadud teiselt liikmesriigilt, võib viimane nõuda, et teabe edastamiseks on vaja tema eelnevat nõusolekut.“

| 17) | Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Isikutel, keda on nõuetekohaselt volitanud Euroopa Komisjoni turvalisuse akrediteerimise asutus, on sellele teabele juurdepääs üksnes osas, milles see on vajalik komisjoni hostitavate elektrooniliste süsteemide, mida liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse rakendamisel, hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks.“; |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Isikutel, keda on nõuetekohaselt volitanud Euroopa Komisjoni turvalisuse akrediteerimise asutus, on sellele teabele juurdepääs üksnes osas, milles see on vajalik komisjoni hostitavate elektrooniliste süsteemide, mida liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse rakendamisel, hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks.“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kogu käesolevas määruses osutatud teabe säilitamine, töötlemine või vahendamine kuulub määruste (EL) 2016/679 (*1) ning (EÜ) nr 45/2001 (*2) kohaldamisalasse. Käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks piiravad liikmesriigid siiski määruse (EL) 2016/679 artiklites 12–15, 17, 21 ja 22 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust. Sellised piirangud piirduvad sellega, mis on rangelt vajalik kõnealuse määruse artikli 23 lõike 1 punktis e osutatud huvide kaitseks, eelkõige selleks, et:






  a) | liikmesriikide pädevad asutused saaksid käesoleva määruse kohaldamisel oma ülesandeid korrektselt täita või |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kogu käesolevas määruses osutatud teabe säilitamine, töötlemine või vahendamine kuulub määruste (EL) 2016/679 (*1) ning (EÜ) nr 45/2001 (*2) kohaldamisalasse. Käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks piiravad liikmesriigid siiski määruse (EL) 2016/679 artiklites 12–15, 17, 21 ja 22 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust. Sellised piirangud piirduvad sellega, mis on rangelt vajalik kõnealuse määruse artikli 23 lõike 1 punktis e osutatud huvide kaitseks, eelkõige selleks, et:

a)

liikmesriikide pädevad asutused saaksid käesoleva määruse kohaldamisel oma ülesandeid korrektselt täita või

| b) | hoida ära käesoleva määruse kohaldamisel teostatavate teenistuslike või õiguslike uurimiste, analüüside, juurdluste või menetluste takistamist, ning tagada et maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vältimise tõkestamist, uurimist ja avastamist ei takistata. |
| --- | --- |

b)

hoida ära käesoleva määruse kohaldamisel teostatavate teenistuslike või õiguslike uurimiste, analüüside, juurdluste või menetluste takistamist, ning tagada et maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vältimise tõkestamist, uurimist ja avastamist ei takistata.

Käesolevas määruses osutatud teabe töötlemine ja säilitamine toimub üksnes määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud eesmärkidel ning teavet ei töödelda täiendavalt viisil, mis on nimetatud eesmärkidega vastuolus. Keelatud on käesoleva määruse alusel isikuandmete töötlemine mis tahes teisel eesmärgil, näiteks ärilisel eesmärgil. Teabe säilitamise aeg peab olema piiratud sellega, mis on nende eesmärkide saavutamiseks vajalik. Käesoleva määruse artiklis 17 osutatud teabe säilitamise aeg määratakse kindlaks vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktides sätestatud aegumistähtaegadele, kuid see ei tohi olla pikem kui 10 aastat.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).“
  "

*2

| 18) | Artikli 58 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*3) artiklit 5.


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“
  " |
| --- | --- |

18)

Artikli 58 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*3) artiklit 5.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“
  "

*3

| 19) | I lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

19)

I lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2017/2454 muudatused

Määruse (EL) 2017/2454 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5) | Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõike 1 punktides a–f osutatud teabe kohta tehtud automaatse päringu tehnilised üksikasjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.““ |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)

Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõike 1 punktides a–f osutatud teabe kohta tehtud automaatse päringu tehnilised üksikasjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.““

| 2) | Punkt 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Punkt 8 jäetakse välja.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikli 1 punkti 3 alapunkte a, b ja c, punkti 4 alapunkte a, c ja e ning punkte 5, 6 ja 14 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 2. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  Euroopa Parlamendi 3. juuli 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (ELT L 268, 12.10.2010, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK, piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

(8)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/9/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.2.2008, lk 23).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2454, millega muudetakse määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (ELT L 348, 29.12.2017, lk 1).

11

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/12

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1542,

15. oktoober 2018,

mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/1544, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. märtsil 2018. aastal järeldas Euroopa Ülemkogu, et keemiarelvade, sealhulgas kõigi mürgistel kemikaalidel põhinevate relvade kasutamine on kõigis olukordades täiesti lubamatu, seda tuleb süsteemselt ja järjepidevalt hukka mõista ning see on meie kõigi jaoks julgeolekuoht. 28. juunil 2018 kutsus Euroopa Ülemkogu üles võtma võimalikult kiiresti vastu uue liidu piiravate meetmete korra, et käsitleda keemiarelvade kasutamise ja leviku probleemi. |
| --- | --- |

(1)

22. märtsil 2018. aastal järeldas Euroopa Ülemkogu, et keemiarelvade, sealhulgas kõigi mürgistel kemikaalidel põhinevate relvade kasutamine on kõigis olukordades täiesti lubamatu, seda tuleb süsteemselt ja järjepidevalt hukka mõista ning see on meie kõigi jaoks julgeolekuoht. 28. juunil 2018 kutsus Euroopa Ülemkogu üles võtma võimalikult kiiresti vastu uue liidu piiravate meetmete korra, et käsitleda keemiarelvade kasutamise ja leviku probleemi.

| (2) | 15. oktoobril 2018 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1544, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid. Otsusega (ÜVJP) 2018/1544 kehtestatakse reisikeeld teatavatele isikutele, üksustele või asutustele, kes toetavad rahaliselt, tehniliselt või materiaalselt keemiarelvade tootmist, kasutamist või kasutamiseks valmistumist, vastutavad selle eest või osalevad selles muul viisil, samuti isikutele, kes toetavad sellist tegevust või aitavad sellele kaasa, ning külmutatakse nende rahalised vahendid ja majandusressursid. Kõnealused isikud, üksused ja asutused on loetletud otsuse (ÜVJP) 2018/1544 lisas. |
| --- | --- |

(2)

15. oktoobril 2018 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1544, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid. Otsusega (ÜVJP) 2018/1544 kehtestatakse reisikeeld teatavatele isikutele, üksustele või asutustele, kes toetavad rahaliselt, tehniliselt või materiaalselt keemiarelvade tootmist, kasutamist või kasutamiseks valmistumist, vastutavad selle eest või osalevad selles muul viisil, samuti isikutele, kes toetavad sellist tegevust või aitavad sellele kaasa, ning külmutatakse nende rahalised vahendid ja majandusressursid. Kõnealused isikud, üksused ja asutused on loetletud otsuse (ÜVJP) 2018/1544 lisas.

| (3) | Otsuse (ÜVJP) 2018/1544 teatavate sätete rakendamiseks tuleb liidul võtta täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (ÜVJP) 2018/1544 teatavate sätete rakendamiseks tuleb liidul võtta täiendavaid meetmeid.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning Euroopa Komisjonil tuleks esitada ettepanek võtta vastu määrus, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning Euroopa Komisjonil tuleks esitada ettepanek võtta vastu määrus, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid.

| (5) | Käesoleva määrusega toetatakse 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ning keemiarelvade leviku vastast rahvusvahelist raamistikku: keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (edaspidi „keemiarelvade keelustamise konventsioon“), keemiarelvade keelustamise konventsiooni osalisriikide konverentsi poolt 27. juunil 2018 vastu võetud otsust, mis käsitleb keemiarelvade kasutamisest tulenevaid ohtusid, Austraalia gruppi, massihävitusrelvade leviku vastast julgeolekualgatust ja keemiarelvade kasutamise korral karistamata jätmise vastu võitlemiseks loodud rahvusvahelist partnerlust. Käesoleva määrusega toetatakse ka asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide (eelkõige resolutsioonid 1540 (2004), 2118 (2013), 2209 (2015), 2235 (2015) ja 2325 (2016)) rakendamist. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega toetatakse 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ning keemiarelvade leviku vastast rahvusvahelist raamistikku: keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (edaspidi „keemiarelvade keelustamise konventsioon“), keemiarelvade keelustamise konventsiooni osalisriikide konverentsi poolt 27. juunil 2018 vastu võetud otsust, mis käsitleb keemiarelvade kasutamisest tulenevaid ohtusid, Austraalia gruppi, massihävitusrelvade leviku vastast julgeolekualgatust ja keemiarelvade kasutamise korral karistamata jätmise vastu võitlemiseks loodud rahvusvahelist partnerlust. Käesoleva määrusega toetatakse ka asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide (eelkõige resolutsioonid 1540 (2004), 2118 (2013), 2209 (2015), 2235 (2015) ja 2325 (2016)) rakendamist.

| (6) | Käesolev määrus aitab liidul võidelda keemiarelvade leviku ja kasutamise vastu ning toetada Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ja selle tehnilist sekretariaati. Käesolevas määruses käsitletakse keemiarelvi, mis põhinevad keemiarelvade keelustamise konventsiooni kohaldamisalal ja mõistetel. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus aitab liidul võidelda keemiarelvade leviku ja kasutamise vastu ning toetada Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ja selle tehnilist sekretariaati. Käesolevas määruses käsitletakse keemiarelvi, mis põhinevad keemiarelvade keelustamise konventsiooni kohaldamisalal ja mõistetel.

| (7) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, iseäranis õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning õigust isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õigustega. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, iseäranis õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning õigust isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õigustega.

| (8) | Nõukogu peaks olema pädevus koostada käesoleva määruse I lisas olev loetelu ja seda muuta, et tagada kooskõla otsuse (ÜVJP) 2018/1544 lisa koostamise, muutmise ja läbivaatamisega, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu peaks olema pädevus koostada käesoleva määruse I lisas olev loetelu ja seda muuta, et tagada kooskõla otsuse (ÜVJP) 2018/1544 lisa koostamise, muutmise ja läbivaatamisega,

| (9) | Käesoleva määruse rakendamiseks ja selleks et tagada võimalikult suur õiguskindlus liidus, tuleks avalikustada nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ning asutuste nimed ja muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb külmutada kooskõlas käesoleva määrusega. Isikuandmete töötlemine peaks toimuma kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 (2) ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 (3). |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse rakendamiseks ja selleks et tagada võimalikult suur õiguskindlus liidus, tuleks avalikustada nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ning asutuste nimed ja muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb külmutada kooskõlas käesoleva määrusega. Isikuandmete töötlemine peaks toimuma kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 (2) ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 (3).

| (10) | Liikmesriigid ja komisjon peaksid üksteist teavitama käesoleva määruse kohaselt võetud meetmetest ja edastama üksteisele muu nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid ja komisjon peaksid üksteist teavitama käesoleva määruse kohaselt võetud meetmetest ja edastama üksteisele muu nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe.

| (11) | Liikmesriigid peaksid kehtestama käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavad karistusnormid ja tagama nende normide rakendamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid kehtestama käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavad karistusnormid ja tagama nende normide rakendamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (12) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „keemiarelvad“– keemiarelvade keelustamise konventsiooni artiklis II määratletud keemiarelvad;

b)   „nõue“– enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtumenetluses või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning hõlmab eelkõige järgmist:

| i) | nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist; |
| --- | --- |

i)

nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist;

| ii) | nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine; |
| --- | --- |

ii)

nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine;

| iii) | lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue; |
| --- | --- |

iii)

lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue;

| iv) | vastunõue; |
| --- | --- |

iv)

vastunõue;

| v) | nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud; |
| --- | --- |

v)

nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud;

c)   „leping või tehing“– mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; mõiste „leping“ hõlmab võlakirju, tagatisi või hüvitisi, eriti finantstagatisi või -hüvitisi, ning krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning iga kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;

d)   „pädevad asutused“– liikmesriikide pädevad asutused, mis on kindlaks määratud II lisas loetletud veebisaitidel;

e)   „majandusressursid“– igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;

f)   „majandusressursside külmutamine“– toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

g)   „rahaliste vahendite külmutamine“– toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus või otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;

h)   „rahalised vahendid“– finantsvarad ja tulu, sealhulgas, kuid mitte ainult:

| i) | sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud makseinstrumendid; |
| --- | --- |

i)

sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud makseinstrumendid;

| ii) | hoiused finantseerimisasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused; |
| --- | --- |

ii)

hoiused finantseerimisasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused;

| iii) | avalikult või eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, optsioonitunnistused, võlaväärtpaberid ja tuletisväärtpaberite lepingud; |
| --- | --- |

iii)

avalikult või eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, optsioonitunnistused, võlaväärtpaberid ja tuletisväärtpaberite lepingud;

| iv) | intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu; |
| --- | --- |

iv)

intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu;

| v) | krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; |
| --- | --- |

v)

krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused;

| vi) | akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning |
| --- | --- |

vi)

akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning

| vii) | fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

vii)

fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid;

i)   „liidu territoorium“– liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaks määratud tingimustel.

Artikkel 2

1.   Külmutatakse kõik I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele kuuluvad, nende valduses või kontrolli all olevad rahalised vahendid ja majandusressursid.

2.   I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ega nende kasuks ei tehta otseselt ega kaudselt kättesaadavaks rahalisi vahendeid ega majandusressursse.

3.   I lisa hõlmab füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kelle nõukogu on nõukogu otsuse (ÜVJP) 2018/1544 artikli 3 lõike 1 kohaselt tuvastanud kui

| a) | füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, kes toetab rahaliselt, tehniliselt või materiaalselt järgmist tegevust, vastutab selle eest või osaleb selles muul viisil:






  i) | keemiarelvade tootmine, omandamine, valdamine, väljatöötamine, transportimine, ladustamine või edasitoimetamine; |
| --- | --- | --- |

a)

füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, kes toetab rahaliselt, tehniliselt või materiaalselt järgmist tegevust, vastutab selle eest või osaleb selles muul viisil:

i)

keemiarelvade tootmine, omandamine, valdamine, väljatöötamine, transportimine, ladustamine või edasitoimetamine;

| ii) | keemiarelvade kasutamine; |
| --- | --- |

ii)

keemiarelvade kasutamine;

| iii) | keemiarelvade kasutamiseks ettevalmistumine. |
| --- | --- |

iii)

keemiarelvade kasutamiseks ettevalmistumine.

| b) | füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, kes abistab, innustab või kallutab füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust osalema mis tahes käesoleva lõike punktis a osutatud tegevuses, ning põhjustab või suurendab seeläbi sellise tegevuse toimepanemise ohtu; ja |
| --- | --- |

b)

füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, kes abistab, innustab või kallutab füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust osalema mis tahes käesoleva lõike punktis a osutatud tegevuses, ning põhjustab või suurendab seeläbi sellise tegevuse toimepanemise ohtu; ja

| c) | füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, kes on seotud käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud isikute, üksuste või asutustega. |
| --- | --- |

c)

füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, kes on seotud käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud isikute, üksuste või asutustega.

Artikkel 3

1.   Erandina artiklist 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, ning pärast seda, kui nad on teinud kindlaks, et need rahalised vahendid või majandusressursid on

| a) | vajalikud I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on teavitanud muude liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist, vähemalt kaks nädalat enne loa andmist, või |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on teavitanud muude liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist, vähemalt kaks nädalat enne loa andmist, või

| e) | makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks. |
| --- | --- |

e)

makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab kahe nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 4

1.   Erandina artikli 2 lõikest 1 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil artiklis 2 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisas esitatud loetellu, või nende kohta on tehtud liidu kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil artiklis 2 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisas esitatud loetellu, või nende kohta on tehtud liidu kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | otsus ei ole tehtud I lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning |
| --- | --- |

c)

otsus ei ole tehtud I lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning

| d) | otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga. |
| --- | --- |

d)

otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab kahe nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 5

1.   Erandina artikli 2 lõikest 1 ning tingimusel, et I lisas loetletud füüsilisel või juriidilisel isikul, üksusel või asutusel tuleb teha makse vastavalt lepingule või kokkuleppele, mille ta on sõlminud, või kohustusele, mis tekkis asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil kõnealune füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks vastavalt tingimustele, mida nad peavad asjakohaseks, eeldusel et asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et

| a) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutab I lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus makse tegemiseks ning |
| --- | --- |

a)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutab I lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus makse tegemiseks ning

| b) | makse ei ole vastuolus artikli 2 lõikega 2. |
| --- | --- |

b)

makse ei ole vastuolus artikli 2 lõikega 2.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab kahe nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 6

1.   Artikli 2 lõige 2 ei takista finantseerimis- või krediidiasutustel, kes saavad kolmandate isikute poolt loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole üle kantud rahalisi vahendeid, külmutatud kontode krediteerimist, tingimusel et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finantseerimis- või krediidiasutus teatab asjaomasele pädevale asutusele sellistest ülekannetest viivitamata.

2.   Artikli 2 lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontodega seoses tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud; |
| --- | --- |

a)

nende kontodega seoses tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud;

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 2 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 2 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või

| c) | maksed, mis kuuluvad tasumisele mõnes liikmesriigis tehtud või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratava kohtu-, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel. |
| --- | --- |

c)

maksed, mis kuuluvad tasumisele mõnes liikmesriigis tehtud või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratava kohtu-, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel.

Artikkel 7

1.   Ilma et see piiraks kohaldatavate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate normide kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused

| a) | esitama käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe (näiteks teave vastavalt artiklile 2 külmutatud kontode ja rahasummade kohta) viivitamata pädevale asutusele, mis asub nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või liikmesriigi kaudu komisjonile ning |
| --- | --- |

a)

esitama käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe (näiteks teave vastavalt artiklile 2 külmutatud kontode ja rahasummade kohta) viivitamata pädevale asutusele, mis asub nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või liikmesriigi kaudu komisjonile ning

| b) | tegema koostööd kõnealuse pädeva asutusega nimetatud teabe kontrollimisel. |
| --- | --- |

b)

tegema koostööd kõnealuse pädeva asutusega nimetatud teabe kontrollimisel.

2.   Lisateave, mille komisjon saab otse, tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele.

3.   Käesoleva artikli kohaselt esitatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 8

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine artiklis 2 osutatud meetmetest.

Artikkel 9

1.   Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele, selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2.   Füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ei tulene mingit vastutust, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust arvata, et nende tegevus võiks olla vastuolus käesolevas määruses sätestatud meetmetega.

Artikkel 10

1.   Lepingu või tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, tagatise või hüvitise, eelkõige finantstagatise või kahjuhüvitise pikendamine või väljamaksmine, kui selle esitajaks on

| a) | I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused;

| b) | füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

2.   Igas nõude täitmise menetluses jääb kõnealuse nõude täitmist taotleva füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kohustuseks tõendada, et kõnealuse nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud.

3.   Käesoleva artikliga ei piirata lõikes 1 osutatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ega asutuste õigust nõuda kooskõlas käesoleva määrusega lepinguliste kohustuste täitmata jätmise seaduslikkuse kohtulikku kontrolli.

Artikkel 11

1.   Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja jagavad omavahel muud nende käsutuses olevat käesoleva määrusega seotud asjakohast teavet, eelkõige teavet:

| a) | artikli 2 alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 3, 4 ja 5 alusel antud lubade kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 3, 4 ja 5 alusel antud lubade kohta;

| b) | rikkumise ja täitmise tagamisega seotud probleemide ning liikmesriikide kohtute tehtud otsuste kohta. |
| --- | --- |

b)

rikkumise ja täitmise tagamisega seotud probleemide ning liikmesriikide kohtute tehtud otsuste kohta.

2.   Liikmesriigid edastavad viivitamata üksteisele ja komisjonile muu nende käsutuses oleva asjakohase teabe, mis võib mõjutada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

Artikkel 12

1.   Kui nõukogu otsustab kohaldada füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes artiklis 2 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt I lisa.

2.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetelusse kandmise põhjused, lõikes 1 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.

3.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

4.   I lisas esitatud loetelu vaadatakse läbi korrapäraselt ning vähemalt iga 12 kuu tagant.

5.   Komisjonil on õigus muuta II lisa liikmesriikide esitatud teabe põhjal.

Artikkel 13

1.   I lisa sisaldab asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetellu kandmise põhjuseid.

2.   I lisa sisaldab asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet, kui selline teave on kättesaadav. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi (kui see on teada) ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste puhul võib selline teave sisaldada nimesid, registreerimise kohta ja kuupäeva, registreerimisnumbrit ja tegevuskohta.

Artikkel 14

1.   Liikmesriigid kehtestavad õigusnormid käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ette nähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teevad need normid komisjonile teatavaks viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 15

1.   Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks töötleb komisjon isikuandmeid. Kõnealused ülesanded hõlmavad järgmist:

| a) | I lisasse kantud andmete lisamine selliste isikute, rühmituste ja üksuste elektroonilisse konsolideeritud loetellu, kelle suhtes on kehtestatud ELi finantssanktsioonid, ning interaktiivsele ELi sanktsioonide kaardile, mis on mõlemad üldsusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

a)

I lisasse kantud andmete lisamine selliste isikute, rühmituste ja üksuste elektroonilisse konsolideeritud loetellu, kelle suhtes on kehtestatud ELi finantssanktsioonid, ning interaktiivsele ELi sanktsioonide kaardile, mis on mõlemad üldsusele kättesaadavad;

| b) | käesoleva määruse kohaste meetmete mõju käsitleva teabe töötlemine, näiteks külmutatud rahaliste vahendite väärtus ja teave pädevate asutuste antud lubade kohta. |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse kohaste meetmete mõju käsitleva teabe töötlemine, näiteks külmutatud rahaliste vahendite väärtus ja teave pädevate asutuste antud lubade kohta.

2.   Lõike 1 kohaldamisel määratakse II lisas nimetatud komisjoni talitus määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkti d tähenduses komisjoni „vastutavaks töötlejaks“, et tagada asjaomaste füüsiliste isikute võimalus kasutada määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid õigusi.

Artikkel 16

1.   Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja märgivad need ära II lisas loetletud veebisaitidel. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast II lisas loetletud veebisaidi aadressi muudatusest.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile oma pädevad asutused, sealhulgas nende kontaktandmed, viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.

3.   Kui käesolevas määruses on nõue komisjoni teavitada või temaga suhelda, tuleb selleks kasutada II lisas esitatud aadressi ja muid kontaktandmeid.

Artikkel 17

Käesolevat määrust kohaldatakse

| a) | liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | liikmesriigi kodanikest füüsiliste isikute suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi kodanikest füüsiliste isikute suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda;

| d) | liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel; |
| --- | --- |

d)

liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

| e) | juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil. |
| --- | --- |

e)

juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil.

Artikkel 18

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 25.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

3

---

I LISA

ARTIKLIS 2 OSUTATUD FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE LOETELU

---

II LISA

VEEBISAIDID, MIS SISALDAVAD TEAVET PÄDEVATE ASUTUSTE KOHTA, JA AADRESS TEADETE SAATMISEKS KOMISJONILE

BELGIA

https://diplomatie.belgium.be/nl/Beleid/beleidsthemas/vrede_en_veiligheid/sancties

https://diplomatie.belgium.be/fr/politique/themes_politiques/paix_et_securite/sanctions

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGAARIA

https://www.mfa.bg/en/101

TŠEHHI VABARIIK

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

TAANI

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

http://www.exteriores.gob.es/Portal/en/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

http://www.mvep.hr/sankcije

ITAALIA

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/mesures-restrictives.html

UNGARI

http://www.kormany.hu/download/9/2a/f0000/EU%20szankci%C3%B3s%20t%C3%A1j%C3%A9koztat%C3%B3_20170214_final.pdf

MALTA

https://www.gov.mt/en/Government/Government%20of%20Malta/Ministries%20and%20Entities/Officially%20Appointed%20Bodies/Pages/Boards/Sanctions-Monitoring-Board-.aspx

MADALMAAD

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AUSTRIA

https://www.bmeia.gv.at/en/european-foreign-policy/foreign-policy/europe/eu-sanctions-national-authorities/

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.portugal.gov.pt/pt/ministerios/mne/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKKIA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 07/99 |
| B-1049 Brussels, Belgium |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 07/99

B-1049 Brussels, Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1543,

15. oktoober 2018,

milles käsitletakse Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) kasutamise lubamist söödalisandina kõigi loomaliikide puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistise kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistise kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistise lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistise lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. veebruari 2018. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistis kahjulikku mõju ei loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune preparaat võib lihtsustada silo tootmist haljasmaterjalist, mida on kerge või mõõdukalt raske sileerida. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Samuti kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. veebruari 2018. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistis kahjulikku mõju ei loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune preparaat võib lihtsustada silo tootmist haljasmaterjalist, mida on kerge või mõõdukalt raske sileerida. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Samuti kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistise hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistise hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal (2018); 16(3): 5202.

2

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi CFU/värske materjali kg |
| Tehnoloogilised lisandid: silokonservandid |
| 1k21015 | Pediococcus pentosaceus DSM 32291 | Söödalisandi koostis


  Pediococcus pentosaceus DSM 32291 valmistis, mis sisaldab vähemalt 8 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

  Toimeaine kirjeldus


  Pediococcus pentosaceus DSM 32291 elujõulised rakud.

  Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15786)
  Söödalisandi tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). | Kõik loomaliigid | — | — | — | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi CFU/värske materjali kg

Tehnoloogilised lisandid: silokonservandid

1k21015

Pediococcus pentosaceus DSM 32291

Söödalisandi koostis

Pediococcus pentosaceus DSM 32291 valmistis, mis sisaldab vähemalt 8 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

Toimeaine kirjeldus

Pediococcus pentosaceus DSM 32291 elujõulised rakud.

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15786)

Söödalisandi tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Kõik loomaliigid

—

—

—

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Pediococcus pentosaceus DSM 32291 miinimumsisaldus, kui seda kasutatakse silokonservandina eraldi, mitte koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd kergesti ja mõõdukalt raskesti sileeritava tooraine kilogrammi kohta (2). |
| --- | --- |

2.

Pediococcus pentosaceus DSM 32291 miinimumsisaldus, kui seda kasutatakse silokonservandina eraldi, mitte koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd kergesti ja mõõdukalt raskesti sileeritava tooraine kilogrammi kohta (2).

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

5.11.2028

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Kergesti sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Mõõdukalt raskesti sileeritav loomasööt: 1,5–3,0 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

---

OTSUSED

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/25

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2018/1544,

15. oktoober 2018,

mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit toetab rahvusvahelisi lepinguid ja režiime, mis käsitlevad desarmeerimist, massihävitusrelvade leviku tõkestamist ja relvastuskontrolli. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit toetab rahvusvahelisi lepinguid ja režiime, mis käsitlevad desarmeerimist, massihävitusrelvade leviku tõkestamist ja relvastuskontrolli.

| (2) | Liit toetab keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (edaspidi „keemiarelvade keelustamise konventsioon“) tõhusat rakendamist ja ülemaailmset kohaldamist ning rõhutab, et toetab Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ja selle tehnilist sekretariaati ning nende tegevuse tähtsust. liit mõistab teravalt hukka keemiarelvade levitamise ja kasutamise igal pool, igaühe poolt ja kõigis olukordades. Et toetada keemiarelvade keelustamise konventsioonis sätestatud keemiarelvade kasutamise keeldu, pidades silmas sellisest kasutamisest tulenevat tõsist ohtu rahvusvahelisele julgeolekule, peab liit vajalikuks võtta konkreetseid meetmeid nende vastu, kes selliseid relvi kasutavad või aitavad kaasa selliste relvade väljatöötamisele või kasutamisele. Liit on võtnud endale kohustuse aidata kaasa keemiarelvade kasutamise eest vastutavate isikute, üksuste, rühmituste ja valitsuste kindlakstegemisele ja vastutusele võtmisele. Sama oluline on käsitleda kasutamisele eelnevaid ettevalmistavaid etappe, nagu keemiarelvade väljatöötamine, tootmine, omandamine, edasitoimetamine ja varumine. |
| --- | --- |

(2)

Liit toetab keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, varumise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (edaspidi „keemiarelvade keelustamise konventsioon“) tõhusat rakendamist ja ülemaailmset kohaldamist ning rõhutab, et toetab Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni ja selle tehnilist sekretariaati ning nende tegevuse tähtsust. liit mõistab teravalt hukka keemiarelvade levitamise ja kasutamise igal pool, igaühe poolt ja kõigis olukordades. Et toetada keemiarelvade keelustamise konventsioonis sätestatud keemiarelvade kasutamise keeldu, pidades silmas sellisest kasutamisest tulenevat tõsist ohtu rahvusvahelisele julgeolekule, peab liit vajalikuks võtta konkreetseid meetmeid nende vastu, kes selliseid relvi kasutavad või aitavad kaasa selliste relvade väljatöötamisele või kasutamisele. Liit on võtnud endale kohustuse aidata kaasa keemiarelvade kasutamise eest vastutavate isikute, üksuste, rühmituste ja valitsuste kindlakstegemisele ja vastutusele võtmisele. Sama oluline on käsitleda kasutamisele eelnevaid ettevalmistavaid etappe, nagu keemiarelvade väljatöötamine, tootmine, omandamine, edasitoimetamine ja varumine.

| (3) | Sellega seoses väljendas liit oma toetust keemiarelvade keelustamise konventsiooni osalisriikide konverentsi poolt 27. juunil 2018 vastu võetud otsusele, mis käsitleb keemiarelvade kasutamisest tulenevaid ohtusid. |
| --- | --- |

(3)

Sellega seoses väljendas liit oma toetust keemiarelvade keelustamise konventsiooni osalisriikide konverentsi poolt 27. juunil 2018 vastu võetud otsusele, mis käsitleb keemiarelvade kasutamisest tulenevaid ohtusid.

| (4) | Liit ja selle liikmesriigid toetavad teisi rahvusvahelisi algatusi, mille eesmärk on võidelda keemiarelvadest tuleneva ohu vastu, nagu Austraalia grupp, mis aitab riiklike ekspordikontrolli meetmete koordineerimise ja ühtlustamise kaudu täita kohustusi, mis tulenevad keemiarelvade keelustamise konventsioonist ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioonist, ning massihävitusrelvade leviku vastane julgeolekualgatus ja keemiarelvade kasutamise korral karistamata jätmise vastu võitlemiseks loodud rahvusvaheline partnerlus, ning toetavad neid algatusi. Liit ja selle liikmesriigid toetavad ka asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide (eelkõige resolutsioonid 1540 (2004), 2118 (2013), 2209 (2015), 2235 (2015) ja 2325 (2016)) rakendamist. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja selle liikmesriigid toetavad teisi rahvusvahelisi algatusi, mille eesmärk on võidelda keemiarelvadest tuleneva ohu vastu, nagu Austraalia grupp, mis aitab riiklike ekspordikontrolli meetmete koordineerimise ja ühtlustamise kaudu täita kohustusi, mis tulenevad keemiarelvade keelustamise konventsioonist ning bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioonist, ning massihävitusrelvade leviku vastane julgeolekualgatus ja keemiarelvade kasutamise korral karistamata jätmise vastu võitlemiseks loodud rahvusvaheline partnerlus, ning toetavad neid algatusi. Liit ja selle liikmesriigid toetavad ka asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide (eelkõige resolutsioonid 1540 (2004), 2118 (2013), 2209 (2015), 2235 (2015) ja 2325 (2016)) rakendamist.

| (5) | 22. märtsil 2018 järeldas Euroopa Ülemkogu, et keemiarelvade, sealhulgas kõigi mürgistel kemikaalidel põhinevate relvade kasutamine on kõigis olukordades täiesti lubamatu, seda tuleb süsteemselt ja järjepidevalt hukka mõista ning see on meie kõigi jaoks julgeolekuoht. 28. juunil 2018 kutsus Euroopa Ülemkogu üles võtma võimalikult kiiresti vastu uue ELi piiravate meetmete korra keemiarelvade kasutamise ja leviku tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(5)

22. märtsil 2018 järeldas Euroopa Ülemkogu, et keemiarelvade, sealhulgas kõigi mürgistel kemikaalidel põhinevate relvade kasutamine on kõigis olukordades täiesti lubamatu, seda tuleb süsteemselt ja järjepidevalt hukka mõista ning see on meie kõigi jaoks julgeolekuoht. 28. juunil 2018 kutsus Euroopa Ülemkogu üles võtma võimalikult kiiresti vastu uue ELi piiravate meetmete korra keemiarelvade kasutamise ja leviku tõkestamiseks.

| (6) | Käesolev otsus aitab liidul võidelda keemiarelvade leviku ja kasutamise vastu. Käesolevas otsuses osutatud keemiarelvade määratlus ja kohaldamisala peaks olema sama mis keemiarelvade keelustamise konventsioonis. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus aitab liidul võidelda keemiarelvade leviku ja kasutamise vastu. Käesolevas otsuses osutatud keemiarelvade määratlus ja kohaldamisala peaks olema sama mis keemiarelvade keelustamise konventsioonis.

| (7) | Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid, |
| --- | --- |

(7)

Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

„Keemiarelvad“ – keemiarelvade keelustamise konventsiooni artiklis II määratletud keemiarelvad.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et takistada oma territooriumile sisenemast või seda läbimast

| a) | füüsilistel isikutel, kes vastutavad järgmiste tegevuste eest või annavad nendeks rahalist, tehnilist või materiaalset toetust või on nendega muul viisil seotud:






  i) | keemiarelvade tootmine, omandamine, valdamine, väljatöötamine, transportimine, varumine või edasitoimetamine; |
| --- | --- | --- |

a)

füüsilistel isikutel, kes vastutavad järgmiste tegevuste eest või annavad nendeks rahalist, tehnilist või materiaalset toetust või on nendega muul viisil seotud:

i)

keemiarelvade tootmine, omandamine, valdamine, väljatöötamine, transportimine, varumine või edasitoimetamine;

| ii) | keemiarelvade kasutamine; |
| --- | --- |

ii)

keemiarelvade kasutamine;

| iii) | keemiarelvade kasutamiseks ettevalmistumine; |
| --- | --- |

iii)

keemiarelvade kasutamiseks ettevalmistumine;

| b) | füüsilistel isikutel, kes abistavad, innustavad või kallutavad füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust osalema mis tahes käesoleva lõike punktis a osutatud tegevuses, ning põhjustavad või suurendavad seeläbi sellise tegevuse toimepanemise ohtu ja |
| --- | --- |

b)

füüsilistel isikutel, kes abistavad, innustavad või kallutavad füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust osalema mis tahes käesoleva lõike punktis a osutatud tegevuses, ning põhjustavad või suurendavad seeläbi sellise tegevuse toimepanemise ohtu ja

| c) | füüsilistel isikutel, kes on seotud punktides a ja b nimetatud füüsiliste isikutega, |
| --- | --- |

c)

füüsilistel isikutel, kes on seotud punktides a ja b nimetatud füüsiliste isikutega,

ning kes on loetletud lisas.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanikel sisenemast oma territooriumile.

3.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, eelkõige:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina;

| b) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi korraldajariigina; |
| --- | --- |

b)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi korraldajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

| d) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

d)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

4.   Lõiget 3 loetakse kohalduvaks ka juhul, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) asukohariik.

5.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõike 3 või 4 kohaselt tehtud eranditest.

6.   Liikmesriigid võivad teha erandeid lõike 1 alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajadustega või osalemisega valitsustevahelistel kohtumistel, liidu toel toimuvatel või liidu korraldatud kohtumistel või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi korraldatud kohtumistel, kus peetakse poliitilist dialoogi, mis otseselt edendab piiravate meetmete poliitilisi eesmärke, sealhulgas keemiarelvade vastastes õigusnormides sätestatud keeldude rakendamist ning keemiarelvade alast desarmeerimist. Liikmesriik võib samuti teha erandeid lõike 1 alusel kehtestatud meetmetest, kui territooriumile sisenemine või selle läbimine on vajalik kohtumenetluse läbiviimiseks.

7.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 6 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse jõustunuks, välja arvatud juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates kavandatavat erandit käsitleva teatise saamisest. Kui üks või mitu nõukogu liiget peaks esitama vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatava erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

8.   Kui liikmesriik lubab lõike 3, 4, 6 või 7 alusel lisas loetletud isikutel siseneda oma territooriumile või neil seda läbida, kehtib luba rangelt ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ning üksnes isikute suhtes, keda see otseselt puudutab.

Artikkel 3

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad sellistele

| a) | füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või on nende omandis, valduses või kontrolli all, kes vastutavad järgmiste tegevuste eest, annavad nendeks rahalist, tehnilist või materiaalset toetust või on muul viisil nendega seotud:






  i) | keemiarelvade tootmine, omandamine, valdamine, väljatöötamine, transportimine, varumine või edasitoimetamine; |
| --- | --- | --- |

a)

füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või on nende omandis, valduses või kontrolli all, kes vastutavad järgmiste tegevuste eest, annavad nendeks rahalist, tehnilist või materiaalset toetust või on muul viisil nendega seotud:

i)

keemiarelvade tootmine, omandamine, valdamine, väljatöötamine, transportimine, varumine või edasitoimetamine;

| ii) | keemiarelvade kasutamine; |
| --- | --- |

ii)

keemiarelvade kasutamine;

| iii) | keemiarelvade kasutamiseks ettevalmistumine, |
| --- | --- |

iii)

keemiarelvade kasutamiseks ettevalmistumine,

| b) | füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kes mis tahes viisil abistavad, innustavad või kallutavad füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust osalema käesoleva lõike punktis a osutatud tegevuses, ning põhjustavad või suurendavad seeläbi sellise tegevuse toimepanemise ohtu, ning |
| --- | --- |

b)

füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kes mis tahes viisil abistavad, innustavad või kallutavad füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust osalema käesoleva lõike punktis a osutatud tegevuses, ning põhjustavad või suurendavad seeläbi sellise tegevuse toimepanemise ohtu, ning

| c) | füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kes on seotud käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutustega, |
| --- | --- |

c)

füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kes on seotud käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutustega,

ning kes on loetletud lisas.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otse ega kaudselt lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende kasuks.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriigi pädev asutus tingimustel, mida ta asjakohasteks peab, lubada vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on

| a) | vajalikud lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste ja selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toidu, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste ja selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toidu, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist, või |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist, või

| e) | makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks. |
| --- | --- |

e)

makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.

Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

4.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriigi pädev asutus anda loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti lisas esitatud loetellu, või nende kohta on liidus tehtud kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti lisas esitatud loetellu, või nende kohta on liidus tehtud kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse üksnes sellise otsusega tagatud või sellise otsusega kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse üksnes sellise otsusega tagatud või sellise otsusega kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | otsus ei ole tehtud lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning |
| --- | --- |

c)

otsus ei ole tehtud lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning

| d) | otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga. |
| --- | --- |

d)

otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

5.   Lõige 1 ei takista lisas esitatud loetellu kantud füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust tegemast makset, mis tuleneb lepingust, mis on sõlmitud enne asjaomase füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse lisas esitatud loetellu kandmise kuupäeva, tingimusel et asjaomane liikmesriik on teinud kindlaks, et makse otseseks või kaudseks saajaks ei ole lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus.

6.   Lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontodega seotud tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud; |
| --- | --- |

a)

nende kontodega seotud tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud;

| b) | maksed, mis tulenevad lepingust, kokkuleppest või kohustusest, mis sõlmiti või tekkis enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid, või |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingust, kokkuleppest või kohustusest, mis sõlmiti või tekkis enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid, või

| c) | maksed liidus tehtud või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratava kohtu, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel, |
| --- | --- |

c)

maksed liidus tehtud või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratava kohtu, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel,

tingimusel et selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõikes 1 sätestatud meetmeid.

Artikkel 4

1.   Nõukogu koostab liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul ühehäälselt lisas esitatud loetelu ja teeb sellesse muudatusi.

2.   Nõukogu edastab lõikes 1 osutatud otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused, asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu ning annab asjaomasele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada märkusi.

3.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu lõikes 1 osutatud otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

Artikkel 5

1.   Lisa sisaldab artiklites 2 ja 3 osutatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjuseid.

2.   Lisa sisaldab ka asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet selle olemasolul. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi (kui see on teada) ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste või asutuste puhul võib selline teave sisaldada nimesid, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta.

Artikkel 6

Lepingu või tehingu puhul, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva otsusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, tagatise või hüvitise, eelkõige finantstagatise või -hüvitise pikendamine või väljamaksmine, kui selle esitajaks on

| a) | lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus; |
| --- | --- |

a)

lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus;

| b) | füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

Artikkel 7

Käesolevas otsuses sätestatud meetmete võimalikult suure mõju tagamiseks julgustab liit kolmandaid riike võtma käesolevas otsuses sisalduvate meetmetega sarnaseid piiravaid meetmeid.

Artikkel 8

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 16. oktoobrini 2019. Käesoleva otsus vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Asjakohasel juhul pikendatakse selle kehtivust või muudetakse seda, kui nõukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 15. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

LISA

ARTIKLITES 2 JA 3 OSUTATUD FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE LOETELU

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/31

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2018/1545,

15. oktoober 2018,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1869, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 16. oktoobril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1869, (1) millega luuakse Euroopa Liidu nõuandemissioon Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 16. oktoobril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1869, (1) millega luuakse Euroopa Liidu nõuandemissioon Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq).

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas pärast missiooni EUAM Iraq strateegilist läbivaatamist muuta missiooni EUAM Iraq volitusi ja pikendada neid kaheksateistkümne kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas pärast missiooni EUAM Iraq strateegilist läbivaatamist muuta missiooni EUAM Iraq volitusi ja pikendada neid kaheksateistkümne kuu võrra.

| (3) | Otsust (ÜVJP) 2017/1869 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Otsust (ÜVJP) 2017/1869 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (4) | Missiooni EUAM Iraq viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

Missiooni EUAM Iraq viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2017/1869 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Eesmärgid
  Missiooni EUAM Iraq strateegilised eesmärgid on järgmised:






  1) | anda Iraagi ametivõimudele strateegilisel tasandil nõu ja pakkuda eksperditeadmisi, et teha kindlaks ja määratleda nõuded, mis on vajalikud, et sidusalt rakendada Iraagi riikliku julgeolekuprogrammi julgeolekusektori reformi tsiviilaspekte ning seonduvaid kavasid; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Eesmärgid

Missiooni EUAM Iraq strateegilised eesmärgid on järgmised:

1)

anda Iraagi ametivõimudele strateegilisel tasandil nõu ja pakkuda eksperditeadmisi, et teha kindlaks ja määratleda nõuded, mis on vajalikud, et sidusalt rakendada Iraagi riikliku julgeolekuprogrammi julgeolekusektori reformi tsiviilaspekte ning seonduvaid kavasid;

| 2) | analüüsida, hinnata ja leida riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul/provintsi tasandil võimalusi, kuidas liit saaks veelgi osaleda julgeolekusektori reformi tsiviilaspektidega seotud vajaduste toetamises, ning anda teavet liidu ja liikmesriikide planeerimis- ja rakendustegevusele ning seda lihtsustada; |
| --- | --- |

2)

analüüsida, hinnata ja leida riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul/provintsi tasandil võimalusi, kuidas liit saaks veelgi osaleda julgeolekusektori reformi tsiviilaspektidega seotud vajaduste toetamises, ning anda teavet liidu ja liikmesriikide planeerimis- ja rakendustegevusele ning seda lihtsustada;

| 3) | aidata liidu delegatsioonil koordineerida liidu ja liikmesriikide toetust julgeolekusektori reformi alal, tagades liidu tegevuse sidususe. |
| --- | --- |

3)

aidata liidu delegatsioonil koordineerida liidu ja liikmesriikide toetust julgeolekusektori reformi alal, tagades liidu tegevuse sidususe.

Artikkel 3

Ülesanded

1.   Et saavutada artikli 2 punktis 1 sätestatud eesmärgid, teeb missioon EUAM Iraq järgmist:

| a) | tugevdab strateegilisi nõuandeid, et töötada välja riiklikud strateegiad terrorismi ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks (sealhulgas vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks) ning organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, sealhulgas kujundades poliitikameetmed ja tegevuskavad, et neid strateegiaid kaasavat lähenemist tagades sõnastada ja rakendada; |
| --- | --- |

a)

tugevdab strateegilisi nõuandeid, et töötada välja riiklikud strateegiad terrorismi ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks (sealhulgas vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks) ning organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, sealhulgas kujundades poliitikameetmed ja tegevuskavad, et neid strateegiaid kaasavat lähenemist tagades sõnastada ja rakendada;

| b) | aitab siseministeeriumi planeerimise direktoraadil planeerida ja jälgida osakonna institutsionaalsete reformide rakendamist osana riikliku julgeolekustrateegia rakendamisest; |
| --- | --- |

b)

aitab siseministeeriumi planeerimise direktoraadil planeerida ja jälgida osakonna institutsionaalsete reformide rakendamist osana riikliku julgeolekustrateegia rakendamisest;

| c) | toetab riiklike strateegiate ühtlustatud rakendamist ning aitab kaasa julgeolekusektori reformi struktuuri haldamisele ja läbiviimisele julgeolekusektori reformiprogrammi süsteemide ja üldise raamistiku raames; |
| --- | --- |

c)

toetab riiklike strateegiate ühtlustatud rakendamist ning aitab kaasa julgeolekusektori reformi struktuuri haldamisele ja läbiviimisele julgeolekusektori reformiprogrammi süsteemide ja üldise raamistiku raames;

| d) | kujundab ja toetab organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ulatusliku strateegia strateegilisel tasandil rakendamist, pöörates erilist tähelepanu piirihaldusele ja finantskuritegudele, eelkõige korruptsioonile, rahapesule ja ebaseaduslikule kultuuripärandiga kauplemisele; |
| --- | --- |

d)

kujundab ja toetab organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ulatusliku strateegia strateegilisel tasandil rakendamist, pöörates erilist tähelepanu piirihaldusele ja finantskuritegudele, eelkõige korruptsioonile, rahapesule ja ebaseaduslikule kultuuripärandiga kauplemisele;

| e) | annab nõu, et hõlbustada inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete lisamist kõikidesse riiklikesse strateegiatesse ja poliitikameetmetesse, keskendudes siseministeeriumi rakenduskavadele ning tegutsedes peainspektori büroo ja siseministeeriumi inimressursside peadirektoraadi ja koolitusdirektoraadi kaudu; |
| --- | --- |

e)

annab nõu, et hõlbustada inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete lisamist kõikidesse riiklikesse strateegiatesse ja poliitikameetmetesse, keskendudes siseministeeriumi rakenduskavadele ning tegutsedes peainspektori büroo ja siseministeeriumi inimressursside peadirektoraadi ja koolitusdirektoraadi kaudu;

| f) | toetab siseministeeriumis järelevalve põhimõtete ning finants- ja haldusalase korruptsiooni vastu võitlemise põhimõtete vastuvõtmist; |
| --- | --- |

f)

toetab siseministeeriumis järelevalve põhimõtete ning finants- ja haldusalase korruptsiooni vastu võitlemise põhimõtete vastuvõtmist;

| g) | toetab siseministeeriumi institutsionaalse reformi protsessi, edendades tõhustatud institutsioonilist koordineerimist, andes kontseptuaalseid vahendeid, et parandada strateegilisel tasandil nende kavandamise, rakendamise ja hindamise suutlikkust, ning andes nõu seoses reformi inimressursside mõõtme juhtimisega; |
| --- | --- |

g)

toetab siseministeeriumi institutsionaalse reformi protsessi, edendades tõhustatud institutsioonilist koordineerimist, andes kontseptuaalseid vahendeid, et parandada strateegilisel tasandil nende kavandamise, rakendamise ja hindamise suutlikkust, ning andes nõu seoses reformi inimressursside mõõtme juhtimisega;

| h) | annab nõu seoses tegevusega väljaspool Bagdadi, toetades sel eesmärgil ametiasutusi, et hinnata kohaliku ja piirkondliku tasandi institutsioonide vajadusi, ning tehes kindlaks võimalused nende integreerimiseks reformiprotsessi ja sellega seotud probleemid; |
| --- | --- |

h)

annab nõu seoses tegevusega väljaspool Bagdadi, toetades sel eesmärgil ametiasutusi, et hinnata kohaliku ja piirkondliku tasandi institutsioonide vajadusi, ning tehes kindlaks võimalused nende integreerimiseks reformiprotsessi ja sellega seotud probleemid;

| i) | loob ja säilitab tulemuslikud kontaktid peamiste tsiviiljulgeolekusektori reformi rahvusvaheliste osalejatega, eelkõige ÜRO, NATO, ülemaailmse koalitsiooni ja Ameerika Ühendriikidega. |
| --- | --- |

i)

loob ja säilitab tulemuslikud kontaktid peamiste tsiviiljulgeolekusektori reformi rahvusvaheliste osalejatega, eelkõige ÜRO, NATO, ülemaailmse koalitsiooni ja Ameerika Ühendriikidega.

2.   Et saavutada artikli 2 punktis 2 sätestatud eesmärgid, teeb missioon EUAM Iraq järgmist:

| a) | säilitab ja ajakohastab julgeolekusektori reformi toetuseks käimasolevate ja kavandatud tegevuste kaardistamist ning teeb kindlaks õppetunnid ja üleriigilised puudujäägid; |
| --- | --- |

a)

säilitab ja ajakohastab julgeolekusektori reformi toetuseks käimasolevate ja kavandatud tegevuste kaardistamist ning teeb kindlaks õppetunnid ja üleriigilised puudujäägid;

| b) | teeb kindlaks julgeolekusektori reformi toetamise valdkonnas keskpikas kuni pikas perspektiivis liiduga tehtava võimaliku koostöö vajadused ja võimalused, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et anda teavet täiendavale liidupoolsele võimaliku tulevase koostöö (sealhulgas NATOga) planeerimisele ja seda toetada, austades täiel määral kaasamise, vastastikkuse ja liidu otsuste tegemise sõltumatuse põhimõtteid. Iraagis tuleb planeerimist koordineerida NATOga, et tugevdada sidusust nende tegevuste vahel vastastikku tugevdaval viisil, eesmärgiga luua koostoime ja saada tuge sellistes valdkondades nagu logistika, tagades seejuures täieliku läbipaistvuse ja liikmesriikide isevastutuse; |
| --- | --- |

b)

teeb kindlaks julgeolekusektori reformi toetamise valdkonnas keskpikas kuni pikas perspektiivis liiduga tehtava võimaliku koostöö vajadused ja võimalused, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et anda teavet täiendavale liidupoolsele võimaliku tulevase koostöö (sealhulgas NATOga) planeerimisele ja seda toetada, austades täiel määral kaasamise, vastastikkuse ja liidu otsuste tegemise sõltumatuse põhimõtteid. Iraagis tuleb planeerimist koordineerida NATOga, et tugevdada sidusust nende tegevuste vahel vastastikku tugevdaval viisil, eesmärgiga luua koostoime ja saada tuge sellistes valdkondades nagu logistika, tagades seejuures täieliku läbipaistvuse ja liikmesriikide isevastutuse;

| c) | teeb rahvusvaheliste abiandjatega kooskõlastades kindlaks kiire mõjuga projektid, mille võib ellu viia kas liidu vahendite või liikmesriikide kahepoolse tegevuse abil, nagu piirihaldus Bagdadi lennujaamas. |
| --- | --- |

c)

teeb rahvusvaheliste abiandjatega kooskõlastades kindlaks kiire mõjuga projektid, mille võib ellu viia kas liidu vahendite või liikmesriikide kahepoolse tegevuse abil, nagu piirihaldus Bagdadi lennujaamas.

3.   Et saavutada artikli 2 punktis 3 sätestatud eesmärgid, teeb missioon EUAM Iraq järgmist:

| a) | toetab riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmade koostööd ja koordineerimist, keskendudes julgeolekusektori reformi strateegias ettenähtud kolmele tasandile; |
| --- | --- |

a)

toetab riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmade koostööd ja koordineerimist, keskendudes julgeolekusektori reformi strateegias ettenähtud kolmele tasandile;

| b) | säilitab koordineerimisalase juhtrolli julgeolekualaste õigusaktide riiklikus süsteemis ning kaitse- ja sisejulgeoleku strateegia süsteemis; |
| --- | --- |

b)

säilitab koordineerimisalase juhtrolli julgeolekualaste õigusaktide riiklikus süsteemis ning kaitse- ja sisejulgeoleku strateegia süsteemis;

| c) | säilitab koostöö julgeolekusektori reformi toetusprogrammiga osana privilegeeritud partneri staatusest; |
| --- | --- |

c)

säilitab koostöö julgeolekusektori reformi toetusprogrammiga osana privilegeeritud partneri staatusest;

| d) | jätkab tihedat koordineerimist liidu delegatsiooniga tsiviiljulgeolekusektori reformi valdkonnas, sealhulgas terrorismivastase võitluse ja luure küsimustes, ning Bagdadis esindatud liikmesriikidega, korraldades korrapäraseid kohtumisi nii missiooni juhi kui ka ekspertide tasandil; |
| --- | --- |

d)

jätkab tihedat koordineerimist liidu delegatsiooniga tsiviiljulgeolekusektori reformi valdkonnas, sealhulgas terrorismivastase võitluse ja luure küsimustes, ning Bagdadis esindatud liikmesriikidega, korraldades korrapäraseid kohtumisi nii missiooni juhi kui ka ekspertide tasandil;

| e) | toetab liidu delegatsiooniga tihedalt koordineerides nende põhimõtete lisamist, mis on esitatud ELi strateegilises raamistikus Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks. |
| --- | --- |

e)

toetab liidu delegatsiooniga tihedalt koordineerides nende põhimõtete lisamist, mis on esitatud ELi strateegilises raamistikus Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks.

4.   Artikli 2 punktis 3 sätestatud eesmärkide täitmisel toetab missioon EUAM Iraq koordineerimist ÜROga, eelkõige ÜRO Arenguprogrammiga, ja teiste kohapeal esindatud rahvusvaheliste osalejatega, sealhulgas NATO, ülemaailmse koalitsiooni ja Ameerika Ühendriikidega, et edendada koostoimet ja sidusust, austades täielikult liidu institutsioonilist raamistikku.“

| 2) | Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Missiooniga EUAM Iraq seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 16. oktoobrist 2017 kuni 17. oktoobrini 2018 on 17 300 000 eurot.
  Missiooni EUAM Iraq tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 18. oktoobrist 2018 kuni 17. aprillini 2020 on 64 800 000 eurot.
  Järgnevateks ajavahemikeks määratavad lähtesummad otsustab nõukogu.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Missiooniga EUAM Iraq seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 16. oktoobrist 2017 kuni 17. oktoobrini 2018 on 17 300 000 eurot.

Missiooni EUAM Iraq tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 18. oktoobrist 2018 kuni 17. aprillini 2020 on 64 800 000 eurot.

Järgnevateks ajavahemikeks määratavad lähtesummad otsustab nõukogu.“

| 3) | Artikli 17 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda kohaldatakse kuni 17. aprillini 2020.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 17 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse kuni 17. aprillini 2020.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 15. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1869, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq) (ELT L 266, 17.10.2017, lk 12).

1

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/34

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2018/1546,

15. oktoober 2018,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1425 Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Moptis ja Segous

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. augustil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1425 (1) Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Moptis ja Segous („ELi stabiliseerimismeede“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. augustil 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1425 (1) Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Moptis ja Segous („ELi stabiliseerimismeede“).

| (2) | Võttes arvesse ELi stabiliseerimismeetmega saavutatud edusamme, selle meetme järjepidevuse tagamise olulisust järelmeetmete võtmisega ning vajadust kasutada ära meetme tulemusi ja meetme elluviimisest saadud teadmisi liidu tulevastes Malis läbiviidavates programmides, tuleks ELi stabiliseerimismeedet pikendada kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse ELi stabiliseerimismeetmega saavutatud edusamme, selle meetme järjepidevuse tagamise olulisust järelmeetmete võtmisega ning vajadust kasutada ära meetme tulemusi ja meetme elluviimisest saadud teadmisi liidu tulevastes Malis läbiviidavates programmides, tuleks ELi stabiliseerimismeedet pikendada kolme kuu võrra.

| (3) | Otsust (ÜVJP) 2017/1425 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust (ÜVJP) 2017/1425 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2017/1425 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liit käivitab stabiliseerimismeetme Moptis ja Segous. Selle 15 kuu pikkuse tegevusetapiga meetme viib liidu Mali delegatsiooni juhtimisel läbi ELi stabiliseerimisrühm.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit käivitab stabiliseerimismeetme Moptis ja Segous. Selle 15 kuu pikkuse tegevusetapiga meetme viib liidu Mali delegatsiooni juhtimisel läbi ELi stabiliseerimisrühm.“

| 2) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 15
  Jõustumine ja kestus
  Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus kehtib kuni 31. jaanuarini 2019.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Jõustumine ja kestus

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus kehtib kuni 31. jaanuarini 2019.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 15. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1425 Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Moptis ja Segous (ELT L 204, 5.8.2017, lk 90).

1

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1547,

15. oktoober 2018,

milles sätestatakse tehnilised kirjeldused seoses kesksete juurdepääsupunktide ühendamisega riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ning tehnilise lahendusega, millega hõlbustada liikmesriikidel andmete kogumist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise statistika koostamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011, (1) eriti selle artikli 36 punkti l,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2017/2226 on loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis registreerib elektrooniliselt liikmesriikide territooriumil lühiajaliseks viibimiseks loa saanud kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist väljumise aja ja koha ning arvutab nende lubatud viibimisaja. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2017/2226 on loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis registreerib elektrooniliselt liikmesriikide territooriumil lühiajaliseks viibimiseks loa saanud kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist väljumise aja ja koha ning arvutab nende lubatud viibimisaja.

| (2) | Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga soovitakse parandada välispiiride haldamist, hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ja hõlbustada rändevoogude juhtimist. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks eelkõige aitama tuvastada isikuid, kelle puhul liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise kestusega seotud tingimused ei olnud täidetud või ei ole enam täidetud. Ühtlasi peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem aitama kaasa terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamisele, avastamisele ja uurimisele. |
| --- | --- |

(2)

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga soovitakse parandada välispiiride haldamist, hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ja hõlbustada rändevoogude juhtimist. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks eelkõige aitama tuvastada isikuid, kelle puhul liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise kestusega seotud tingimused ei olnud täidetud või ei ole enam täidetud. Ühtlasi peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem aitama kaasa terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamisele, avastamisele ja uurimisele.

| (3) | Määrusega (EL) 2017/2226 on ette nähtud terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu tingimused. Nii liikmesriigid kui ka Europol peaksid kasutama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu taotlemiseks nn keskseid juurdepääsupunkte, st asutust või üksust, kellele on siseriikliku õigusega antud avaliku võimu ülesanded ja kes peaks suutma tõhusalt kontrollida, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu taotlemise tingimused on igal juhul täidetud. Kesksed juurdepääsupunktid peaksid ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks esitatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu taotlused läbi vaatama ning edastama andmed neid taotlenud tegevusüksusele. Selliste andmetöötlustoimingute võimaldamiseks peaks iga liikmesriik ühendama oma kesksed juurdepääsupunktid ühtse riikliku liidesega. Europol peaks samuti oma keskse juurdepääsupunkti kaudu ühenduma riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ning selle ühenduse eest vastutama. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) 2017/2226 on ette nähtud terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu tingimused. Nii liikmesriigid kui ka Europol peaksid kasutama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu taotlemiseks nn keskseid juurdepääsupunkte, st asutust või üksust, kellele on siseriikliku õigusega antud avaliku võimu ülesanded ja kes peaks suutma tõhusalt kontrollida, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu taotlemise tingimused on igal juhul täidetud. Kesksed juurdepääsupunktid peaksid ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks esitatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu taotlused läbi vaatama ning edastama andmed neid taotlenud tegevusüksusele. Selliste andmetöötlustoimingute võimaldamiseks peaks iga liikmesriik ühendama oma kesksed juurdepääsupunktid ühtse riikliku liidesega. Europol peaks samuti oma keskse juurdepääsupunkti kaudu ühenduma riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ning selle ühenduse eest vastutama.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (2) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet peaks kooskõlas määrusega (EL) 2017/2226 vastutama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise eest. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (2) loodud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet peaks kooskõlas määrusega (EL) 2017/2226 vastutama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise eest.

| (5) | Määruses (EL) 2017/2226 on nõutud, et komisjon võtaks enne riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamist vastu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamiseks ja tehniliseks rakendamiseks vajalikud meetmed. Selles suhtes on määruse (EL) 2017/2226 artikli 36 punktis l konkreetselt osutatud meetmete vastuvõtmisele, et kehtestada tehnilised kirjeldused seoses kesksete juurdepääsupunktide riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ühendamisega ning tehnilise lahendusega, millega hõlbustada liikmesriikidel andmete kogumist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise statistika koostamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EL) 2017/2226 on nõutud, et komisjon võtaks enne riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamist vastu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamiseks ja tehniliseks rakendamiseks vajalikud meetmed. Selles suhtes on määruse (EL) 2017/2226 artikli 36 punktis l konkreetselt osutatud meetmete vastuvõtmisele, et kehtestada tehnilised kirjeldused seoses kesksete juurdepääsupunktide riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ühendamisega ning tehnilise lahendusega, millega hõlbustada liikmesriikidel andmete kogumist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise statistika koostamiseks.

| (6) | Nende meetmete põhjal peaks Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet saama määrata kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi füüsilise ülesehituse, sealhulgas selle sidetaristu, samuti süsteemi tehnilise kirjelduse ja selle edasiarendamise. |
| --- | --- |

(6)

Nende meetmete põhjal peaks Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet saama määrata kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi füüsilise ülesehituse, sealhulgas selle sidetaristu, samuti süsteemi tehnilise kirjelduse ja selle edasiarendamise.

| (7) | Seda silmas pidades tuleb vastu võtta meetmed, et sätestada tehniline kirjeldus, milles määratletakse tehniline lahendus, mida kasutada, et ühendada liikmesriikide kesksed juurdepääsupunktid ühtse riikliku liidesega ja Europoli keskne juurdepääsupunkt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga. Samuti tuleks vastu võtta tehniline kirjeldus, milles määratletakse tehniline lahendus, millega hõlbustada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise kohta liikmesriikidelt nõutava statistika koostamiseks vajalike andmete kogumist. |
| --- | --- |

(7)

Seda silmas pidades tuleb vastu võtta meetmed, et sätestada tehniline kirjeldus, milles määratletakse tehniline lahendus, mida kasutada, et ühendada liikmesriikide kesksed juurdepääsupunktid ühtse riikliku liidesega ja Europoli keskne juurdepääsupunkt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga. Samuti tuleks vastu võtta tehniline kirjeldus, milles määratletakse tehniline lahendus, millega hõlbustada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise kohta liikmesriikidelt nõutava statistika koostamiseks vajalike andmete kogumist.

| (8) | Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamiseks valitud tehnilise lahenduse puhul tuleb arvestada, et olemasolevad ja tulevikus loodavad liidu piirihalduse süsteemid on vaja paremini integreerida ning et need süsteemid peavad olema koostalitlusvõimelised. Kõnealused tehnilised lahendused peaksid olema mastabeeritavad ning edasiarendatavad, et tulevikus vajaduse korral integreerida lisafunktsioone, võimaldades hallata suuremal arvul toiminguid ja säilitada suuremaid andmemahte. |
| --- | --- |

(8)

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamiseks valitud tehnilise lahenduse puhul tuleb arvestada, et olemasolevad ja tulevikus loodavad liidu piirihalduse süsteemid on vaja paremini integreerida ning et need süsteemid peavad olema koostalitlusvõimelised. Kõnealused tehnilised lahendused peaksid olema mastabeeritavad ning edasiarendatavad, et tulevikus vajaduse korral integreerida lisafunktsioone, võimaldades hallata suuremal arvul toiminguid ja säilitada suuremaid andmemahte.

| (9) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2017/2226 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2017/2226 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt 30. mail 2018, et ta on otsustanud rakendada määrust (EL) 2017/2226 oma siseriiklikus õiguses. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2017/2226 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2017/2226 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt 30. mail 2018, et ta on otsustanud rakendada määrust (EL) 2017/2226 oma siseriiklikus õiguses. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.

| (10) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (3). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (3). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (11) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (12) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(12)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (13) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(13)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (14) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(14)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (15) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamiseks vaja anda passiivne juurdepääs VISile ning tagada, et kõik SISi käsitlevad Schengeni acquis' sätted oleksid jõustatud kooskõlas asjaomaste nõukogu otsustega. Neid tingimusi saab täita alles siis, kui kontrollimine kohaldatava Schengeni hindamiskorra kohaselt on edukalt lõpule viidud. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendama ainult need liikmesriigid, mis vastavad neile tingimustele riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise ajal. Liikmesriigid, mis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi selle esmasest töölerakendamisest alates ei rakenda, tuleks ühendada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga määruses (EL) 2017/2226 sätestatud korra kohaselt niipea, kui nad vastavad kõikidele nimetatud tingimustele. |
| --- | --- |

(15)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamiseks vaja anda passiivne juurdepääs VISile ning tagada, et kõik SISi käsitlevad Schengeni acquis' sätted oleksid jõustatud kooskõlas asjaomaste nõukogu otsustega. Neid tingimusi saab täita alles siis, kui kontrollimine kohaldatava Schengeni hindamiskorra kohaselt on edukalt lõpule viidud. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendama ainult need liikmesriigid, mis vastavad neile tingimustele riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise ajal. Liikmesriigid, mis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi selle esmasest töölerakendamisest alates ei rakenda, tuleks ühendada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga määruses (EL) 2017/2226 sätestatud korra kohaselt niipea, kui nad vastavad kõikidele nimetatud tingimustele.

| (16) | Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 23. aprillil 2018. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 23. aprillil 2018.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas e-piiride komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas e-piiride komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Iga liikmesriigi kesksete juurdepääsupunktide ühendamine

Määruse (EL) 2017/2226 artiklite 31 ja 32 tähenduses saavad määruse (EL) 2017/2226 artikli 29 lõikes 3 osutatud kesksed juurdepääsupunktid juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, et läbi vaadata määratud asutuste tegevusüksuste taotlused.

Kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikli 38 lõike 1 punktidega a ja c ühendab iga liikmesriik oma kesksed juurdepääsupunktid vastava ühtse riikliku liidesega kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikli 37 lõikes 1 osutatud tehnilise kirjeldusega.

Artikkel 2

Europoli keskse juurdepääsupunkti ühendamine

Määruse (EL) 2017/2226 artikli 33 tähenduses saab määruse (EL) 2017/2226 artikli 30 lõikes 2 osutatud Europoli keskne juurdepääsupunkt juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, et läbi vaadata määruse (EL) 2017/2226 artikli 30 lõikes 1 osutatud Europoli määratud asutuse taotlused.

Kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikli 38 lõikega 7 ühendab Europol oma keskse juurdepääsupunkti selleks ettenähtud ühtse liidesega kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikli 37 lõikes 1 osutatud tehniliste kirjeldustega.

Artikkel 3

Määruse (EL) 2017/2226 artikli 72 lõikes 8 osutatud statistika koostamiseks andmete kogumine

Selleks et liikmesriikidel ja Europolil oleks hõlpsam koguda määruse (EL) 2017/2226 artikli 72 lõikes 8 osutatud statistika koostamiseks vajalikke andmeid, teeb eu-LISA kõnealuse määruse artikli 29 lõikes 3 ja artikli 30 lõikes 2 osutatud kesksetele juurdepääsupunktidele kättesaadavaks tehnilise lahenduse. Selle lahenduse kasutamine ei ole kohustuslik. Juhul kui seda kasutatakse, vastutavad liikmesriik ja Europol lahenduse liikmesriigis kasutuselevõtmise ning tehnilise ja operatiivse haldamise eest. Selle lahendusega saab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu taotluste kohta koguda järgmisi statistilisi andmeid:

| a) | määruse (EL) 2017/2226 artikli 29 lõikes 5 osutatud taotluse esitanud määratud asutus, keskne juurdepääsupunkt ja tegevusüksus; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2017/2226 artikli 29 lõikes 5 osutatud taotluse esitanud määratud asutus, keskne juurdepääsupunkt ja tegevusüksus;

| b) | märge selle kohta, kas saadi päringutabamus; |
| --- | --- |

b)

märge selle kohta, kas saadi päringutabamus;

| c) | märge selle kohta, kas päring tehti isiku tuvastamiseks või riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete saamiseks; |
| --- | --- |

c)

märge selle kohta, kas päring tehti isiku tuvastamiseks või riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete saamiseks;

| d) | märge selle kohta, kas päring tehti määruse (EL) 2017/2226 artikli 31 lõikes 2 või määruse (EL) 2017/2226 artikli 32 lõikes 2 osutatud kiireloomulises menetluses, ning märge selle kohta, kas keskne juurdepääsupunkt ei pidanud järelkontrolli käigus kiireloomulise menetluse kohaldamist õigustatuks; |
| --- | --- |

d)

märge selle kohta, kas päring tehti määruse (EL) 2017/2226 artikli 31 lõikes 2 või määruse (EL) 2017/2226 artikli 32 lõikes 2 osutatud kiireloomulises menetluses, ning märge selle kohta, kas keskne juurdepääsupunkt ei pidanud järelkontrolli käigus kiireloomulise menetluse kohaldamist õigustatuks;

| e) | päringu tegemiseni viinud terroriakti või raske kuriteo liik määruse (EL) 2017/2226 artikli 3 lõike 1 punktides 24 ja 25 esitatud määratluse kohaselt; |
| --- | --- |

e)

päringu tegemiseni viinud terroriakti või raske kuriteo liik määruse (EL) 2017/2226 artikli 3 lõike 1 punktides 24 ja 25 esitatud määratluse kohaselt;

| f) | esitatud põhjendused, millega argumenteeriti kahtlust, et asjaomane isik kuulus määruse (EL) 2017/2226 kohaldamisalasse, valides sobiva väärtuse kooditabelist, kus saab vajaduse korral valida väärtusena „Muu“ ja seejärel sisestada põhjuse vabatekstina; |
| --- | --- |

f)

esitatud põhjendused, millega argumenteeriti kahtlust, et asjaomane isik kuulus määruse (EL) 2017/2226 kohaldamisalasse, valides sobiva väärtuse kooditabelist, kus saab vajaduse korral valida väärtusena „Muu“ ja seejärel sisestada põhjuse vabatekstina;

| g) | esitatud põhjendused, miks päringuid ei tehta määruse (EL) 2017/2226 artikli 32 lõike 2 punkti b kohaselt teiste liikmesriikide automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemides vastavalt otsusele 2008/615/JSK, valides sobiva väärtuse kooditabelist, kus saab vajaduse korral valida väärtusena „Muu“ ja seejärel sisestada põhjuse vabatekstina. |
| --- | --- |

g)

esitatud põhjendused, miks päringuid ei tehta määruse (EL) 2017/2226 artikli 32 lõike 2 punkti b kohaselt teiste liikmesriikide automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemides vastavalt otsusele 2008/615/JSK, valides sobiva väärtuse kooditabelist, kus saab vajaduse korral valida väärtusena „Muu“ ja seejärel sisestada põhjuse vabatekstina.

Seda teavet tuleb säilitada kohalikult kesksetes juurdepääsupunktides, et toetada määruse (EL) 2017/2226 artikli 72 lõikes 8 osutatud statistika koostamist.

Tehnilisse lahendusse sisestatud andmeid kasutab iga liikmesriik või Europol määruse (EL) 2017/2226 artikli 72 lõikes 8 osutatud statistika koostamiseks.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 15. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 327, 9.12.2017, lk 20.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1548,

15. oktoober 2018,

millega nähakse ette meetmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajatest nimekirja loomiseks ning menetlus nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2226, (1) millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011, eriti selle artikli 36 punkti k,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2017/2226 loodi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis registreerib elektrooniliselt liikmesriikide territooriumil lühiajaliseks viibimiseks loa saanud kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist väljumise aja ja koha ning arvutab nende lubatud viibimisaja. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2017/2226 loodi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis registreerib elektrooniliselt liikmesriikide territooriumil lühiajaliseks viibimiseks loa saanud kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist väljumise aja ja koha ning arvutab nende lubatud viibimisaja.

| (2) | Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärk on parandada välispiiride haldamist, hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ja hõlbustada rändevoogude juhtimist. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks eelkõige aitama tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise kestust käsitlevaid tingimusi. Ühtlasi peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem aitama kaasa terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamisele, avastamisele ja uurimisele. |
| --- | --- |

(2)

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärk on parandada välispiiride haldamist, hoida ära ebaseaduslikku sisserännet ja hõlbustada rändevoogude juhtimist. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem peaks eelkõige aitama tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise kestust käsitlevaid tingimusi. Ühtlasi peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem aitama kaasa terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamisele, avastamisele ja uurimisele.

| (3) | Määrusega (EL) 2017/2226 nähakse ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid, sellesse süsteemi sisestatavad andmeliigid, nende andmete kasutamise eesmärgid, sisestamiskriteeriumid, andmetele juurdepääsu õigust omavad asutused, andmetöötluse ja isikuandmete kaitse täiendavad normid, samuti riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tehniline ülesehitus, selle toimimise, kasutamise ja teiste infosüsteemidega koostalitlusega seotud normid. Ühtlasi määratakse määruses kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi vastutusvaldkonnad. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) 2017/2226 nähakse ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid, sellesse süsteemi sisestatavad andmeliigid, nende andmete kasutamise eesmärgid, sisestamiskriteeriumid, andmetele juurdepääsu õigust omavad asutused, andmetöötluse ja isikuandmete kaitse täiendavad normid, samuti riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tehniline ülesehitus, selle toimimise, kasutamise ja teiste infosüsteemidega koostalitlusega seotud normid. Ühtlasi määratakse määruses kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi vastutusvaldkonnad.

| (4) | Vastavalt määrusele (EL) 2017/2226 peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (2) loodud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet vastutama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise eest. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määrusele (EL) 2017/2226 peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (2) loodud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet vastutama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise eest.

| (5) | Vastavalt määrusele (EL) 2017/2226 peab komisjon enne riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamist võtma meetmeid, mis on vajalikud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljatöötamiseks ja tehniliseks rakendamiseks. Sellega seoses osutatakse määruse (EL) 2017/2226 artikli 36 punktis k konkreetselt meetmete võtmisele riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajatest nimekirja loomiseks ning kõnealuse nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemise menetlusele. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määrusele (EL) 2017/2226 peab komisjon enne riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamist võtma meetmeid, mis on vajalikud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljatöötamiseks ja tehniliseks rakendamiseks. Sellega seoses osutatakse määruse (EL) 2017/2226 artikli 36 punktis k konkreetselt meetmete võtmisele riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajatest nimekirja loomiseks ning kõnealuse nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemise menetlusele.

| (6) | Nende meetmete põhjal peaks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet suutma kindlaks määrata riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi füüsilise ülesehituse, sealhulgas selle sidetaristu ja tehnilise kirjelduse, ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välja arendada. |
| --- | --- |

(6)

Nende meetmete põhjal peaks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet suutma kindlaks määrata riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi füüsilise ülesehituse, sealhulgas selle sidetaristu ja tehnilise kirjelduse, ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välja arendada.

| (7) | Seega tuleb võtta meetmeid, et luua nimekiri riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajatest ning töötada välja kõnealuse nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemise menetlus. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleb võtta meetmeid, et luua nimekiri riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajatest ning töötada välja kõnealuse nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemise menetlus.

| (8) | Juurdepääs viibimisaja ületajate nimekirjale peaks olema ainult pädevatel asutustel, kes vastavalt siseriiklikule õigusele vastutavad liikmesriikide territooriumil selle kontrollimise eest, kas liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimused on täidetud, või kolmandate riikide kodanike elamist liikmesriikide territooriumil käsitlevate tingimuste analüüsimise ja seonduvate otsuste tegemise eest või kolmandate riikide kodanike kolmandasse päritolu- või transiidiriiki tagasisaatmise eest. |
| --- | --- |

(8)

Juurdepääs viibimisaja ületajate nimekirjale peaks olema ainult pädevatel asutustel, kes vastavalt siseriiklikule õigusele vastutavad liikmesriikide territooriumil selle kontrollimise eest, kas liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimused on täidetud, või kolmandate riikide kodanike elamist liikmesriikide territooriumil käsitlevate tingimuste analüüsimise ja seonduvate otsuste tegemise eest või kolmandate riikide kodanike kolmandasse päritolu- või transiidiriiki tagasisaatmise eest.

| (9) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2017/2226 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2017/2226 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani 30. mail 2018 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2017/2226 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2017/2226 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2017/2226 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani 30. mail 2018 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2017/2226 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.

| (10) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (11) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (12) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(12)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (13) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(13)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (14) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(14)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (15) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul nõuab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamine VISile passiivse juurdepääsu andmist ning seda, et kõik SISi käsitlevad Schengeni acquis' sätted oleksid jõustatud kooskõlas asjaomaste nõukogu otsustega. Neid tingimusi saab täita alles siis, kui kontrollimine kohaldatava Schengeni hindamiskorra kohaselt on edukalt lõpule viidud. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendama ainult need liikmesriigid, mis neile tingimustele vastavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise ajal. Liikmesriigid, mis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi selle esmasest töölerakendamisest alates ei rakenda, tuleks ühendada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga määruses (EL) 2017/2226 sätestatud korra kohaselt niipea, kui nad vastavad kõikidele nimetatud tingimustele. |
| --- | --- |

(15)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul nõuab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamine VISile passiivse juurdepääsu andmist ning seda, et kõik SISi käsitlevad Schengeni acquis' sätted oleksid jõustatud kooskõlas asjaomaste nõukogu otsustega. Neid tingimusi saab täita alles siis, kui kontrollimine kohaldatava Schengeni hindamiskorra kohaselt on edukalt lõpule viidud. Seepärast peaksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendama ainult need liikmesriigid, mis neile tingimustele vastavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise ajal. Liikmesriigid, mis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi selle esmasest töölerakendamisest alates ei rakenda, tuleks ühendada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga määruses (EL) 2017/2226 sätestatud korra kohaselt niipea, kui nad vastavad kõikidele nimetatud tingimustele.

| (16) | Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 23. aprillil 2018. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 23. aprillil 2018.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas e-piiride komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas e-piiride komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nimekiri ja selle loomine

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem loob automaatselt nimekirja kõigist määruse (EL) 2017/2226 artikli 12 lõikes 3 osutatud kolmandate riikide kodanikest, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lubatud lühiajalise viibimisaja kestusega seotud tingimusi. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt ja automaatselt, et see kajastaks täpselt kõiki määruse (EL) 2017/2226 artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c, artikli 16 lõike 2 punktides a, b, d ja f, artikli 16 lõike 2 teises lõigus ning artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete muutmisi või kustutamisi.

Iga kolmanda riigi kodaniku kohta, kelle riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on tuvastatud viibimisaja ületajana, sisaldab nimekiri järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimi; eesnimi (-nimed); sünniaeg; kodakondsus või kodakondsused; sugu; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi; eesnimi (-nimed); sünniaeg; kodakondsus või kodakondsused; sugu;

| b) | reisidokumendi või reisidokumentide liik ja number ning selle (need) välja andnud riigi kolmetäheline kood; |
| --- | --- |

b)

reisidokumendi või reisidokumentide liik ja number ning selle (need) välja andnud riigi kolmetäheline kood;

| c) | reisidokumendi või -dokumentide kehtivusaja lõppkuupäev; |
| --- | --- |

c)

reisidokumendi või -dokumentide kehtivusaja lõppkuupäev;

| d) | individuaalne viitenumber, mille riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on kolmanda riigi kodaniku isikliku toimiku koostamisel loonud; |
| --- | --- |

d)

individuaalne viitenumber, mille riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on kolmanda riigi kodaniku isikliku toimiku koostamisel loonud;

| e) | kolmanda riigi kodaniku viimase riiki sisenemise puhul:






  — | sisenemise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- | --- |

e)

kolmanda riigi kodaniku viimase riiki sisenemise puhul:

—

sisenemise kuupäev ja kellaaeg;

| — | piiripunkt ja sisenemiseks loa andnud asutus; |
| --- | --- |

—

piiripunkt ja sisenemiseks loa andnud asutus;

| f) | viisa välja andnud liikmesriigi kolmetäheline kood; |
| --- | --- |

f)

viisa välja andnud liikmesriigi kolmetäheline kood;

| g) | kolmanda riigi kodaniku nimekirja kandmise kuupäev. |
| --- | --- |

g)

kolmanda riigi kodaniku nimekirja kandmise kuupäev.

Kui nimekirja kantud kolmanda riigi kodanik lahkub liikmesriigi territooriumilt, kustutatakse tema andmed nimekirjast automaatselt ja viivitamatult.

Kui liikmesriik parandab või täiendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmeid nimekirja kantud kolmanda isiku kohta, piirab selliste andmete töötlemist või kustutab need, muudetakse vastavalt ka nimekirja asjakohaseid andmeid või kustutatakse need vajaduse korral riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi poolt nimekirjast viivitamatult ja automaatselt.

Nimekirja automaatse loomise mehhanismid peavad vastama lõimprivaatsuse põhimõttele, mida arendatakse edasi määruse (EL) 2017/2226 artikli 37 lõikes 1 osutatud tehnilises kirjelduses. Nimekiri luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kesksüsteemis.

Artikkel 2

Liikmesriikide pädevatele asutustele nimekirja kättesaadavaks tegemise menetlus

Määruse (EL) 2017/2226 artikli 3 lõike 1 punktis 4 määratletud immigratsiooniasutusteks määratud pädevad riiklikud asutused vastutavad juurdepääsu eest nimekirjale nende isikute kohta, kelle riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on tuvastanud viibimisaja ületajatena.

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem tagab, et pidevalt ajakohastatav nimekiri riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tuvastatud viibimisaja ületajate kohta oleks määratud immigratsiooniasutustele aruande vormis kättesaadav. Seda aruannet hoitakse turvaliselt ühtses riiklikus liideses.

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem kontrollib aruandele juurdepääsu ühtse riikliku liidese tasandil tagamaks, et juurdepääs aruandele ja õigus sellega tutvuda on üksnes määratud immigratsiooniasutustel.

Kõigist aruande raames tehtud andmetöötlustoimingutest peetakse logi kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikliga 46.

Artikkel 3

Aruande vorm

Aruande sisu esitatakse struktureeritud ja sobivas vormis, mis võimaldab teha päringuid ja on edastatav sideinfrastruktuuri kaudu kooskõlas määruse (EL) 2017/2226 artikli 37 lõikes 1 osutatud tehnilise kirjeldusega.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 15. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 327, 9.12.2017, lk 20.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

3

acquis

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

---

Parandused

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/43

---

Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1522 (millega kehtestatakse riiklike õhusaaste kontrolli programmide ühtne vorm vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 256, 12. oktoober 2018
  )

Väljaande kaanel ja leheküljel 87

asendatakse

„Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1522, 11. oktoober 2018, millega kehtestatakse riiklike õhusaaste kontrolli programmide ühtne vorm vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6549 all)
  “

järgmisega:

„Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1522, 11. oktoober 2018, millega kehtestatakse riiklike õhusaaste kontrolli programmide ühtne vorm vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist.“

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 259/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 259/43

---

Komisjoni 11. oktoobri 2018. aasta rakendusotsuse (EL) 2018/1524 (millega kehtestatakse järelevalvemetoodika ja liikmesriikide aruandluskord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 256, 12. oktoober 2018
  )

Kaanel ja leheküljel 108

asendatakse

„
  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1524, 11. oktoober 2018, millega kehtestatakse järelevalvemetoodika ja liikmesriikide aruandluskord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6560 all)
  “

järgmisega:

„
  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1524, 11. oktoober 2018, millega kehtestatakse järelevalvemetoodika ja liikmesriikide aruandluskord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust
  “.

---