# Eiropas Savienības L 327/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 327 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 21. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 327

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 21. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2033 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2034 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos | 8 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2035 (2018. gada 18. oktobris), ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā | 17 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2036 (2018. gada 18. oktobris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā | 27 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/2037 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot siļķi Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b, 6.b un 6.aN zonā | 41 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/2038 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot saidu Norvēģijas ūdeņos 1. un 2. zonā | 44 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/2039 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā | 46 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/2040 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivi (ziemeļu apakšgrupa) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N | 48 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2041 (2018. gada 17. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 50 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2042 (2018. gada 18. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1152, lai precizētu WLTP testa nosacījumus un nodrošinātu tipa apstiprināšanas datu uzraudzību (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2043 (2018. gada 18. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153, lai precizētu WLTP testa nosacījumus un nodrošinātu tipa apstiprināšanas datu uzraudzību (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2044 (2018. gada 19. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 63 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2045 (2018. gada 19. decembris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv no tās vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8239)

   (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2046 (2018. gada 19. decembris), ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri vienkāršie transformācijas notikumi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8238)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2047 (2018. gada 20. decembris) par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 77 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2048 (2018. gada 20. decembris) par tīmekļvietņu un mobilo lietotņu saskaņoto standartu, kas izstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 īstenošanas vajadzībām | 84 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2018/2049 (2018. gada 12. decembris) par 2019. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2018/35) | 87 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2018/2050 (2018. gada 19. decembris) par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu demonstrējumu un novērtēšanas nolūkā veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8598)

   (
  1
  ) | 89 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2018/2051 (2018. gada 19. decembris) par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu remonta un tehniskās apkopes nolūkā veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8610)

   (
  1
  ) | 94 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2018/2052 (2018. gada 19. decembris) par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu izstādīšanai veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8611)

   (
  1
  ) | 98 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2033 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2034 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos

8

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2035 (2018. gada 18. oktobris), ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā

17

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/2036 (2018. gada 18. oktobris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā

27

*

Komisijas Regula (ES) 2018/2037 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot siļķi Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b, 6.b un 6.aN zonā

41

*

Komisijas Regula (ES) 2018/2038 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot saidu Norvēģijas ūdeņos 1. un 2. zonā

44

*

Komisijas Regula (ES) 2018/2039 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā

46

*

Komisijas Regula (ES) 2018/2040 (2018. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivi (ziemeļu apakšgrupa) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N

48

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2041 (2018. gada 17. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

50

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2042 (2018. gada 18. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1152, lai precizētu WLTP testa nosacījumus un nodrošinātu tipa apstiprināšanas datu uzraudzību (
  1
  )

WLTP

1

53

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2043 (2018. gada 18. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153, lai precizētu WLTP testa nosacījumus un nodrošinātu tipa apstiprināšanas datu uzraudzību (
  1
  )

WLTP

1

58

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2044 (2018. gada 19. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

63

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2045 (2018. gada 19. decembris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv no tās vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8239)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8239)

1

65

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2046 (2018. gada 19. decembris), ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri vienkāršie transformācijas notikumi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8238)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8238)

1

70

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2047 (2018. gada 20. decembris) par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

77

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/2048 (2018. gada 20. decembris) par tīmekļvietņu un mobilo lietotņu saskaņoto standartu, kas izstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 īstenošanas vajadzībām

84

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2018/2049 (2018. gada 12. decembris) par 2019. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2018/35)

87

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2018/2050 (2018. gada 19. decembris) par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu demonstrējumu un novērtēšanas nolūkā veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8598)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8598)

1

89

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2018/2051 (2018. gada 19. decembris) par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu remonta un tehniskās apkopes nolūkā veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8610)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8610)

1

94

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2018/2052 (2018. gada 19. decembris) par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu izstādīšanai veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8611)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8611)

1

98

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/2033

(2018. gada 18. oktobris),

ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot pienākumu izkraut to sugu nozvejas, uz kurām attiecas nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot pienākumu izkraut to sugu nozvejas, uz kurām attiecas nozvejas limiti.

| (2) | Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm, ar deleģēto aktu pieņemt izmetumu plānus uz sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par trim gadiem un ko var atjaunot uz vēl vienu trīs gadu laikposmu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm, ar deleģēto aktu pieņemt izmetumu plānus uz sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par trim gadiem un ko var atjaunot uz vēl vienu trīs gadu laikposmu.

| (3) | Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle ir tiešā veidā ieinteresētas dienvidrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. 2016.–2018. gada izmetumu plānu dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos, Komisija izveidoja ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2439 (2), un pēc kopīga ieteikuma, kuru Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle iesniedza 2016. gadā, minētā regula tika atcelta un aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/2374 (3). Deleģētā regula (ES) 2016/2374 tika grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/44 (4). |
| --- | --- |

(3)

Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle ir tiešā veidā ieinteresētas dienvidrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. 2016.–2018. gada izmetumu plānu dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos, Komisija izveidoja ar Deleģēto regulu (ES) 2015/2439 (2), un pēc kopīga ieteikuma, kuru Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle iesniedza 2016. gadā, minētā regula tika atcelta un aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/2374 (3). Deleģētā regula (ES) 2016/2374 tika grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/44 (4).

| (4) | 2018. gada 31. maijā Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle pēc apspriešanās ar Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) (5). Attiecīgie pasākumi ir tikuši apspriesti 2018. gada 11. septembrī notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā. |
| --- | --- |

(4)

2018. gada 31. maijā Beļģija, Spānija, Francija, Nīderlande un Portugāle pēc apspriešanās ar Dienvidrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu. No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) (5). Attiecīgie pasākumi ir tikuši apspriesti 2018. gada 11. septembrī notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā.

| (5) | Deleģētajā regulā (ES) 2016/2374 tika iekļauts atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar grunts traļiem nozvejots Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 8. un 9. apakšapgabalā, jo esošie zinātniskie pierādījumi liecināja par iespējamiem augstiem izdzīvotības rādītājiem, ņemot vērā minētās sugas zvejā izmantoto rīku, zvejas prakses un ekosistēmas parametrus. ZZTEK izvērtējumā (6) secināts, ka jaunākie eksperimenti un pētījumi, kas pabeigti 2016.–2018. gadā, uzrāda izdzīvotības rādītājus, kuri ietilpst iepriekš konstatēto izdzīvotības rādītāju diapazonā. Tāpēc, ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, minētais izdzīvotības atbrīvojums būtu jāsaglabā 2019.–2021. gada izmetumu plānā, kas piemērojams demersālajām sugām dienvidrietumu ūdeņos. |
| --- | --- |

(5)

Deleģētajā regulā (ES) 2016/2374 tika iekļauts atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar grunts traļiem nozvejots Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 8. un 9. apakšapgabalā, jo esošie zinātniskie pierādījumi liecināja par iespējamiem augstiem izdzīvotības rādītājiem, ņemot vērā minētās sugas zvejā izmantoto rīku, zvejas prakses un ekosistēmas parametrus. ZZTEK izvērtējumā (6) secināts, ka jaunākie eksperimenti un pētījumi, kas pabeigti 2016.–2018. gadā, uzrāda izdzīvotības rādītājus, kuri ietilpst iepriekš konstatēto izdzīvotības rādītāju diapazonā. Tāpēc, ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, minētais izdzīvotības atbrīvojums būtu jāsaglabā 2019.–2021. gada izmetumu plānā, kas piemērojams demersālajām sugām dienvidrietumu ūdeņos.

| (6) | Attiecībā uz rajveidīgajām zivīm, kas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem nozvejotas ICES 8. un 9. apakšapgabalā, nav pieejami detalizēti zinātniskie pierādījumi par izdzīvotības rādītājiem visos flotes segmentos un kombinācijās, kas gūst labumu no atbrīvojuma. Tomēr izdzīvotības rādītāji ar dažiem izņēmumiem kopumā ir uzskatāmi par stabiliem, taču vajadzīgi papildu dati. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija būtu jāiesniedz: a) ceļvedis, kas izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību un novērstu ZZTEK konstatētās datu nepilnības, un kas katru gadu jānovērtē ZZTEK, b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmu gaitu un minētajās programmās izdarītajām izmaiņām vai korekcijām. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz rajveidīgajām zivīm, kas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem nozvejotas ICES 8. un 9. apakšapgabalā, nav pieejami detalizēti zinātniskie pierādījumi par izdzīvotības rādītājiem visos flotes segmentos un kombinācijās, kas gūst labumu no atbrīvojuma. Tomēr izdzīvotības rādītāji ar dažiem izņēmumiem kopumā ir uzskatāmi par stabiliem, taču vajadzīgi papildu dati. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija būtu jāiesniedz: a) ceļvedis, kas izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību un novērstu ZZTEK konstatētās datu nepilnības, un kas katru gadu jānovērtē ZZTEK, b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmu gaitu un minētajās programmās izdarītajām izmaiņām vai korekcijām.

| (7) | Izvērtējot rajveidīgo zivju izdzīvotības rādītājus, tika konstatēts, ka dzegužrajas (Leucoraja naevus) izdzīvotības rādītājs ir ievērojami zemāks nekā citām sugām, un arī zinātniskā izpratne par to ir vājāka. Taču, ja šī suga tiktu izslēgta no atbrīvojuma, zveja un nepārtraukta, precīza datu vākšana nenotiktu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums būtu jāpiešķir tikai uz vienu gadu un steidzami jāizstrādā jauni pētījumi un uzlaboti izdzīvotības pasākumi, kuri pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāiesniedz novērtēšanai ZZTEK. |
| --- | --- |

(7)

Izvērtējot rajveidīgo zivju izdzīvotības rādītājus, tika konstatēts, ka dzegužrajas (Leucoraja naevus) izdzīvotības rādītājs ir ievērojami zemāks nekā citām sugām, un arī zinātniskā izpratne par to ir vājāka. Taču, ja šī suga tiktu izslēgta no atbrīvojuma, zveja un nepārtraukta, precīza datu vākšana nenotiktu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums būtu jāpiešķir tikai uz vienu gadu un steidzami jāizstrādā jauni pētījumi un uzlaboti izdzīvotības pasākumi, kuri pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāiesniedz novērtēšanai ZZTEK.

| (8) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts arī izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sarkanspuru pageli, kas ar nerūpnieciskās zvejas rīku voracera nozvejota ICES 9.a rajonā. Lai apliecinātu sarkanspuru pageles izmetumu izdzīvotības rādītājus, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka atbrīvojums ir labi pamatots. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(8)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts arī izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sarkanspuru pageli, kas ar nerūpnieciskās zvejas rīku voracera nozvejota ICES 9.a rajonā. Lai apliecinātu sarkanspuru pageles izmetumu izdzīvotības rādītājus, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka atbrīvojums ir labi pamatots. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (9) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts arī izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sarkanspuru pageli, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejota ICES 10. apakšapgabalā. Lai apliecinātu sarkanspuru pageles izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka atbrīvojums ir labi pamatots. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(9)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts arī izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sarkanspuru pageli, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejota ICES 10. apakšapgabalā. Lai apliecinātu sarkanspuru pageles izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka atbrīvojums ir labi pamatots. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (10) | Deleģētajā regulā (ES) 2016/2374 saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu tika iekļauti de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas ICES 8.a un 8.b rajonā nozvejota ar rāmja traļiem un grunts traļiem, un parasto jūrasmēli, kas ICES 8.a un 8.b rajonā nozvejota ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem. Dalībvalstu iesniegtos pierādījumus par jaunajā kopīgajā ieteikumā minētajiem atbrīvojumiem ir izskatījusi ZZTEK (7). ZZTEK ir secinājusi, ka kopīgajā ieteikumā ir minēti pamatoti argumenti, kas saistīti ar grūtībām palielināt selektivitāti un ar nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu. Tāpēc, ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, de minimis atbrīvojumi būtu jāsaglabā 2019.–2021. gada izmetumu plānā, kas piemērojams demersālajām sugām dienvidrietumu ūdeņos. |
| --- | --- |

(10)

Deleģētajā regulā (ES) 2016/2374 saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu tika iekļauti de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas ICES 8.a un 8.b rajonā nozvejota ar rāmja traļiem un grunts traļiem, un parasto jūrasmēli, kas ICES 8.a un 8.b rajonā nozvejota ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem. Dalībvalstu iesniegtos pierādījumus par jaunajā kopīgajā ieteikumā minētajiem atbrīvojumiem ir izskatījusi ZZTEK (7). ZZTEK ir secinājusi, ka kopīgajā ieteikumā ir minēti pamatoti argumenti, kas saistīti ar grūtībām palielināt selektivitāti un ar nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu. Tāpēc, ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, de minimis atbrīvojumi būtu jāsaglabā 2019.–2021. gada izmetumu plānā, kas piemērojams demersālajām sugām dienvidrietumu ūdeņos.

| (11) | Deleģētajā regulā (ES) 2016/2374 saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu tika iekļauts de minimis atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz heku, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā. Dalībvalstu iesniegtos pierādījumus par minēto atbrīvojumu ir izskatījusi ZZTEK, kas secinājusi (8), ka selektivitātes uzlabojumu novērtēšanas vajadzībām būtu jāveic vairāk izmēģinājumu. Lai savāktu šos datus, zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski, bet dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Tāpēc de minimis atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija novērtēšanai ZZTEK. |
| --- | --- |

(11)

Deleģētajā regulā (ES) 2016/2374 saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu tika iekļauts de minimis atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz heku, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā. Dalībvalstu iesniegtos pierādījumus par minēto atbrīvojumu ir izskatījusi ZZTEK, kas secinājusi (8), ka selektivitātes uzlabojumu novērtēšanas vajadzībām būtu jāveic vairāk izmēģinājumu. Lai savāktu šos datus, zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski, bet dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Tāpēc de minimis atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija novērtēšanai ZZTEK.

| (12) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ietverti jauni de minimis atbrīvojumi attiecībā uz:






  — | beriksām, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejotas ICES 10. apakšapgabalā, |
| --- | --- | --- |

(12)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ietverti jauni de minimis atbrīvojumi attiecībā uz:

—

beriksām, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejotas ICES 10. apakšapgabalā,

| — | lielacu diegspuru vēdzeli, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejota ICES 10. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

lielacu diegspuru vēdzeli, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejota ICES 10. apakšapgabalā,

| — | stavridām, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

stavridām, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | stavridām, kas ar žaunu tīkliem nozvejotas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā, |
| --- | --- |

—

stavridām, kas ar žaunu tīkliem nozvejotas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā,

| — | makreli, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

makreli, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | makreli, kas ar žaunu tīkliem nozvejota ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā, |
| --- | --- |

—

makreli, kas ar žaunu tīkliem nozvejota ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā,

| — | anšovu, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

anšovu, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | kaproīdām, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

kaproīdām, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | megrimiem, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

megrimiem, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | megrimiem, kas ar žaunu tīkliem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

megrimiem, kas ar žaunu tīkliem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | jūras zeltpleksti, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

jūras zeltpleksti, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | jūras zeltpleksti, kas ar žaunu tīkliem nozvejota ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

jūras zeltpleksti, kas ar žaunu tīkliem nozvejota ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | jūrasvelniem, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

jūrasvelniem, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | jūrasvelniem, kas ar žaunu tīkliem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

jūrasvelniem, kas ar žaunu tīkliem nozvejoti ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | merlangu, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

merlangu, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | merlangu, kas ar žaunu tīkliem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

merlangu, kas ar žaunu tīkliem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | pollaku, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

pollaku, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | pollaku, kas ar žaunu tīkliem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

pollaku, kas ar žaunu tīkliem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | lielacu diegspuru vēdzeli, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 9.a rajonā, |
| --- | --- |

—

lielacu diegspuru vēdzeli, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 9.a rajonā,

| — | sarkanspuru pageli, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 9.a rajonā, |
| --- | --- |

—

sarkanspuru pageli, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejota ICES 9.a rajonā,

| — | jūrasmēlēm, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 9.a rajonā. |
| --- | --- |

—

jūrasmēlēm, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 9.a rajonā.

| (13) | Dalībvalstis ir iesniegušas informāciju par de minimis atbrīvojumiem attiecībā uz beriksām un lielacu diegspuru vēdzeli, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejotas ICES 10. apakšapgabalā. ZZTEK ir izskatījusi minētos pierādījumus un secinājusi, ka sniegtā informācija satur pamatotus argumentus, kas apliecina, ka lielāku selektivitāti panākt ir grūti vai tās palielināšana rada nesamērīgas nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksas. Tāpēc ir lietderīgi šos de minimis atbrīvojumus iekļaut jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstis ir iesniegušas informāciju par de minimis atbrīvojumiem attiecībā uz beriksām un lielacu diegspuru vēdzeli, kas ar āķiem un āķu rindām nozvejotas ICES 10. apakšapgabalā. ZZTEK ir izskatījusi minētos pierādījumus un secinājusi, ka sniegtā informācija satur pamatotus argumentus, kas apliecina, ka lielāku selektivitāti panākt ir grūti vai tās palielināšana rada nesamērīgas nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksas. Tāpēc ir lietderīgi šos de minimis atbrīvojumus iekļaut jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (14) | Ir jāpapildina dalībvalstu sniegtā informācija attiecībā uz jaunajiem de minimis atbrīvojumiem, kas piemērojami katrai no šādām sugām atsevišķi:






  — | stavridas, makrele, anšovs, kaproīdas, megrimi, jūras zeltplekste, jūrasvelni, merlangs un pollaks, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- | --- |

(14)

Ir jāpapildina dalībvalstu sniegtā informācija attiecībā uz jaunajiem de minimis atbrīvojumiem, kas piemērojami katrai no šādām sugām atsevišķi:

—

stavridas, makrele, anšovs, kaproīdas, megrimi, jūras zeltplekste, jūrasvelni, merlangs un pollaks, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | megrimi, jūras zeltplekste, jūrasvelni, merlangs un pollaks, kas ar žaunu tīkliem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

megrimi, jūras zeltplekste, jūrasvelni, merlangs un pollaks, kas ar žaunu tīkliem nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā,

| — | stavridas un makrele, kas ar žaunu tīkliem nozvejotas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā, un |
| --- | --- |

—

stavridas un makrele, kas ar žaunu tīkliem nozvejotas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā, un

| — | lielacu diegspuru vēdzele, sarkanspuru pagele un jūrasmēles, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 9.a rajonā. |
| --- | --- |

—

lielacu diegspuru vēdzele, sarkanspuru pagele un jūrasmēles, kas ar traļiem un zvejas vadiem nozvejotas ICES 9.a rajonā.

Minētajos apstākļos šo individuālo atbrīvojumu ilgums katrai sugai būtu jāierobežo līdz vienam gadam, un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Šie de minimis atbrīvojumi būtu jāpiešķir provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija novērtēšanai ZZTEK.

| (15) | Lai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanas vajadzībām nodrošinātu ticamas izmetumu apjomu aplēses, gadījumos, kad de minimis atbrīvojums ir balstīts uz ekstrapolāciju, jo dati ir ierobežoti un informācija par floti nepilnīga, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek sniegti pareizi un verificējami dati par visu floti, uz kuru attiecas šis de minimis noteikums. |
| --- | --- |

(15)

Lai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanas vajadzībām nodrošinātu ticamas izmetumu apjomu aplēses, gadījumos, kad de minimis atbrīvojums ir balstīts uz ekstrapolāciju, jo dati ir ierobežoti un informācija par floti nepilnīga, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek sniegti pareizi un verificējami dati par visu floti, uz kuru attiecas šis de minimis noteikums.

| (16) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tātad tos var iekļaut šajā regulā. |
| --- | --- |

(16)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tātad tos var iekļaut šajā regulā.

| (17) | Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan vajadzību dalībvalstīm nodrošināt izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu no 2019. gada 1. janvāra. Vairākos gadījumos atbrīvojumi prasa turpināt zvejas darbību un vākt datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Šajos gadījumos Komisija uzskata, ka pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

(17)

Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan vajadzību dalībvalstīm nodrošināt izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu no 2019. gada 1. janvāra. Vairākos gadījumos atbrīvojumi prasa turpināt zvejas darbību un vākt datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Šajos gadījumos Komisija uzskata, ka pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā.

| (18) | Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(18)

Tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Izkraušanas pienākuma īstenošana

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu demersālajām sugām ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. apgabalā piemēro saskaņā ar šo regulu 2019.–2021. gadam.

ICES

CECAF

2. pants

Definīcijas

| | Voracera ir nerūpnieciskās zvejas rīks, kas ir vietēji konstruēta un izgatavota mehanizēta āķu rinda, kuru izmanto nerūpnieciskās zvejas flote, kas zvejo sarkanspuru pageli ICES 9.a rajonā Spānijas dienvidos. |
| --- | --- |

Voracera ir nerūpnieciskās zvejas rīks, kas ir vietēji konstruēta un izgatavota mehanizēta āķu rinda, kuru izmanto nerūpnieciskās zvejas flote, kas zvejo sarkanspuru pageli ICES 9.a rajonā Spānijas dienvidos.

Voracera

ICES

3. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru

1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts attiecībā uz sugām, par kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, piemēro attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas ar grunts traļiem (zvejas rīka kods (9) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, TBB, OT, PT un TX) nozvejots ICES 8. un 9. apakšapgabalā.

2.   Kad tiek izmesti 1. punktā minētajos apstākļos nozvejoti Norvēģijas omāri, tos neskartus nekavējoties atbrīvo apgabalā, kurā tie nozvejoti.

4. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz rajveidīgajām zivīm

1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts attiecībā uz sugām, par kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, piemēro rajveidīgajām zivīm (Rajiformes), kas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem nozvejotas ICES 8. un 9. apakšapgabalā. Kad tiek izmestas minētajā apgabalā nozvejotas rajveidīgās zivis, tās atbrīvo nekavējoties.

2.   Dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punktā noteikto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) katru gadu novērtē līdz 1. augustam (neieskaitot).

3.   Šā panta 1. punktā minēto atbrīvojumu dzegužrajai piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kas pamato minēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

5. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sarkanspuru pageli

1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts attiecībā uz sugām, par kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, piemēro sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas ar nerūpnieciskās zvejas rīku voracera nozvejota ICES 9.a rajonā, un sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas ar āķiem un āķu rindām nozvejota ICES 10. apakšapgabalā.

2.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas sarkanspuru pageles, tās atbrīvo nekavējoties.

6. pants

De minimis atbrīvojumi

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, atbilstīgi minētās regulas 15. panta 5. punkta c) apakšpunktam drīkst izmest turpmāk norādītos daudzumus:

| a) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) – 2019. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX un SV); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) – 2019. gadā līdz 6 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX un SV);

| b) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8.a un 8.b rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus un grunts traļus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT un TX); |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8.a un 8.b rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus un grunts traļus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT un TX);

| c) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8.a un 8.b rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR un GEN); |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8.a un 8.b rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR un GEN);

| d) | attiecībā uz beriksām (Beryx spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 10. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (zvejas rīka kods LHP, LHM, LLS, LLD); |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz beriksām (Beryx spp.) – līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 10. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (zvejas rīka kods LHP, LHM, LLS, LLD);

| e) | attiecībā uz lielacu diegspuru vēdzeli (Phycis blennoides) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 10. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (zvejas rīka kods LHP, LHM, LLS, LLD); |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz lielacu diegspuru vēdzeli (Phycis blennoides) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 10. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (zvejas rīka kods LHP, LHM, LLS, LLD);

| f) | attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 7 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 7 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| g) | attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN); |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN);

| h) | attiecībā uz makreli (Scomber scombrus) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz makreli (Scomber scombrus) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| i) | attiecībā uz makreli (Scomber scombrus) – 2019. gadā līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN); |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz makreli (Scomber scombrus) – 2019. gadā līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8., 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2., 34.2.0. apgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN);

| j) | attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

j)

attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| k) | attiecībā uz kaproīdām (Caproidae) – 2019. gadā līdz 7 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

k)

attiecībā uz kaproīdām (Caproidae) – 2019. gadā līdz 7 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| l) | attiecībā uz megrimiem (Lepidorhombus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

l)

attiecībā uz megrimiem (Lepidorhombus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| m) | attiecībā uz megrimiem (Lepidorhombus spp.) – 2019. gadā līdz 4 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN); |
| --- | --- |

m)

attiecībā uz megrimiem (Lepidorhombus spp.) – 2019. gadā līdz 4 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN);

| n) | attiecībā uz jūras zeltpleksti (Pleuronectes platessa) – 2019. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

n)

attiecībā uz jūras zeltpleksti (Pleuronectes platessa) – 2019. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| o) | attiecībā uz jūras zeltpleksti (Pleuronectes platessa) – 2019. gadā līdz 4 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN); |
| --- | --- |

o)

attiecībā uz jūras zeltpleksti (Pleuronectes platessa) – 2019. gadā līdz 4 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN);

| p) | attiecībā uz jūrasvelniem (Lophiidae) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

p)

attiecībā uz jūrasvelniem (Lophiidae) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| q) | attiecībā uz jūrasvelniem (Lophiidae) – 2019. gadā līdz 4 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN); |
| --- | --- |

q)

attiecībā uz jūrasvelniem (Lophiidae) – 2019. gadā līdz 4 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN);

| r) | attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

r)

attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| s) | attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 4 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN); |
| --- | --- |

s)

attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 4 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN);

| t) | attiecībā uz pollaku (Pollachius pollachius) – 2019. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

t)

attiecībā uz pollaku (Pollachius pollachius) – 2019. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| u) | attiecībā uz pollaku (Pollachius pollachius) – 2019. gadā līdz 4 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN); |
| --- | --- |

u)

attiecībā uz pollaku (Pollachius pollachius) – 2019. gadā līdz 4 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 8. un 9. apakšapgabalā gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus (zvejas rīka kods GNS, GND, GNC, GTR, GTN);

| v) | attiecībā uz lielacu diegspuru vēdzeli (Phycis blennoides) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 9.a rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz lielacu diegspuru vēdzeli (Phycis blennoides) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 9.a rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| w) | attiecībā uz sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 9.a rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV); |
| --- | --- |

w)

attiecībā uz sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo) – 2019. gadā līdz 7 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas ICES 9.a rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV);

| x) | attiecībā uz jūrasmēlēm (Solea spp.) – 2019. gadā līdz 7 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 9.a rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV). |
| --- | --- |

x)

attiecībā uz jūrasmēlēm (Solea spp.) – 2019. gadā līdz 7 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas ICES 9.a rajonā gūta ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, grunts traļus un zvejas vadus (zvejas rīka kods OTB, OTT, PTB, TB, TBN, TBS, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV).

2.   De minimis atbrīvojumus, kas noteikti 1. punkta a) un f)–x) apakšpunktā, piemēro provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kas pamato attiecīgo atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 18. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 12. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/2439, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos (OV L 336, 23.12.2015., 36. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 12. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/2374, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos (OV L 352, 23.12.2016., 33. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 20. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/44, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2016/2374, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas dienvidrietumu ūdeņos (OV L 7, 12.1.2018., 1. lpp.).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

8

(9)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, šajā tabulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.

9

FAO

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/8

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/2034

(2018. gada 18. oktobris),

ar kuru izveido 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot pienākumu izkraut to sugu nozvejas, uz kurām attiecas nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot pienākumu izkraut to sugu nozvejas, uz kurām attiecas nozvejas limiti.

| (2) | Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm, ar deleģēto aktu pieņemt izmetumu plānus uz sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par trim gadiem un ko var atjaunot uz vēl vienu trīs gadu laikposmu. |
| --- | --- |

(2)

Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, kurus izstrādājušas dalībvalstis, kas apspriedušās ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm, ar deleģēto aktu pieņemt izmetumu plānus uz sākotnējo laikposmu, kas nav ilgāks par trim gadiem un ko var atjaunot uz vēl vienu trīs gadu laikposmu.

| (3) | Vadoties pēc kopīgā ieteikuma, kuru Komisijai iesniegusi Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2438 (2) tika izveidots 2016.–2018. gada izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. Minētā regula tika atcelta un aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/2375 (3). |
| --- | --- |

(3)

Vadoties pēc kopīgā ieteikuma, kuru Komisijai iesniegusi Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2438 (2) tika izveidots 2016.–2018. gada izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. Minētā regula tika atcelta un aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/2375 (3).

| (4) | Kā bija ierosināts jaunā kopīgajā ieteikumā, ko iesniegusi Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, ar Deleģēto regulu (ES) 2016/2375 tika izveidots 2017.–2018. gada izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. Minētā regula tika atcelta un aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/46 (4). |
| --- | --- |

(4)

Kā bija ierosināts jaunā kopīgajā ieteikumā, ko iesniegusi Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, ar Deleģēto regulu (ES) 2016/2375 tika izveidots 2017.–2018. gada izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. Minētā regula tika atcelta un aizstāta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/46 (4).

| (5) | Vadoties pēc kopīgā ieteikuma, ko iesniegusi Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/46 tika izveidots 2018. gada izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām un dziļūdens zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. |
| --- | --- |

(5)

Vadoties pēc kopīgā ieteikuma, ko iesniegusi Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/46 tika izveidots 2018. gada izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām un dziļūdens zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos.

| (6) | Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2018. gada 31. maijā iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. 2018. gada 30. augustā kopīgais ieteikums tika grozīts. |
| --- | --- |

(6)

Beļģija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļrietumu ūdeņu konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2018. gada 31. maijā iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par 2019.–2021. gada izmetumu plānu dažām demersālajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos. 2018. gada 30. augustā kopīgais ieteikums tika grozīts.

| (7) | No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatīja Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) (5). Attiecīgie pasākumi tika apspriesti 2018. gada 11. septembrī notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā. Attiecībā uz dažiem krājumiem, piemēram, jūras zeltplekstes krājumu, ZZTEK ir konstatējusi, ka atsevišķu īpatņu izdzīvotības rādītāji var nebūt tik stabili kā citām sugām. Tomēr Komisija ir izvērtējusi šā atbrīvojuma relatīvo ietekmi uz kopējo krājumu salīdzinājumā ar ietekmi uz atsevišķiem īpatņiem un izsvērusi to attiecībā pret nepieciešamību turpināt zvejas darbības, lai vāktu datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Komisija uzskata, ka gadījumos, kad mirušo izmetumu relatīvais apjoms ir salīdzinoši mazs, pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

(7)

No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatīja Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) (5). Attiecīgie pasākumi tika apspriesti 2018. gada 11. septembrī notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā. Attiecībā uz dažiem krājumiem, piemēram, jūras zeltplekstes krājumu, ZZTEK ir konstatējusi, ka atsevišķu īpatņu izdzīvotības rādītāji var nebūt tik stabili kā citām sugām. Tomēr Komisija ir izvērtējusi šā atbrīvojuma relatīvo ietekmi uz kopējo krājumu salīdzinājumā ar ietekmi uz atsevišķiem īpatņiem un izsvērusi to attiecībā pret nepieciešamību turpināt zvejas darbības, lai vāktu datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Komisija uzskata, ka gadījumos, kad mirušo izmetumu relatīvais apjoms ir salīdzinoši mazs, pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā.

| (8) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/46, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izdzīvotības rādītājus, tika iekļauts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzētais izdzīvotības atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām vai venteriem nozvejots ICES 6. un 7. apakšapgabalā. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados ir izvērtēti, un ZZTEK ir secinājusi (6), ka atbrīvojums ir pamatots. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt minētā atbrīvojuma piemērošanu. Tā kā apstākļi nav mainījušies, minētais atbrīvojums būtu jāsaglabā 2019.–2021. gada izmetumu plānā. |
| --- | --- |

(8)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/46, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izdzīvotības rādītājus, tika iekļauts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzētais izdzīvotības atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām vai venteriem nozvejots ICES 6. un 7. apakšapgabalā. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados ir izvērtēti, un ZZTEK ir secinājusi (6), ka atbrīvojums ir pamatots. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt minētā atbrīvojuma piemērošanu. Tā kā apstākļi nav mainījušies, minētais atbrīvojums būtu jāsaglabā 2019.–2021. gada izmetumu plānā.

| (9) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/46, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izmetumu izdzīvotības rādītājus, tika iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas ir mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) un ar traļiem ar traļa durvīm, kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, nozvejota ICES 7.d rajonā ne vairāk kā sešu jūras jūdžu attālumā no krasta un ārpus identificētiem zivju mazuļu apgabaliem. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados ir izvērtēti, un ZZTEK ir secinājusi (7), ka pierādījumi ir pietiekami. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt atbrīvojuma piemērošanu. ZZTEK ir norādījusi, ka jauna informācija par zivju mazuļu apgabalu atrašanās vietu nav sniegta (8). Tā kā zivju mazuļu apgabali patlaban nav identificēti, atbrīvojumu var iekļaut jaunajā 2019.–2021. gada izmetumu plānā, taču, tiklīdz šādi apgabali tiktu identificēti, dalībvalstīm būtu jāiesniedz relevantā informācija. |
| --- | --- |

(9)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/46, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izmetumu izdzīvotības rādītājus, tika iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz parasto jūrasmēli, kas ir mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) un ar traļiem ar traļa durvīm, kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, nozvejota ICES 7.d rajonā ne vairāk kā sešu jūras jūdžu attālumā no krasta un ārpus identificētiem zivju mazuļu apgabaliem. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados ir izvērtēti, un ZZTEK ir secinājusi (7), ka pierādījumi ir pietiekami. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt atbrīvojuma piemērošanu. ZZTEK ir norādījusi, ka jauna informācija par zivju mazuļu apgabalu atrašanās vietu nav sniegta (8). Tā kā zivju mazuļu apgabali patlaban nav identificēti, atbrīvojumu var iekļaut jaunajā 2019.–2021. gada izmetumu plānā, taču, tiklīdz šādi apgabali tiktu identificēti, dalībvalstīm būtu jāiesniedz relevantā informācija.

| (10) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ICES 7. apakšapgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks, un attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas tajā pašā apgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm un kuros līdztekus izmantoti zvejas rīku selektivitātes risinājumi (TRI un TR2 zvejniecības). Lai apliecinātu Norvēģijas omāra izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka ar Seltra tipa trali veiktais izdzīvotības pētījums ir nodrošinājis pietiekamus datus, tomēr novērtēt vispārējo ietekmi uz Norvēģijas omāra plašo zvejniecību, kurā izmanto citus zvejas rīkus, joprojām ir grūti. ZZTEK ir norādījusi: pieņemot, ka relatīvi augstais izdzīvotības rādītājs attiecas uz visiem zvejas rīkiem, izmetumu īpatsvars minētajā zvejniecībā varētu būt salīdzinoši neliels. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ICES 7. apakšapgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks, un attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas tajā pašā apgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm un kuros līdztekus izmantoti zvejas rīku selektivitātes risinājumi (TRI un TR2 zvejniecības). Lai apliecinātu Norvēģijas omāra izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka ar Seltra tipa trali veiktais izdzīvotības pētījums ir nodrošinājis pietiekamus datus, tomēr novērtēt vispārējo ietekmi uz Norvēģijas omāra plašo zvejniecību, kurā izmanto citus zvejas rīkus, joprojām ir grūti. ZZTEK ir norādījusi: pieņemot, ka relatīvi augstais izdzīvotības rādītājs attiecas uz visiem zvejas rīkiem, izmetumu īpatsvars minētajā zvejniecībā varētu būt salīdzinoši neliels. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (11) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ICES 6.a rajonā ne vairāk kā divpadsmit jūras jūdžu attālumā no krasta nozvejots, izmantojot traļus ar traļa durvīm, kuru linuma acs izmērs ir 80–110 mm un kuros līdztekus izmantoti zvejas rīku selektivitātes risinājumi. Lai apliecinātu Norvēģijas omāra izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka izdzīvotības pētījums ir labi pamatots un norāda uz relatīvi augstu izdzīvotības rādītāju. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas ICES 6.a rajonā ne vairāk kā divpadsmit jūras jūdžu attālumā no krasta nozvejots, izmantojot traļus ar traļa durvīm, kuru linuma acs izmērs ir 80–110 mm un kuros līdztekus izmantoti zvejas rīku selektivitātes risinājumi. Lai apliecinātu Norvēģijas omāra izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka izdzīvotības pētījums ir labi pamatots un norāda uz relatīvi augstu izdzīvotības rādītāju. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (12) | Attiecībā uz rajveidīgajām zivīm, kas ICES 6. un 7. apakšapgabalā nozvejotas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem, nav pieejami detalizēti zinātniskie pierādījumi par izdzīvotības rādītājiem visos flotes segmentos un kombinācijās, kas gūst labumu no atbrīvojuma. Tomēr izdzīvotības rādītāji ar dažiem izņēmumiem kopumā uzskatāmi par stabiliem, taču vajadzīgi papildu dati. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija būtu jāiesniedz: a) ceļvedis, kas izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību un novērstu ZZTEK konstatētās datu nepilnības, un kas katru gadu jānovērtē ZZTEK, b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmu gaitu un minētajās programmās izdarītajām izmaiņām vai korekcijām. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz rajveidīgajām zivīm, kas ICES 6. un 7. apakšapgabalā nozvejotas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem, nav pieejami detalizēti zinātniskie pierādījumi par izdzīvotības rādītājiem visos flotes segmentos un kombinācijās, kas gūst labumu no atbrīvojuma. Tomēr izdzīvotības rādītāji ar dažiem izņēmumiem kopumā uzskatāmi par stabiliem, taču vajadzīgi papildu dati. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija būtu jāiesniedz: a) ceļvedis, kas izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību un novērstu ZZTEK konstatētās datu nepilnības, un kas katru gadu jānovērtē ZZTEK, b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmu gaitu un minētajās programmās izdarītajām izmaiņām vai korekcijām.

| (13) | Izvērtējot rajveidīgo zivju izdzīvotības rādītājus, tika konstatēts, ka dzegužrajas (Leucoraja naevus) izdzīvotības rādītājs ir ievērojami zemāks nekā citām sugām, un arī zinātniskā izpratne par to ir vājāka. Taču, ja šī suga tiktu izslēgta no atbrīvojuma, zveja un nepārtraukta, precīza datu vākšana nenotiktu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums būtu jāpiešķir tikai uz vienu gadu un steidzami jāizstrādā jauni pētījumi un uzlaboti izdzīvotības pasākumi, kuri pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija būtu jāiesniedz novērtēšanai ZZTEK. |
| --- | --- |

(13)

Izvērtējot rajveidīgo zivju izdzīvotības rādītājus, tika konstatēts, ka dzegužrajas (Leucoraja naevus) izdzīvotības rādītājs ir ievērojami zemāks nekā citām sugām, un arī zinātniskā izpratne par to ir vājāka. Taču, ja šī suga tiktu izslēgta no atbrīvojuma, zveja un nepārtraukta, precīza datu vākšana nenotiktu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums būtu jāpiešķir tikai uz vienu gadu un steidzami jāizstrādā jauni pētījumi un uzlaboti izdzīvotības pasākumi, kuri pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija būtu jāiesniedz novērtēšanai ZZTEK.

| (14) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināti izdzīvotības atbrīvojumi attiecībā uz jūras zeltpleksti, kas ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā nozvejota ar vairāksienu tīkliem vai traļiem ar traļa durvīm. Lai apliecinātu jūras zeltplekstes izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka izdzīvotības pētījums ir labi pamatots un norāda uz relatīvi augstu izdzīvotības rādītāju. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(14)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināti izdzīvotības atbrīvojumi attiecībā uz jūras zeltpleksti, kas ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā nozvejota ar vairāksienu tīkliem vai traļiem ar traļa durvīm. Lai apliecinātu jūras zeltplekstes izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka izdzīvotības pētījums ir labi pamatots un norāda uz relatīvi augstu izdzīvotības rādītāju. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (15) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināti izdzīvotības atbrīvojumi attiecībā uz jūras zeltpleksti, kas ICES 7.a–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, kuru dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW un garums nepārsniedz 24 metrus, kuri zvejo ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no krasta un kuru tralējuma ilgums nepārsniedz 1 h 30 min, un ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, kuru dzinēja jauda ir lielāka par 221 kW un kuri izmanto pretakmeņu aizsargvirvi vai bentisko izvadplātni. Lai apliecinātu jūras zeltplekstes izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka zinātniskā informācija ir kvalitatīva. Tomēr ZZTEK ir norādījusi, ka dati neaptver visas attiecīgās dalībvalstis, ka izdzīvotību minētajās zvejniecībās ietekmē daudzi faktori un ka tā ir ļoti mainīga. Turklāt ZZTEK ir norādījusi, ka šādas mainības dēļ nav iespējams ticami novērtēt, kāda varētu būt atbrīvojuma ietekme. Minētajos apstākļos atbrīvojuma ilgums būtu jāierobežo līdz vienam gadam, lai joprojām būtu iespējams vākt datus, un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantos datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Tāpēc minēto atbrīvojumu var iekļaut izmetumu plānā līdz 2019. gada 31. decembrim, un attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija novērtēšanai ZZTEK. |
| --- | --- |

(15)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināti izdzīvotības atbrīvojumi attiecībā uz jūras zeltpleksti, kas ICES 7.a–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, kuru dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW un garums nepārsniedz 24 metrus, kuri zvejo ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no krasta un kuru tralējuma ilgums nepārsniedz 1 h 30 min, un ar kuģiem, kuri izmanto rāmja traļus, kuru dzinēja jauda ir lielāka par 221 kW un kuri izmanto pretakmeņu aizsargvirvi vai bentisko izvadplātni. Lai apliecinātu jūras zeltplekstes izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka zinātniskā informācija ir kvalitatīva. Tomēr ZZTEK ir norādījusi, ka dati neaptver visas attiecīgās dalībvalstis, ka izdzīvotību minētajās zvejniecībās ietekmē daudzi faktori un ka tā ir ļoti mainīga. Turklāt ZZTEK ir norādījusi, ka šādas mainības dēļ nav iespējams ticami novērtēt, kāda varētu būt atbrīvojuma ietekme. Minētajos apstākļos atbrīvojuma ilgums būtu jāierobežo līdz vienam gadam, lai joprojām būtu iespējams vākt datus, un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantos datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Tāpēc minēto atbrīvojumu var iekļaut izmetumu plānā līdz 2019. gada 31. decembrim, un attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija novērtēšanai ZZTEK.

| (16) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sugām, kas ziemeļrietumu ūdeņos (ICES 5., 6. un 7. apakšapgabals) nozvejotas ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām un venteriem. Lai apliecinātu minētajā zvejniecībā nozvejoto sugu izdzīvotības rādītājus, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka no zivju krātiņveida lamatām un zivju ķeramajiem groziem izmesto sugu izdzīvotība, visticamāk, ir ievērojama. Tāpēc minēto atbrīvojumu var iekļaut jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(16)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sugām, kas ziemeļrietumu ūdeņos (ICES 5., 6. un 7. apakšapgabals) nozvejotas ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām un venteriem. Lai apliecinātu minētajā zvejniecībā nozvejoto sugu izdzīvotības rādītājus, dalībvalstis ir iesniegušas zinātniskus pierādījumus. Pierādījumi ir iesniegti ZZTEK, kas secinājusi, ka no zivju krātiņveida lamatām un zivju ķeramajiem groziem izmesto sugu izdzīvotība, visticamāk, ir ievērojama. Tāpēc minēto atbrīvojumu var iekļaut jaunajā izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (17) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/46 ir iekļauti de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma dažās zvejniecībās. Dalībvalstu sniegtos pierādījumus ir izskatījusi ZZTEK (9), kas secinājusi, ka dalībvalstu iesniegtajos dokumentos ir minēti pamatoti argumenti, kuri apliecina selektivitātes palielināšanas grūtības un/vai norāda uz nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām, un dažos gadījumos papildināti ar izmaksu kvalitatīvu novērtējumu. Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka apstākļi nav mainījušies, ir lietderīgi, ievērojot jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātos procentus, arī turpmāk piemērot de minimis atbrīvojumus attiecībā uz:






  — | merlangu, kas ICES 7.d rajonā nozvejots ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm, |
| --- | --- | --- |

(17)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/46 ir iekļauti de minimis atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma dažās zvejniecībās. Dalībvalstu sniegtos pierādījumus ir izskatījusi ZZTEK (9), kas secinājusi, ka dalībvalstu iesniegtajos dokumentos ir minēti pamatoti argumenti, kuri apliecina selektivitātes palielināšanas grūtības un/vai norāda uz nesamērīgām nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksām, un dažos gadījumos papildināti ar izmaksu kvalitatīvu novērtējumu. Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka apstākļi nav mainījušies, ir lietderīgi, ievērojot jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātos procentus, arī turpmāk piemērot de minimis atbrīvojumus attiecībā uz:

—

merlangu, kas ICES 7.d rajonā nozvejots ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm,

| — | merlangu, kas ICES 7.b–c un 7.e–k rajonā nozvejots ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm, |
| --- | --- |

—

merlangu, kas ICES 7.b–c un 7.e–k rajonā nozvejots ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm,

| — | parasto jūrasmēli, kas ICES 7.d, 7.e, 7.f, 7.g un 7.h rajonā nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto TBB zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm un kuri nodrošina paaugstinātu selektivitāti, |
| --- | --- |

—

parasto jūrasmēli, kas ICES 7.d, 7.e, 7.f, 7.g un 7.h rajonā nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto TBB zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm un kuri nodrošina paaugstinātu selektivitāti,

| — | parasto jūrasmēli, kas nozvejota ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā. |
| --- | --- |

—

parasto jūrasmēli, kas nozvejota ar kuģiem, kuri ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā.

| (18) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts de minimis atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz:






  — | pikšu, kas ICES 7.b–c un 7.e–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, |
| --- | --- | --- |

(18)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ir ierosināts de minimis atbrīvojums no izkraušanas pienākuma attiecībā uz:

—

pikšu, kas ICES 7.b–c un 7.e–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks,

| — | mencu, kas ICES 7.b–c un 7.e–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, |
| --- | --- |

—

mencu, kas ICES 7.b–c un 7.e–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks,

| — | stavridām, kas ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā nozvejotas ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, |
| --- | --- |

—

stavridām, kas ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā nozvejotas ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus,

| — | makreli, kas ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus. |
| --- | --- |

—

makreli, kas ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus.

| (19) | Dalībvalstu pierādījumus par jaunajiem de minimis atbrīvojumiem attiecībā uz pikšu, mencu, stavridām un makreli, kas nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, ir izskatījusi ZZTEK, kas secinājusi (10), ka ir vajadzīga turpmāka informācija. Šīs informācijas sniegšanas vajadzībām zvejas darbības un datu vākšana ir jāturpina, tālab individuālo atbrīvojumu ilgums katrai sugai būtu jāierobežo līdz vienam gadam, un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantos datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija novērtēšanai ZZTEK. Tādēļ šie atbrīvojumi būtu provizoriski jāpiemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstu pierādījumus par jaunajiem de minimis atbrīvojumiem attiecībā uz pikšu, mencu, stavridām un makreli, kas nozvejota ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, ir izskatījusi ZZTEK, kas secinājusi (10), ka ir vajadzīga turpmāka informācija. Šīs informācijas sniegšanas vajadzībām zvejas darbības un datu vākšana ir jāturpina, tālab individuālo atbrīvojumu ilgums katrai sugai būtu jāierobežo līdz vienam gadam, un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantos datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija novērtēšanai ZZTEK. Tādēļ šie atbrīvojumi būtu provizoriski jāpiemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

| (20) | Lai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanas vajadzībām nodrošinātu ticamas izmetumu apjomu aplēses, gadījumos, kad de minimis atbrīvojums ir balstīts uz ekstrapolāciju, jo dati ir ierobežoti un informācija par floti nepilnīga, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek sniegti pareizi un verificējami dati par visu floti, uz kuru attiecas šis de minimis noteikums. |
| --- | --- |

(20)

Lai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanas vajadzībām nodrošinātu ticamas izmetumu apjomu aplēses, gadījumos, kad de minimis atbrīvojums ir balstīts uz ekstrapolāciju, jo dati ir ierobežoti un informācija par floti nepilnīga, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek sniegti pareizi un verificējami dati par visu floti, uz kuru attiecas šis de minimis noteikums.

| (21) | Uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a) apakšpunkta pamata izmetumu plānos var iekļaut arī tehniskos pasākumus attiecībā uz zvejniecībām vai sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamas nozvejas Ķeltu jūrā un Īrijas jūrā, ir lietderīgi iekļaut vairākus selektivitātes pasākumus, kas piemērojami demersālajās zvejniecībās. Pamatodamās uz dalībvalstu sniegto informāciju, ZZTEK ir secinājusi, ka izmaiņas, kas ierosinātas, lai palielinātu selektivitāti ziemeļrietumu ūdeņos, ir viens no retajiem reģionālo grupu centieniem risināt nevēlamas nozvejas problēmu. Tāpēc tehniskie pasākumi būtu jāiekļauj izmetumu plānā 2019.–2021. gadam. |
| --- | --- |

(21)

Uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a) apakšpunkta pamata izmetumu plānos var iekļaut arī tehniskos pasākumus attiecībā uz zvejniecībām vai sugām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamas nozvejas Ķeltu jūrā un Īrijas jūrā, ir lietderīgi iekļaut vairākus selektivitātes pasākumus, kas piemērojami demersālajās zvejniecībās. Pamatodamās uz dalībvalstu sniegto informāciju, ZZTEK ir secinājusi, ka izmaiņas, kas ierosinātas, lai palielinātu selektivitāti ziemeļrietumu ūdeņos, ir viens no retajiem reģionālo grupu centieniem risināt nevēlamas nozvejas problēmu. Tāpēc tehniskie pasākumi būtu jāiekļauj izmetumu plānā 2019.–2021. gadam.

| (22) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tātad tos var iekļaut šajā regulā. |
| --- | --- |

(22)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tātad tos var iekļaut šajā regulā.

| (23) | Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan vajadzību dalībvalstīm nodrošināt izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu no 2019. gada 1. janvāra. Vairākos gadījumos atbrīvojumi prasa turpināt zvejas darbību un vākt datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Šajos gadījumos Komisija uzskata, ka pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

(23)

Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan vajadzību dalībvalstīm nodrošināt izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu no 2019. gada 1. janvāra. Vairākos gadījumos atbrīvojumi prasa turpināt zvejas darbību un vākt datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Šajos gadījumos Komisija uzskata, ka pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā.

| (24) | Vadoties pēc jaunā kopīgā ieteikuma, ir lietderīgi atcelt Deleģēto regulu (ES) 2018/46. |
| --- | --- |

(24)

Vadoties pēc jaunā kopīgā ieteikuma, ir lietderīgi atcelt Deleģēto regulu (ES) 2018/46.

| (25) | Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(25)

Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Izkraušanas pienākuma īstenošana

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu demersālajās zvejniecībās ICES 5. apakšapgabalā (izņemot 5.a rajonu, bet 5.b rajonā – tikai Savienības ūdeņos), 6. un 7. apakšapgabalā piemēro saskaņā ar šo regulu 2019.–2021. gadam.

ICES

2. pants

Definīcijas

1.   “Flāmu plātne” ir pēdējais rāmja traļa linuma konusveida segments, kura aizmugurējā daļa ir piestiprināta tieši pie āmja. Plātnes augšējam un apakšējam segmentam jābūt izgatavotam no linuma, kura acu izmērs ir vismaz 120 mm, mērot starp mezgliem, un plātnes garumam (izstieptā veidā) jābūt vismaz 3 metriem.

2.   
  “
  Seltra tipa plātne” ir selektivitātes ierīce:

| a) | ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acu izmērs ir vismaz 270 mm un kura novietota traļa daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acu izmērs ir vismaz 140 mm; |
| --- | --- |

a)

ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acu izmērs ir vismaz 270 mm un kura novietota traļa daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acu izmērs ir vismaz 140 mm;

| b) | kas ir vismaz 3 metrus gara; |
| --- | --- |

b)

kas ir vismaz 3 metrus gara;

| c) | kas ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes; un |
| --- | --- |

c)

kas ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes; un

| d) | ir visā traļa augšējās plātnes platumā (no šuves līdz šuvei). |
| --- | --- |

d)

ir visā traļa augšējās plātnes platumā (no šuves līdz šuvei).

3.   “Selektīvais linumrežģis Netgrid” ir selektivitātes ierīce, kuru veido no četrām linuma plātnēm izgatavots segments, kas ir ievietots no divām linuma plātnēm izgatavotā tralī un aprīkots ar slīpi savērstu rombveida linuma acu plātni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 200 mm un kura ved uz izejas atvērumu traļa augšpusē.

4.   “CEFAS linumrežģis” ir Netgrid tipa selektivitātes ierīce, ko Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centrs (CEFAS) izstrādājis Norvēģijas omāra zvejošanai Īrijas jūrā.

5.   “Tralis ar vārstuli” (flip-flap trawl) ir tralis, kas aprīkots ar linumrežģi, kurš paredzēts, lai mazinātu mencas, pikšas un merlanga nozvejošanu Norvēģijas omāra zvejniecībās.

6.   “Pretakmeņu aizsargvirve” (flip-up rope) ir zvejas rīka modifikācija, ko izmanto demersālajos rāmja traļos, lai palīdzētu novērst to, ka akmeņi un iežu atlūzas nonāk tralī un nodara bojājumus zvejas rīkam un nozvejai.

7.   “Bentiskā izvadplātne” ir lielāka izmēra acu vai kvadrātveida acu linuma plātne, kas ievietota traļa – parasti rāmja traļa – apakšējā plātnē, lai atbrīvotos no bentiskā materiāla un jūras gultnes drazām, pirms tās nonāk āmī.

8.   “Ķeltu jūras aizsardzības zona” ir ūdeņi ICES 7.f, 7.g rajonā un tajā 7.j rajona daļā, kas atrodas uz ziemeļiem no 50° ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma.

3. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu piemēro:

| a) | Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 6. un 7. apakšapgabalā nozvejots ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām vai venteriem (zvejas rīka kods (11) FPO un FIX); |
| --- | --- |

a)

Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 6. un 7. apakšapgabalā nozvejots ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām vai venteriem (zvejas rīka kods (11) FPO un FIX);

| b) | Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 7. apakšapgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

b)

Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 7. apakšapgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks;

| c) | Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 7. apakšapgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm un kuros līdztekus izmantoti augstas zvejas rīku selektivitātes risinājumi, kas noteikti šīs regulas 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 7. apakšapgabalā nozvejots ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm un kuros līdztekus izmantoti augstas zvejas rīku selektivitātes risinājumi, kas noteikti šīs regulas 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā;

| d) | Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 6.a rajonā ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no krasta nozvejots ar traļiem ar traļa durvīm, kuru linuma acs izmērs ir 80–110 mm un kuros līdztekus izmantoti augstas zvejas rīku selektivitātes risinājumi, kas noteikti šīs regulas 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

d)

Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ICES 6.a rajonā ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no krasta nozvejots ar traļiem ar traļa durvīm, kuru linuma acs izmērs ir 80–110 mm un kuros līdztekus izmantoti augstas zvejas rīku selektivitātes risinājumi, kas noteikti šīs regulas 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā.

2.   Kad tiek izmesti 1. punktā minētajos apstākļos nozvejoti Norvēģijas omāri, tos neskartus nekavējoties atbrīvo apgabalā, kurā tie nozvejoti.

4. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz parasto jūrasmēli

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto izdzīvotības atbrīvojumu ICES 7.d rajonā ne vairāk kā sešu jūras jūdžu attālumā no krasta un ārpus identificētiem zivju mazuļu apgabaliem piemēro parastās jūrasmēles (Solea solea) nozvejām, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi un ko ar traļiem ar traļa durvīm (zvejas rīka kods OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), kuru āmja linuma acs izmērs ir 80–99 mm, guvuši kuģi:

| a) | kuru garums nepārsniedz 10 metrus un dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW; un |
| --- | --- |

a)

kuru garums nepārsniedz 10 metrus un dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW; un

| b) | kuri zvejo ūdeņos, kas nav dziļāki par 30 metriem, un kuru tralējuma ilgums nepārsniedz 1 h 30 min. |
| --- | --- |

b)

kuri zvejo ūdeņos, kas nav dziļāki par 30 metriem, un kuru tralējuma ilgums nepārsniedz 1 h 30 min.

2.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas parastās jūrasmēles, tās atbrīvo nekavējoties.

5. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz rajveidīgajām zivīm

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto izdzīvotības atbrīvojumu piemēro rajveidīgo zivju (Rajiformes) kopējai pieļaujamajai nozvejai, kas ziemeļrietumu ūdeņos (ICES 6. un 7. apakšapgabals) gūta ar jebkāda tipa zvejas rīkiem.

2.   Dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punktā noteikto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) katru gadu novērtē līdz 1. augustam (neieskaitot).

3.   Šā panta 1. punktā noteikto atbrīvojumu dzegužrajai piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kas pamato minēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

4.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas rajveidīgās zivis, tās nekavējoties atbrīvo zem jūras ūdens virsmas.

6. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltpleksti

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu piemēro:

| a) | jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), kas ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā nozvejota ar vairāksienu tīkliem; |
| --- | --- |

a)

jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), kas ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā nozvejota ar vairāksienu tīkliem;

| b) | jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), kas ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā nozvejota ar traļiem ar traļa durvīm; |
| --- | --- |

b)

jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), kas ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā nozvejota ar traļiem ar traļa durvīm;

| c) | jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), ko ICES 7.a–7.k rajonā nozvejojuši kuģi, kuru dzinēja maksimālā jauda ir lielāka par 221 kW un kuri izmanto rāmja traļus (BT2), kas aprīkoti ar pretakmeņu aizsargvirvi vai bentisko izvadplātni; |
| --- | --- |

c)

jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), ko ICES 7.a–7.k rajonā nozvejojuši kuģi, kuru dzinēja maksimālā jauda ir lielāka par 221 kW un kuri izmanto rāmja traļus (BT2), kas aprīkoti ar pretakmeņu aizsargvirvi vai bentisko izvadplātni;

| d) | jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), ko ICES 7.a–7.k rajonā nozvejojuši kuģi, kuri izmanto rāmja traļus (BT2), kuru dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW vai garums nepārsniedz 24 metrus, kuri ir konstruēti zvejai ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no krasta un kuru tralējuma vidējais ilgums nepārsniedz 1 h 30 min. |
| --- | --- |

d)

jūras zeltplekstei (Pleuronectes platessa), ko ICES 7.a–7.k rajonā nozvejojuši kuģi, kuri izmanto rāmja traļus (BT2), kuru dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW vai garums nepārsniedz 24 metrus, kuri ir konstruēti zvejai ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no krasta un kuru tralējuma vidējais ilgums nepārsniedz 1 h 30 min.

2.   Atbrīvojumus, kas minēti 1. punkta c) un d) apakšpunktā, provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kas pamato minētos atbrīvojumus. Minēto informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

3.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas jūras zeltplekstes, tās nekavējoties atbrīvo zem jūras ūdens virsmas.

7. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz sugām, kas nozvejotas ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām vai venteriem

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēto izdzīvotības atbrīvojumu ICES 5. apakšapgabalā (izņemot 5.a rajonu, bet 5.b rajonā – tikai Savienības ūdeņos), 6. un 7. apakšapgabalā piemēro sugām, kas nozvejotas ar zivju ķeramajiem groziem, zivju krātiņveida lamatām vai venteriem.

2.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas zivis, tās atbrīvo nekavējoties.

8. pants

De minimis atbrīvojumi

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, atbilstīgi minētās regulas 15. panta 5. punkta c) apakšpunktam drīkst izmest turpmāk norādītos daudzumus:

| a) | attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 6 % un 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.d rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 6 % un 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.d rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm;

| b) | attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 6 % un 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.b–c un 7.e–k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz merlangu (Merlangius merlangus) – 2019. gadā līdz 6 % un 2020. un 2021. gadā līdz 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.b–c un 7.e–k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaģiskos traļus (OTM, PTM) un rāmja traļus (BT2), kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm;

| c) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem zvejo parasto jūrasmēli ICES 7.d, 7.e, 7.f un 7.g rajonā;

| d) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ar TBB zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm un kuri aprīkoti ar flāmu plātni, zvejo parasto jūrasmēli ICES 7.d, 7.e, 7.f, 7.g un 7.h rajonā; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura gūta ar kuģiem, kas ar TBB zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm un kuri aprīkoti ar flāmu plātni, zvejo parasto jūrasmēli ICES 7.d, 7.e, 7.f, 7.g un 7.h rajonā;

| e) | attiecībā uz pikšu (Melanogrammus aeglefinus) – 2019. gadā līdz 7 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.b–7.c un 7.e–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz pikšu (Melanogrammus aeglefinus) – 2019. gadā līdz 7 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.b–7.c un 7.e–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks;

| f) | attiecībā uz mencu (Gadus morhua) – 2019. gadā 7 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.b–7.c un 7.e–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz mencu (Gadus morhua) – 2019. gadā 7 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 7.b–7.c un 7.e–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks;

| g) | attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 7 % no minēto sugu gada kopējās nozvejas, kura ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus; |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 7 % no minēto sugu gada kopējās nozvejas, kura ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus;

| h) | attiecībā uz makreli (Scomber scombrus) – 2019. gadā līdz 7 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus. |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz makreli (Scomber scombrus) – 2019. gadā līdz 7 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kura ICES 6. apakšapgabalā un ICES 7.b–7.k rajonā gūta ar kuģiem, kas izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus.

2.   De minimis atbrīvojumus, kas noteikti 1. punkta e)–h) apakšpunktā, piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kas pamato attiecīgo atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

9. pants

Īpaši tehniskie pasākumi Ķeltu jūras aizsardzības zonā

1.   No 2019. gada 1. jūlija zvejas kuģi, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas Ķeltu jūras aizsardzības zonā, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

| a) | āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni (12); |
| --- | --- |

a)

āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni (12);

| b) | T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm; |
| --- | --- |

b)

T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm;

| c) | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni. |
| --- | --- |

c)

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 5 % ir Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

| a) | 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- |

a)

300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| b) | Seltra tipa plātne; |
| --- | --- |

b)

Seltra tipa plātne;

| c) | Regulas (EK) Nr. 850/98 (13) XIVa pielikumā definētais šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm, vai līdzīgs selektīvais linumrežģis Netgrid; |
| --- | --- |

c)

Regulas (EK) Nr. 850/98 (13) XIVa pielikumā definētais šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm, vai līdzīgs selektīvais linumrežģis Netgrid;

| d) | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni. |
| --- | --- |

d)

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 55 % ir merlangs vai vairāk nekā 55 % ir jūrasvelni, heks vai megrimi kopā, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

| a) | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- |

a)

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| b) | T90 tipa āmis un pagarinājuma daļa ar 90 mm lielām linuma acīm; |
| --- | --- |

b)

T90 tipa āmis un pagarinājuma daļa ar 90 mm lielām linuma acīm;

| c) | āmis ar 80 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- |

c)

āmis ar 80 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| d) | āmis ar 80 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 2 metrus garu cilindru, kurš izgatavots no 100 mm kvadrātveida acu linuma. |
| --- | --- |

d)

āmis ar 80 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 2 metrus garu cilindru, kurš izgatavots no 100 mm kvadrātveida acu linuma.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās mazāk nekā 10 % ir mencveidīgās zivis (Gadidae), ICES 7.f rajonā uz austrumiem no 5° rietumu garuma, izmanto āmi, kura linuma acs izmērs ir 80 mm un kurš aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni.

5.   Par iepriekš minētā zvejas rīka alternatīvu var izmantot selektīvu zvejas rīku vai ierīci, ko ZZTEK novērtējusi kā tādu, kurai attiecībā uz mencu, pikšu un merlangu ir tādas pašas vai augstākas selektivitātes īpašības.

10. pants

Īpaši tehniskie pasākumi Īrijas jūrā

1.   No 2019. gada 1. janvāra zvejas kuģi, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas ICES 7.a rajonā (Īrijas jūra), ievēro 2., 3. un 4. punktā noteiktos tehniskos pasākumus.

2.   Kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, bet mazāks par 100 mm, un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 5 % ir Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

| a) | 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- |

a)

300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| b) | Seltra tipa plātne; |
| --- | --- |

b)

Seltra tipa plātne;

| c) | Regulas (EK) Nr. 850/98 XIVa pielikumā definētais šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm; |
| --- | --- |

c)

Regulas (EK) Nr. 850/98 XIVa pielikumā definētais šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm;

| d) | CEFAS linumrežģis; |
| --- | --- |

d)

CEFAS linumrežģis;

| e) | tralis ar vārstuli. |
| --- | --- |

e)

tralis ar vārstuli.

3.   Kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

| a) | āmis ar 120 mm lielām linuma acīm; |
| --- | --- |

a)

āmis ar 120 mm lielām linuma acīm;

| b) | atdalītājtralis, kas aprīkots ar plātnēm, kuru linuma acs izmērs ir 600 mm, un āmi ar 100 mm lielām linuma acīm. |
| --- | --- |

b)

atdalītājtralis, kas aprīkots ar plātnēm, kuru linuma acs izmērs ir 600 mm, un āmi ar 100 mm lielām linuma acīm.

4.   Kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās mazāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi, kura linuma acs izmērs ir 100 mm un kurš aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni. Šo noteikumu nepiemēro kuģiem, kuru nozvejā Norvēģijas omārs veido vairāk nekā 30 %.

5.   Par iepriekš minētā zvejas rīka alternatīvu var izmantot selektīvu zvejas rīku vai ierīci, ko ZZTEK novērtējusi kā tādu, kurai attiecībā uz mencu, pikšu un merlangu ir tādas pašas vai augstākas selektivitātes īpašības.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 18. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 12. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/2438, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos (OV L 336, 23.12.2015., 29. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 12. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/2375, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos (OV L 352, 23.12.2016., 39. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 20. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/46, ar kuru izveido 2018. gada izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām un dziļūdens zvejniecībām, kas darbojas ziemeļrietumu ūdeņos (OV L 7, 12.1.2018., 13. lpp.).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

10

(11)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.). Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, šajā tabulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.

11

FAO

(12)  Kvadrātveida acu linuma plātne jānostiprina saskaņā ar 7. pantu Padomes 1998. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

13

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/17

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/2035

(2018. gada 18. oktobris),

ar ko nosaka detalizētus noteikumus, kā īstenot izkraušanas pienākumu dažās demersālajās zvejniecībās Ziemeļjūrā 2019.–2021. gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regulu (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (1), un jo īpaši tās 11. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus visās Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. pantā paredzēts pieņemt daudzgadu plānus, kas ietver saglabāšanas pasākumus zvejniecībām, kuras attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā izmanto konkrētus krājumus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. pantā paredzēts pieņemt daudzgadu plānus, kas ietver saglabāšanas pasākumus zvejniecībām, kuras attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā izmanto konkrētus krājumus.

| (3) | Minētajos daudzgadu plānos ietver detalizētus noteikumus par to, kā īstenot izkraušanas pienākumu, un Komisijai var tikt piešķirtas pilnvaras minētos noteikumus sīkāk precizēt, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, ko izstrādājušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Minētajos daudzgadu plānos ietver detalizētus noteikumus par to, kā īstenot izkraušanas pienākumu, un Komisijai var tikt piešķirtas pilnvaras minētos noteikumus sīkāk precizēt, pamatojoties uz kopīgiem ieteikumiem, ko izstrādājušas dalībvalstis.

| (4) | Ja daudzgadu plāna nav, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota izkraušanas pienākumu īstenot ar izmetumu plāniem, kas izveidoti, pamatojoties uz dalībvalstu izstrādātiem kopīgiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ja daudzgadu plāna nav, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota izkraušanas pienākumu īstenot ar izmetumu plāniem, kas izveidoti, pamatojoties uz dalībvalstu izstrādātiem kopīgiem ieteikumiem.

| (5) | Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2017. gada 31. maijā iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā. Pamatojoties uz minēto kopīgo ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/45 (3) tika izveidots izmetumu plāns, kas piemērojams minētajās zvejniecībās 2018. gadā. |
| --- | --- |

(5)

Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste ir tiešā veidā ieinteresētas Ziemeļjūras zvejniecību pārvaldībā. Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi minētās dalībvalstis 2017. gada 31. maijā iesniedza Komisijai kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā. Pamatojoties uz minēto kopīgo ieteikumu, ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/45 (3) tika izveidots izmetumu plāns, kas piemērojams minētajās zvejniecībās 2018. gadā.

| (6) | Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada 4. jūlijā pieņēma Regulu (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem [demersālajiem] krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. Saskaņā ar minētās regulas 11. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros, pamatojoties uz dalībvalstu izstrādātiem kopīgiem ieteikumiem, nosaka ar izkraušanas pienākumu saistītus detalizētus noteikumus. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada 4. jūlijā pieņēma Regulu (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem [demersālajiem] krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. Saskaņā ar minētās regulas 11. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros, pamatojoties uz dalībvalstu izstrādātiem kopīgiem ieteikumiem, nosaka ar izkraušanas pienākumu saistītus detalizētus noteikumus.

| (7) | Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste 2018. gada 30. maijā iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par detalizētiem noteikumiem, kā īstenot izkraušanas pienākumu demersālajās zvejniecībās, kas darbojas Ziemeļjūrā. Kopīgais ieteikums ticis grozīts 2018. gada 30. augustā. |
| --- | --- |

(7)

Pēc apspriešanās ar Ziemeļjūras konsultatīvo padomi un Pelaģisko krājumu konsultatīvo padomi Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste 2018. gada 30. maijā iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par detalizētiem noteikumiem, kā īstenot izkraušanas pienākumu demersālajās zvejniecībās, kas darbojas Ziemeļjūrā. Kopīgais ieteikums ticis grozīts 2018. gada 30. augustā.

| (8) | Regulā (ES) 2018/973 noteikts, ka Ziemeļjūra ietver ICES 2.a, 3.a rajonu un 4. apakšapgabalu. |
| --- | --- |

(8)

Regulā (ES) 2018/973 noteikts, ka Ziemeļjūra ietver ICES 2.a, 3.a rajonu un 4. apakšapgabalu.

| (9) | No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) (4). Attiecīgie pasākumi ir apspriesti 2018. gada 11. septembrī notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā. |
| --- | --- |

(9)

No attiecīgām zinātniskajām struktūrām ir saņemts zinātniskais pienesums, ko izskatījusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) (4). Attiecīgie pasākumi ir apspriesti 2018. gada 11. septembrī notikušajā ekspertu grupas sanāksmē, kurā piedalījās 28 dalībvalstu pārstāvji, Komisija, kā arī Eiropas Parlaments novērotāja statusā.

| (10) | Attiecībā uz dažiem krājumiem, piemēram, jūras zeltplekstes krājumu, ZZTEK konstatējusi, ka īpatņu izdzīvotības rādītāji var nebūt tik stabili kā citām sugām. Tomēr Komisija ir izvērtējusi šā atbrīvojuma relatīvo ietekmi uz kopējo krājumu salīdzinājumā ar ietekmi uz atsevišķiem īpatņiem un izsvērusi to attiecībā pret nepieciešamību turpināt zvejas darbības, lai vāktu datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Komisija uzskata, ka gadījumos, kad mirušo izmetumu relatīvais apjoms ir salīdzinoši mazs, pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz dažiem krājumiem, piemēram, jūras zeltplekstes krājumu, ZZTEK konstatējusi, ka īpatņu izdzīvotības rādītāji var nebūt tik stabili kā citām sugām. Tomēr Komisija ir izvērtējusi šā atbrīvojuma relatīvo ietekmi uz kopējo krājumu salīdzinājumā ar ietekmi uz atsevišķiem īpatņiem un izsvērusi to attiecībā pret nepieciešamību turpināt zvejas darbības, lai vāktu datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Komisija uzskata, ka gadījumos, kad mirušo izmetumu relatīvais apjoms ir salīdzinoši mazs, pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā.

| (11) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/45, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izmetumu izdzīvotības rādītājus, tika paredzēti izdzīvotības atbrīvojumi attiecībā uz parastās jūrasmēles nozvejām, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) mazāki īpatņi un kas ar traļiem gūtas ICES 4.c rajonā. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados tikuši izvērtēti, un ZZTEK secinājusi (5), ka pierādījumi ir pietiekami. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt atbrīvojuma piemērošanu. ZZTEK ir norādījusi, ka jauna informācija par zivju mazuļu apgabalu atrašanās vietu nav sniegta (6). Tā kā zivju mazuļu apgabali patlaban nav identificēti, atbrīvojumu var iekļaut šajā regulā, taču, tiklīdz šādi apgabali tiktu identificēti, dalībvalstīm būtu jāiesniedz relevantā informācija. |
| --- | --- |

(11)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/45, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izmetumu izdzīvotības rādītājus, tika paredzēti izdzīvotības atbrīvojumi attiecībā uz parastās jūrasmēles nozvejām, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru (MSRI) mazāki īpatņi un kas ar traļiem gūtas ICES 4.c rajonā. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados tikuši izvērtēti, un ZZTEK secinājusi (5), ka pierādījumi ir pietiekami. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt atbrīvojuma piemērošanu. ZZTEK ir norādījusi, ka jauna informācija par zivju mazuļu apgabalu atrašanās vietu nav sniegta (6). Tā kā zivju mazuļu apgabali patlaban nav identificēti, atbrīvojumu var iekļaut šajā regulā, taču, tiklīdz šādi apgabali tiktu identificēti, dalībvalstīm būtu jāiesniedz relevantā informācija.

| (12) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/45, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izdzīvotības rādītājus, iekļauts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzētais izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām, kas ar zivju ķeramajiem groziem gūtas ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados tikuši izvērtēti, un ZZTEK secinājusi (7), ka pierādījumi ir pietiekami. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt atbrīvojuma piemērošanu. Tā kā apstākļi nav mainījušies, minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(12)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/45, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izdzīvotības rādītājus, iekļauts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzētais izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām, kas ar zivju ķeramajiem groziem gūtas ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados tikuši izvērtēti, un ZZTEK secinājusi (7), ka pierādījumi ir pietiekami. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt atbrīvojuma piemērošanu. Tā kā apstākļi nav mainījušies, minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (13) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/45 iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām, kas ICES 4. apakšapgabalā gūtas ar konkrētiem zvejas rīkiem, ar nosacījumu, ka tiek izmantots selektīvais linumrežģis Netgrid. Minētais atbrīvojums piemērojams tikai ziemas mēnešos un dažās ICES funkcionālajās vienībās. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt minētā atbrīvojuma piemērošanu un šo atbrīvojumu piemērot arī ICES 2.a un 3.a rajonā. Dalībvalstis 2018. gadā iesniegušas atjauninātus zinātniskus pierādījumus, kas apliecina izdzīvotības rādītājus attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas nozvejots ar grunts traļiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir lielāks par 80 mm vai vismaz 70 mm un kuri ir aprīkoti ar īpašām selektivitātes ierīcēm. Minētie pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura paudusi bažas (8) par izdzīvotības aplēsēm, kas aptver Ziemeļjūras rietumu piekrasti, un par to, vai šīs aplēses ir reprezentatīvas attiecībā uz visu apgabalu. Taču ZZTEK norādījusi, ka attiecīgā zinātniskā informācija ir balstīta uz stingru pieeju un plašāko flotu kontekstā izmantotā validācijas metode ir pamatota. Šādos apstākļos atbrīvojumu var piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim, taču dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, būtu jāiesniedz dati par Ziemeļjūras rietumu piekrastes zvejniecībām. |
| --- | --- |

(13)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/45 iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāra nozvejām, kas ICES 4. apakšapgabalā gūtas ar konkrētiem zvejas rīkiem, ar nosacījumu, ka tiek izmantots selektīvais linumrežģis Netgrid. Minētais atbrīvojums piemērojams tikai ziemas mēnešos un dažās ICES funkcionālajās vienībās. Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts turpināt minētā atbrīvojuma piemērošanu un šo atbrīvojumu piemērot arī ICES 2.a un 3.a rajonā. Dalībvalstis 2018. gadā iesniegušas atjauninātus zinātniskus pierādījumus, kas apliecina izdzīvotības rādītājus attiecībā uz Norvēģijas omāru, kas nozvejots ar grunts traļiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir lielāks par 80 mm vai vismaz 70 mm un kuri ir aprīkoti ar īpašām selektivitātes ierīcēm. Minētie pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura paudusi bažas (8) par izdzīvotības aplēsēm, kas aptver Ziemeļjūras rietumu piekrasti, un par to, vai šīs aplēses ir reprezentatīvas attiecībā uz visu apgabalu. Taču ZZTEK norādījusi, ka attiecīgā zinātniskā informācija ir balstīta uz stingru pieeju un plašāko flotu kontekstā izmantotā validācijas metode ir pamatota. Šādos apstākļos atbrīvojumu var piemērot līdz 2021. gada 31. decembrim, taču dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, būtu jāiesniedz dati par Ziemeļjūras rietumu piekrastes zvejniecībām.

| (14) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/45, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izdzīvotības rādītājus, iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz tādu sugu piezveju, kurām noteikti nozvejas limiti, zvejniecībā, kurā izmanto zivju ķeramos grozus un kūrus. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados tikuši izvērtēti, un ZZTEK secinājusi (9), ka pieejamie dati rāda, ka izmesto zivju mirstība, iespējams, ir zema, taču zvejniecības faktiskās nozvejas apjoms ir nenozīmīgs. Tā kā nozvejas ir nebūtiskas un apstākļi nav mainījušies, atbrīvojumu var iekļaut šajā regulā. |
| --- | --- |

(14)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/45, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apliecina izdzīvotības rādītājus, iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz tādu sugu piezveju, kurām noteikti nozvejas limiti, zvejniecībā, kurā izmanto zivju ķeramos grozus un kūrus. Minētie pierādījumi iepriekšējos gados tikuši izvērtēti, un ZZTEK secinājusi (9), ka pieejamie dati rāda, ka izmesto zivju mirstība, iespējams, ir zema, taču zvejniecības faktiskās nozvejas apjoms ir nenozīmīgs. Tā kā nozvejas ir nebūtiskas un apstākļi nav mainījušies, atbrīvojumu var iekļaut šajā regulā.

| (15) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltpleksti zvejniecībā, kurā izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus un kura darbojas ICES 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Dalībvalstis ir sniegušas zinātniskus pierādījumus, kas apliecina jūras zeltplekstes izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (10), ka ir sniegta pamatota informācija, kas liecina par ievērojami augstu izdzīvotību. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(15)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltpleksti zvejniecībā, kurā izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus un kura darbojas ICES 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Dalībvalstis ir sniegušas zinātniskus pierādījumus, kas apliecina jūras zeltplekstes izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (10), ka ir sniegta pamatota informācija, kas liecina par ievērojami augstu izdzīvotību. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (16) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltpleksti zvejniecībā, kurā izmanto dāņu vadus un kura darbojas ICES 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Dalībvalstis ir sniegušas zinātniskus pierādījumus, kas apliecina jūras zeltplekstes izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (11), ka pētījuma dati par izdzīvotības rādītājiem ir ticami, taču izdzīvotības uzlabošanai varētu izmantot papildu faktorus, jo izdzīvotība būtiski samazinās, ja jūras zeltplekstes šķirošanas laiks ir ilgāks par 30 minūtēm. Tāpēc minēto atbrīvojumu var iekļaut šajā regulā. |
| --- | --- |

(16)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā iekļauts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltpleksti zvejniecībā, kurā izmanto dāņu vadus un kura darbojas ICES 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Dalībvalstis ir sniegušas zinātniskus pierādījumus, kas apliecina jūras zeltplekstes izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (11), ka pētījuma dati par izdzīvotības rādītājiem ir ticami, taču izdzīvotības uzlabošanai varētu izmantot papildu faktorus, jo izdzīvotība būtiski samazinās, ja jūras zeltplekstes šķirošanas laiks ir ilgāks par 30 minūtēm. Tāpēc minēto atbrīvojumu var iekļaut šajā regulā.

| (17) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltplekstes nozveju un piezveju zvejniecībā, kurā ar traļiem ICES 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ziemas mēnešos kā mērķsugas tiek zvejotas plekstveidīgās zivis vai apaļzivis. Dalībvalstis ir sniegušas zinātnisku ieteikumu, kas apliecina jūras zeltplekstes izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (12), ka pamatojošajā pētījumā minētie izdzīvotības rādītāji samazinājušies gadījumos, kad šķirošanas laiks vasaras mēnešos bijis ilgāks nekā 60 minūtes, tāpēc jūras zeltplekstes zemais izdzīvotības rādītājs vasarā pamato atbrīvojuma piemērošanu tikai ziemas mēnešos. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(17)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltplekstes nozveju un piezveju zvejniecībā, kurā ar traļiem ICES 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ziemas mēnešos kā mērķsugas tiek zvejotas plekstveidīgās zivis vai apaļzivis. Dalībvalstis ir sniegušas zinātnisku ieteikumu, kas apliecina jūras zeltplekstes izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (12), ka pamatojošajā pētījumā minētie izdzīvotības rādītāji samazinājušies gadījumos, kad šķirošanas laiks vasaras mēnešos bijis ilgāks nekā 60 minūtes, tāpēc jūras zeltplekstes zemais izdzīvotības rādītājs vasarā pamato atbrīvojuma piemērošanu tikai ziemas mēnešos. Tāpēc minētais atbrīvojums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (18) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltplekstes nozvejām, ko veido par MSRI mazāki īpatņi un kas ar rāmja trali gūtas ICES 4. apakšapgabalā un ICES 2.a rajonā. Dalībvalstis sniegušas zinātniskus pierādījumus, kas apliecina izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (13), ka zivju izdzīvotību minētajā zvejniecībā ietekmē vairāki faktori un tā ir ļoti mainīga. ZZTEK turklāt paudusi bažas par to, ka, ņemot vērā salīdzinoši augstos indikatīvos izmetumu rādītājus un salīdzinoši zemos izdzīvotības rādītājus, ievērojams daudzums izmesto jūras zeltplekstu, iespējams, neizdzīvos. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Šādos apstākļos atbrīvojumu var piemērot provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, būtu jāiesniedz a) ceļvedis, kurš izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību, un kurš zinātniski jānovērtē ZZTEK, un b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmas gaitu un minētajā programmā izdarītajām izmaiņām/korekcijām. |
| --- | --- |

(18)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltplekstes nozvejām, ko veido par MSRI mazāki īpatņi un kas ar rāmja trali gūtas ICES 4. apakšapgabalā un ICES 2.a rajonā. Dalībvalstis sniegušas zinātniskus pierādījumus, kas apliecina izmetumu izdzīvotības rādītājus minētajā zvejniecībā. Pierādījumi tikuši iesniegti ZZTEK, kura secinājusi (13), ka zivju izdzīvotību minētajā zvejniecībā ietekmē vairāki faktori un tā ir ļoti mainīga. ZZTEK turklāt paudusi bažas par to, ka, ņemot vērā salīdzinoši augstos indikatīvos izmetumu rādītājus un salīdzinoši zemos izdzīvotības rādītājus, ievērojams daudzums izmesto jūras zeltplekstu, iespējams, neizdzīvos. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Šādos apstākļos atbrīvojumu var piemērot provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, būtu jāiesniedz a) ceļvedis, kurš izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību, un kurš zinātniski jānovērtē ZZTEK, un b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmas gaitu un minētajā programmā izdarītajām izmaiņām/korekcijām.

| (19) | Attiecībā uz rajveidīgajām zivīm, kas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem nozvejotas ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, nav pieejami detalizēti zinātniski pierādījumi par izdzīvotības rādītājiem visos flotes segmentos un kombinācijās, kas gūst labumu no atbrīvojuma. Tomēr izdzīvotības rādītāji ar dažiem izņēmumiem kopumā uzskatāmi par stabiliem, taču vajadzīgi papildu dati. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu līdz 31. maijam būtu jāiesniedz a) ceļvedis, kurš izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību un novērstu ZZTEK konstatētās datu nepilnības, un kurš katru gadu jānovērtē ZZTEK, un b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmas gaitu un minētajā programmā izdarītajām izmaiņām/korekcijām. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz rajveidīgajām zivīm, kas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem nozvejotas ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, nav pieejami detalizēti zinātniski pierādījumi par izdzīvotības rādītājiem visos flotes segmentos un kombinācijās, kas gūst labumu no atbrīvojuma. Tomēr izdzīvotības rādītāji ar dažiem izņēmumiem kopumā uzskatāmi par stabiliem, taču vajadzīgi papildu dati. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu līdz 31. maijam būtu jāiesniedz a) ceļvedis, kurš izstrādāts, lai palielinātu izdzīvotību un novērstu ZZTEK konstatētās datu nepilnības, un kurš katru gadu jānovērtē ZZTEK, un b) gada ziņojumi par izdzīvotības programmas gaitu un minētajā programmā izdarītajām izmaiņām/korekcijām.

| (20) | Izvērtējot rajveidīgo zivju izdzīvotības rādītājus, ir konstatēts, ka dzegužrajas (Leucoraja naevus) izdzīvotības rādītājs ir ievērojami zemāks nekā citām sugām un zinātniskā izpratne par to ir vājāka. Taču, ja minētā suga tiktu izslēgta no atbrīvojuma, zveja un nepārtraukta, precīza datu vākšana nenotiktu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums būtu jāpiešķir tikai uz vienu gadu un steidzami jāizstrādā jauni pētījumi un uzlaboti izdzīvotības pasākumi, kuri pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāiesniedz ZZTEK novērtēšanai. |
| --- | --- |

(20)

Izvērtējot rajveidīgo zivju izdzīvotības rādītājus, ir konstatēts, ka dzegužrajas (Leucoraja naevus) izdzīvotības rādītājs ir ievērojami zemāks nekā citām sugām un zinātniskā izpratne par to ir vājāka. Taču, ja minētā suga tiktu izslēgta no atbrīvojuma, zveja un nepārtraukta, precīza datu vākšana nenotiktu. Tāpēc Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums būtu jāpiešķir tikai uz vienu gadu un steidzami jāizstrādā jauni pētījumi un uzlaboti izdzīvotības pasākumi, kuri pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāiesniedz ZZTEK novērtēšanai.

| (21) | Deleģētajā regulā (ES) 2018/45 iekļauti de minimis atbrīvojumi attiecībā uz:






  — | parasto jūrasmēli, kas ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem nozvejota ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, |
| --- | --- | --- |

(21)

Deleģētajā regulā (ES) 2018/45 iekļauti de minimis atbrīvojumi attiecībā uz:

—

parasto jūrasmēli, kas ar vairāksienu tīkliem un žaunu tīkliem nozvejota ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā,

| — | parasto jūrasmēli, kas ar konkrētiem rāmja traļiem, kuri aprīkoti ar flāmu plātni, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

parasto jūrasmēli, kas ar konkrētiem rāmja traļiem, kuri aprīkoti ar flāmu plātni, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā,

| — | parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas, jūras zeltplekstes, siļķes, Esmarka mencas, Ziemeļatlantijas argentīnas un putasu (kopā) nozvejām, kas ar konkrētiem grunts traļiem gūtas ICES 3.a rajonā, |
| --- | --- |

—

parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas, jūras zeltplekstes, siļķes, Esmarka mencas, Ziemeļatlantijas argentīnas un putasu (kopā) nozvejām, kas ar konkrētiem grunts traļiem gūtas ICES 3.a rajonā,

| — | parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas un heka (kopā) nozvejām, kas ar venteriem gūtas ICES 3.a rajonā, |
| --- | --- |

—

parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas un heka (kopā) nozvejām, kas ar venteriem gūtas ICES 3.a rajonā,

| — | merlangu, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejots ICES 3.a rajonā, |
| --- | --- |

—

merlangu, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejots ICES 3.a rajonā,

| — | merlangu un mencu, kas ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.c rajonā. |
| --- | --- |

—

merlangu un mencu, kas ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.c rajonā.

| (22) | Dalībvalstis iesniegušas pierādījumus, kas pamato minētos de minimis atbrīvojumus. ZZTEK (14) ir izskatījusi minētos pierādījumus un secinājusi (15), ka dalībvalstu iesniegtie dokumenti satur pamatotus argumentus, kas apliecina, ka lielāku selektivitāti panākt ir grūti vai tās palielināšana rada nesamērīgas nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksas. Apstākļi nav mainījušies, tāpēc ir lietderīgi uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunkta pamata turpināt de minimis atbrīvojumus, ievērojot jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un izmaiņas. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstis iesniegušas pierādījumus, kas pamato minētos de minimis atbrīvojumus. ZZTEK (14) ir izskatījusi minētos pierādījumus un secinājusi (15), ka dalībvalstu iesniegtie dokumenti satur pamatotus argumentus, kas apliecina, ka lielāku selektivitāti panākt ir grūti vai tās palielināšana rada nesamērīgas nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksas. Apstākļi nav mainījušies, tāpēc ir lietderīgi uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta c) apakšpunkta pamata turpināt de minimis atbrīvojumus, ievērojot jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināto procentuālo apjomu un izmaiņas.

| (23) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts de minimis atbrīvojums attiecībā uz:






  — | jūras zeltpleksti, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejota ICES 4. apakšapgabalā, |
| --- | --- | --- |

(23)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosināts de minimis atbrīvojums attiecībā uz:

—

jūras zeltpleksti, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejota ICES 4. apakšapgabalā,

| — | visām sugām, kurām noteikti nozvejas limiti un kuras ar rāmja traļiem nozvejotas ICES 4.b un 4.c rajonā, |
| --- | --- |

—

visām sugām, kurām noteikti nozvejas limiti un kuras ar rāmja traļiem nozvejotas ICES 4.b un 4.c rajonā,

| — | merlangu un mencu, kas ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.a un 4.b rajonā, |
| --- | --- |

—

merlangu un mencu, kas ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.a un 4.b rajonā,

| — | jūras līdaku, kas ar konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100–119 mm, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

jūras līdaku, kas ar konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100–119 mm, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā,

| — | merlangu, kas ar konkrētiem rāmja traļiem nozvejots ICES 4. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

merlangu, kas ar konkrētiem rāmja traļiem nozvejots ICES 4. apakšapgabalā,

| — | stavridām, kas ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBB) nozvejotas ICES 4. apakšapgabalā, |
| --- | --- |

—

stavridām, kas ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBB) nozvejotas ICES 4. apakšapgabalā,

| — | makreli, kas ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBB) nozvejota ICES 4. apakšapgabalā. |
| --- | --- |

—

makreli, kas ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBB) nozvejota ICES 4. apakšapgabalā.

| (24) | Dalībvalstis iesniegušas zinātniskus pierādījumus, kas pamato jaunos de minimis atbrīvojumus, kuri saistīti ar grūtībām uzlabot selektivitāti un nesamērīgām nozveju manipulēšanas izmaksām. Minētos pierādījumus ZZTEK izskatīja tās 2018. gada 2.–6. jūlija plenārsēdē. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstis iesniegušas zinātniskus pierādījumus, kas pamato jaunos de minimis atbrīvojumus, kuri saistīti ar grūtībām uzlabot selektivitāti un nesamērīgām nozveju manipulēšanas izmaksām. Minētos pierādījumus ZZTEK izskatīja tās 2018. gada 2.–6. jūlija plenārsēdē.

| (25) | Attiecībā uz atbrīvojumu merlangam un mencai, kas ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.a un 4.b rajonā, ZZTEK secinājusi, ka par dažām dalībvalstīm trūkst relevantu datu. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz atbrīvojumu merlangam un mencai, kas ar grunts traļiem nozvejoti ICES 4.a un 4.b rajonā, ZZTEK secinājusi, ka par dažām dalībvalstīm trūkst relevantu datu. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai.

| (26) | Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem pierādījumiem, ZZTEK uzskata, ka ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus attiecībā uz jūras zeltpleksti, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejota ICES 4. apakšapgabalā. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem pierādījumiem, ZZTEK uzskata, ka ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus attiecībā uz jūras zeltpleksti, kas ar konkrētiem grunts traļiem nozvejota ICES 4. apakšapgabalā.

| (27) | ZZTEK secinājusi, ka iesniegtie dati pamato de minimis atbrīvojuma piešķiršanu zvejniecībās, kurās ar rāmja traļiem ICES 4.b un 4.c rajonā zvejo brūno garneli. |
| --- | --- |

(27)

ZZTEK secinājusi, ka iesniegtie dati pamato de minimis atbrīvojuma piešķiršanu zvejniecībās, kurās ar rāmja traļiem ICES 4.b un 4.c rajonā zvejo brūno garneli.

| (28) | Attiecībā uz de minimis atbrīvojumu jūras līdakai, kas ar konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100–119 mm, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā, ZZTEK uzskata, ka ir grūti pilnīgi novērtēt selektivitātes uzlabošanas ietekmi attiecīgajā zvejniecībā. ZZTEK norādījusi, ka par dažām dalībvalstīm trūkst relevantu datu. Taču ZZTEK atzinusi, ka attiecīgajā zvejniecībā izmantotie zvejas rīki jau ir selektīvi un, ja selektivitāte tiks palielināta vēl vairāk, zvejniecība kļūs neekonomiska. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz a) dati, kas parāda, ka lielāku selektivitāti attiecīgajā zvejniecībā ir ļoti grūti panākt, un b) papildu informācija par citu dalībvalstu nozvejām un flotēm, kuras arī var aktīvi darboties attiecīgajās zvejniecībās. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz de minimis atbrīvojumu jūras līdakai, kas ar konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100–119 mm, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā, ZZTEK uzskata, ka ir grūti pilnīgi novērtēt selektivitātes uzlabošanas ietekmi attiecīgajā zvejniecībā. ZZTEK norādījusi, ka par dažām dalībvalstīm trūkst relevantu datu. Taču ZZTEK atzinusi, ka attiecīgajā zvejniecībā izmantotie zvejas rīki jau ir selektīvi un, ja selektivitāte tiks palielināta vēl vairāk, zvejniecība kļūs neekonomiska. Šo datu vākšanas nolūkā zveja būtu jāturpina, un tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbrīvojums būtu jāpiešķir provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim, taču dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz a) dati, kas parāda, ka lielāku selektivitāti attiecīgajā zvejniecībā ir ļoti grūti panākt, un b) papildu informācija par citu dalībvalstu nozvejām un flotēm, kuras arī var aktīvi darboties attiecīgajās zvejniecībās. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai.

| (29) | Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem pierādījumiem un ZZTEK secinājumu, būtu jāpiešķir de minimis atbrīvojums attiecībā uz jūras līdaku, kas ar konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem pierādījumiem un ZZTEK secinājumu, būtu jāpiešķir de minimis atbrīvojums attiecībā uz jūras līdaku, kas ar konkrētiem grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, nozvejota ICES 4. apakšapgabalā.

| (30) | ZZTEK savos secinājumos norādījusi, ka ir sniegta detalizēta informācija par de minimis atbrīvojumu attiecībā uz merlangu, kas ar konkrētiem rāmja traļiem nozvejots ICES 4. apakšapgabalā. Tomēr ZZTEK norādījusi uz ierobežotām iespējām uzlabot merlanga zvejas selektivitāti un uzsvērusi, ka de minimis aprēķināšanā izmantotā pieeja var ierobežot merlanga selektivitāti, jo visas nevēlamās merlanga nozvejas varētu tikt izmestas. Šādos apstākļos atbrīvojums būtu jāpiemēro novēroto izmetumu līmenī (2 %), un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai katru gadu veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai. |
| --- | --- |

(30)

ZZTEK savos secinājumos norādījusi, ka ir sniegta detalizēta informācija par de minimis atbrīvojumu attiecībā uz merlangu, kas ar konkrētiem rāmja traļiem nozvejots ICES 4. apakšapgabalā. Tomēr ZZTEK norādījusi uz ierobežotām iespējām uzlabot merlanga zvejas selektivitāti un uzsvērusi, ka de minimis aprēķināšanā izmantotā pieeja var ierobežot merlanga selektivitāti, jo visas nevēlamās merlanga nozvejas varētu tikt izmestas. Šādos apstākļos atbrīvojums būtu jāpiemēro novēroto izmetumu līmenī (2 %), un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantus datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai katru gadu veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai.

| (31) | ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu iesniegtos pierādījumus par jaunajiem de minimis atbrīvojumiem attiecībā uz stavridām un makreli, ko nozvejojuši kuģi, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, un secinājusi, ka ir jāsniedz papildu informācija. Šīs informācijas sniegšanas vajadzībām zvejas darbības un datu vākšana ir jāturpina, tālab individuālo atbrīvojumu ilgums katrai sugai būtu jāierobežo līdz vienam gadam, un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantos datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai. Tāpēc šie atbrīvojumi būtu jāpiemēro provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(31)

ZZTEK ir izskatījusi dalībvalstu iesniegtos pierādījumus par jaunajiem de minimis atbrīvojumiem attiecībā uz stavridām un makreli, ko nozvejojuši kuģi, kuri izmanto grunts traļus, zvejas vadus un rāmja traļus, un secinājusi, ka ir jāsniedz papildu informācija. Šīs informācijas sniegšanas vajadzībām zvejas darbības un datu vākšana ir jāturpina, tālab individuālo atbrīvojumu ilgums katrai sugai būtu jāierobežo līdz vienam gadam, un dalībvalstīm vajadzētu būt pienākumam iesniegt relevantos datus, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt pamatojumu un Komisijai veikt izskatīšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāveic papildu izmēģinājumi un pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija jāsniedz informācija ZZTEK novērtēšanai. Tāpēc šie atbrīvojumi būtu jāpiemēro provizoriski līdz 2019. gada 31. decembrim.

| (32) | Lai kopējās pieļaujamās nozvejas noteikšanas vajadzībām nodrošinātu ticamas izmetumu apjoma aplēses, gadījumos, kad de minimis atbrīvojums ir balstīts uz ekstrapolāciju, jo dati ir ierobežoti un informācija par floti nepilnīga, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek sniegti pareizi un verificējami dati par visu floti, uz kuru attiecas šis de minimis noteikums. |
| --- | --- |

(32)

Lai kopējās pieļaujamās nozvejas noteikšanas vajadzībām nodrošinātu ticamas izmetumu apjoma aplēses, gadījumos, kad de minimis atbrīvojums ir balstīts uz ekstrapolāciju, jo dati ir ierobežoti un informācija par floti nepilnīga, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek sniegti pareizi un verificējami dati par visu floti, uz kuru attiecas šis de minimis noteikums.

| (33) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a) apakšpunktu izkraušanas pienākuma īstenošanas elementi var ietvert minētās regulas 7. panta 2. punktā minētos tehniskos pasākumus. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamas nozvejas Skagerakā, ir lietderīgi paturēt spēkā virkni tehnisko pasākumu, par kuriem Savienība un Norvēģija ir vienojušās 2011. gadā (16) un 2012. gadā (17), un atļaut izmantot selektivitātes ierīci SepNep. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a) apakšpunktu izkraušanas pienākuma īstenošanas elementi var ietvert minētās regulas 7. panta 2. punktā minētos tehniskos pasākumus. Lai palielinātu zvejas rīku selektivitāti un samazinātu nevēlamas nozvejas Skagerakā, ir lietderīgi paturēt spēkā virkni tehnisko pasākumu, par kuriem Savienība un Norvēģija ir vienojušās 2011. gadā (16) un 2012. gadā (17), un atļaut izmantot selektivitātes ierīci SepNep.

| (34) | Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu un Regulu (ES) 2018/973, jo īpaši tās 11. pantu, un tāpēc tos var iekļaut šajā regulā. |
| --- | --- |

(34)

Jaunajā kopīgajā ieteikumā ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu un Regulu (ES) 2018/973, jo īpaši tās 11. pantu, un tāpēc tos var iekļaut šajā regulā.

| (35) | Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan nepieciešamību dalībvalstīm nodrošināt izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu no 2019. gada 1. janvāra. Vairākos gadījumos atbrīvojumi prasa turpināt zvejas darbību un vākt datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Komisija uzskata, ka šādos gadījumos pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

(35)

Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantam Komisija ir ņēmusi vērā gan ZZTEK veikto novērtējumu, gan nepieciešamību dalībvalstīm nodrošināt izkraušanas pienākuma pilnīgu īstenošanu no 2019. gada 1. janvāra. Vairākos gadījumos atbrīvojumi prasa turpināt zvejas darbību un vākt datus, kas vajadzīgi, lai atbildētu uz ZZTEK piezīmēm. Komisija uzskata, ka šādos gadījumos pragmatiska un apdomīga pieeja zvejniecības pārvaldībā ir uz laiku atļaut atbrīvojumus, saprotot, ka pretējā gadījumā netiktu savākti dati, kas būtiski nepieciešami pareizai un uz informāciju balstītai izmetumu pārvaldībai, ņemot vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu stāšanos spēkā.

| (36) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/973 16. panta 2. punktu pilnvaras pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz izkraušanas pienākumu Komisijai ir piešķirtas uz piecu gadu laikposmu no 2018. gada 5. augusta. Tāpēc ietekme, kāda ir izdzīvotības un de minimis atbrīvojumiem no izkraušanas pienākuma, būtu jāizvērtē šīs regulas piemērošanas trešajā gadā. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/973 16. panta 2. punktu pilnvaras pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz izkraušanas pienākumu Komisijai ir piešķirtas uz piecu gadu laikposmu no 2018. gada 5. augusta. Tāpēc ietekme, kāda ir izdzīvotības un de minimis atbrīvojumiem no izkraušanas pienākuma, būtu jāizvērtē šīs regulas piemērošanas trešajā gadā.

| (37) | Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(37)

Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Izkraušanas pienākuma īstenošana

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu demersālajās zvejniecībās, uz kurām attiecas nozvejas limiti un kuras darbojas Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā (ICES 2.a, 3.a rajons un 4. apakšapgabals), piemēro saskaņā ar šo regulu 2019.–2021. gadam.

ICES

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “Seltra tipa plātne” ir selektivitātes ierīce:






  — | ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm un kura novietota traļa daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 140 mm, |
| --- | --- | --- |

1)

“Seltra tipa plātne” ir selektivitātes ierīce:

Seltra

—

ko veido augšējā plātne, kuras (rombveida) linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm un kura novietota traļa daļā, ko veido četras plātnes, un piestiprināta, ievērojot savienojuma attiecību trīs linuma acis ar izmēru 90 mm pret vienu linuma aci ar izmēru 270 mm, vai augšējā plātne, kuras (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 140 mm,

| — | kas ir vismaz 3 metrus gara, |
| --- | --- |

—

kas ir vismaz 3 metrus gara,

| — | kas ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes un |
| --- | --- |

—

kas ir novietota ne vairāk kā 4 metru atstatumā no āmja savelkamās stropes un

| — | ir visā traļa augšējās plātnes platumā (no šuves līdz šuvei); |
| --- | --- |

—

ir visā traļa augšējās plātnes platumā (no šuves līdz šuvei);

| 2) | “selektīvais linumrežģis Netgrid” ir selektivitātes ierīce, kuru veido no četrām linuma plātnēm izgatavots segments, kas ir ievietots no divām linuma plātnēm izgatavotā tralī un aprīkots ar slīpi savērstu rombveida linuma acu plātni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 200 mm un kura ved uz izejas atvērumu traļa augšpusē; |
| --- | --- |

2)

“selektīvais linumrežģis Netgrid” ir selektivitātes ierīce, kuru veido no četrām linuma plātnēm izgatavots segments, kas ir ievietots no divām linuma plātnēm izgatavotā tralī un aprīkots ar slīpi savērstu rombveida linuma acu plātni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 200 mm un kura ved uz izejas atvērumu traļa augšpusē;

Netgrid

| 3) | “flāmu plātne” ir pēdējais rāmja traļa linuma konusveida segments:






  — | kura aizmugurējā daļa ir piestiprināta tieši pie āmja, |
| --- | --- | --- |

3)

“flāmu plātne” ir pēdējais rāmja traļa linuma konusveida segments:

—

kura aizmugurējā daļa ir piestiprināta tieši pie āmja,

| — | kura augšējais un apakšējais segments ir izgatavots no linuma, kura acu izmērs ir vismaz 120 mm, mērot starp mezgliem, |
| --- | --- |

—

kura augšējais un apakšējais segments ir izgatavots no linuma, kura acu izmērs ir vismaz 120 mm, mērot starp mezgliem,

| — | kura garums (izstieptā veidā) ir vismaz 3 m; |
| --- | --- |

—

kura garums (izstieptā veidā) ir vismaz 3 m;

| 4) | “SepNep” ir tralis ar traļa durvīm, kurš:






  — | ir izgatavots no linuma, kam acu izmēra diapazons ir no 80 mm līdz 99 + ≥ 100 mm, |
| --- | --- | --- |

4)

“SepNep” ir tralis ar traļa durvīm, kurš:

SepNep

—

ir izgatavots no linuma, kam acu izmēra diapazons ir no 80 mm līdz 99 + ≥ 100 mm,

| — | ir aprīkots ar vairākiem āmjiem, kam linuma acs izmērs sniedzas no vismaz 80 mm līdz 120 mm un kas ir piestiprināti pie vienas pagarinājuma daļas, un kura augšējais āmis ir izgatavots no linuma, kam acs izmērs ir vismaz 120 mm un kas ir aprīkots ar atdalītājplātni, kam linuma acs izmērs nepārsniedz 105 mm, un |
| --- | --- |

—

ir aprīkots ar vairākiem āmjiem, kam linuma acs izmērs sniedzas no vismaz 80 mm līdz 120 mm un kas ir piestiprināti pie vienas pagarinājuma daļas, un kura augšējais āmis ir izgatavots no linuma, kam acs izmērs ir vismaz 120 mm un kas ir aprīkots ar atdalītājplātni, kam linuma acs izmērs nepārsniedz 105 mm, un

| — | var būt aprīkots arī ar fakultatīvu selektīvo režģi, kam attālums starp stieņiem ir vismaz 17 mm, ja tas ir konstruēts tā, lai nodrošinātu mazu Norvēģijas omāru izkļūšanu. |
| --- | --- |

—

var būt aprīkots arī ar fakultatīvu selektīvo režģi, kam attālums starp stieņiem ir vismaz 17 mm, ja tas ir konstruēts tā, lai nodrošinātu mazu Norvēģijas omāru izkļūšanu.

3. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz Norvēģijas omāru

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā (ICES 2.a, 3.a rajons un 4. apakšapgabals) piemēro šādām Norvēģijas omāra nozvejām:

| a) | nozvejas, kas gūtas ar zivju ķeramajiem groziem (FPO (18)); |
| --- | --- |

a)

nozvejas, kas gūtas ar zivju ķeramajiem groziem (FPO (18));

| b) | nozvejas, kas gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru:






  1) | āmja linuma acs izmērs ir lielāks par 80 mm vai |
| --- | --- | --- |

b)

nozvejas, kas gūtas ar grunts traļiem (OTB, TBN), kuru:

1)

āmja linuma acs izmērs ir lielāks par 80 mm vai

| 2) | āmja linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm, vai |
| --- | --- |

2)

āmja linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm, vai

| 3) | āmja linuma acs izmērs ir vismaz 35 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm. |
| --- | --- |

3)

āmja linuma acs izmērs ir vismaz 35 mm un kuri aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm.

2.   Kad tiek izmesti 1. punktā minētajos apstākļos nozvejoti Norvēģijas omāri, tos neskartus tūlīt atbrīvo apgabalā, kurā tie nozvejoti.

3.   Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē katru gadu līdz 1. augustam (neieskaitot).

4. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz parasto jūrasmēli

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu Savienības ūdeņos ICES 4.c rajonā ne vairāk kā sešu jūras jūdžu attālumā no krasta un ārpus identificētiem zivju mazuļu apgabaliem piemēro parastās jūrasmēles nozvejām, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi un kas gūtas ar traļiem ar traļu durvīm (OTB), kuru āmja linuma acs izmērs ir 80–99 mm.

2.   Šā panta 1. punktā minēto atbrīvojumu piemēro tikai kuģiem, kuru garums nepārsniedz 10 metrus un dzinēja jauda nepārsniedz 221 kW un kuri zvejo ūdeņos, kuru dziļums ir 30 m vai mazāk, un kuru tralējuma ilgums nepārsniedz 1 h 30 min.

3.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas parastās jūrasmēles, tās atbrīvo nekavējoties.

5. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz visu tādu sugu piezveju, kurām noteikti nozvejas limiti un kuras nozvejotas ar zivju ķeramajiem groziem un kūriem

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā piemēro visu tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti un kuras nozvejotas ar zivju ķeramajiem groziem un kūriem (FPO, FYK).

2.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas zivis, tās nekavējoties atbrīvo zem jūras ūdens virsmas.

6. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltplekstes nozveju un piezveju

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā un 4. apakšapgabalā piemēro:

| a) | jūras zeltplekstei, kas nozvejota ar tīkliem (GNS, GTR, GTN, GEN); |
| --- | --- |

a)

jūras zeltplekstei, kas nozvejota ar tīkliem (GNS, GTR, GTN, GEN);

| b) | jūras zeltplekstei, kas nozvejota ar dāņu vadiem; |
| --- | --- |

b)

jūras zeltplekstei, kas nozvejota ar dāņu vadiem;

| c) | jūras zeltplekstei, kas nozvejota ar grunts traļiem (OTB, PTB), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm, kad ziemas mēnešos (no 1. novembra līdz 30. aprīlim) kā mērķsugas tiek zvejotas plekstveidīgās zivis vai apaļzivis. |
| --- | --- |

c)

jūras zeltplekstei, kas nozvejota ar grunts traļiem (OTB, PTB), kuru linuma acs izmērs ir vismaz 120 mm, kad ziemas mēnešos (no 1. novembra līdz 30. aprīlim) kā mērķsugas tiek zvejotas plekstveidīgās zivis vai apaļzivis.

2.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas jūras zeltplekstes, tās atbrīvo nekavējoties.

7. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz jūras zeltpleksti, kas mazāka par minimālo saglabāšanas references izmēru

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā piemēro jūras zeltplekstes nozvejām, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi un kas gūtas ar rāmja traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm (BT2).

2.   Šā panta 1. punktā minēto atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato minēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

3.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas jūras zeltplekstes, tās nekavējoties atbrīvo zem jūras ūdens virsmas.

8. pants

Izdzīvotības atbrīvojums attiecībā uz rajveidīgajām zivīm

1.   Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto izdzīvotības atbrīvojumu Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā (ICES 2.a, 3.a rajons un 4. apakšapgabals) piemēro rajveidīgo zivju nozvejām, kas gūtas ar jebkāda tipa zvejas rīkiem.

2.   Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato 1. punktā paredzēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē katru gadu līdz 1. augustam (neieskaitot).

3.   Šā panta 1. punktā noteikto atbrīvojumu dzegužrajai piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato minēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

4.   Kad tiek izmestas 1. punktā minētajos apstākļos nozvejotas rajveidīgās zivis, tās nekavējoties atbrīvo zem jūras ūdens virsmas.

9. pants

De minimis atbrīvojumi

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, atbilstīgi minētās regulas 15. panta 4. punkta c) apakšpunktam drīkst izmest turpmāk norādītos daudzumus:

| a) | parastās jūrasmēles zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas vai lielākas parastās jūrasmēles daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

a)

parastās jūrasmēles zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā izmanto vairāksienu tīklus un žaunu tīklus (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), –

ICES

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas vai lielākas parastās jūrasmēles daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas;

| b) | parastās jūrasmēles zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā izmanto rāmja trali (TBB), kura linuma acs izmērs ir 80–119 mm un kurš ir aprīkots ar flāmu plātni, –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas parastās jūrasmēles daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 % un pārējos gados 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

b)

parastās jūrasmēles zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā izmanto rāmja trali (TBB), kura linuma acs izmērs ir 80–119 mm un kurš ir aprīkots ar flāmu plātni, –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas parastās jūrasmēles daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 % un pārējos gados 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas;

| c) | Norvēģijas omāra zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm, –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas un heka (kopā) daudzumu, kas nepārsniedz 4 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles, mencas, saidas un heka gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

c)

Norvēģijas omāra zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm, –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas un heka (kopā) daudzumu, kas nepārsniedz 4 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga un ziemeļu garneles, mencas, saidas un heka gada kopējās nozvejas;

| d) | ziemeļu garneles zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB), kuru linuma acs izmērs ir 35 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm, un ar neaizsprostotu zivju izeju, –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, jūras zeltplekstes, saidas, siļķes, Esmarka mencas, Ziemeļatlantijas argentīnas un putasu (kopā) daudzumu, kas nepārsniedz 5 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas, jūras zeltplekstes, ziemeļu garneles, heka, Esmarka mencas, Ziemeļatlantijas argentīnas, siļķes un putasu gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

d)

ziemeļu garneles zvejniecībā, kurā darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB), kuru linuma acs izmērs ir 35 mm vai lielāks un kuri ir aprīkoti ar sugu selektīvo režģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm, un ar neaizsprostotu zivju izeju, –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, jūras zeltplekstes, saidas, siļķes, Esmarka mencas, Ziemeļatlantijas argentīnas un putasu (kopā) daudzumu, kas nepārsniedz 5 % no Norvēģijas omāra, parastās jūrasmēles, pikšas, merlanga, mencas, saidas, jūras zeltplekstes, ziemeļu garneles, heka, Esmarka mencas, Ziemeļatlantijas argentīnas, siļķes un putasu gada kopējās nozvejas;

| e) | jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.c rajonā izmanto grunts traļus vai zvejas vadus (OTB, OTT, SDN, SSC), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm (TR2), –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 %, bet 2020. un 2021. gadā – 5 % no to sugu gada kopējās nozvejas, kuras mazākas par minimālo references izmēru un uz kurām attiektos izkraušanas pienākumus; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

e)

jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.c rajonā izmanto grunts traļus vai zvejas vadus (OTB, OTT, SDN, SSC), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm (TR2), –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 %, bet 2020. un 2021. gadā – 5 % no to sugu gada kopējās nozvejas, kuras mazākas par minimālo references izmēru un uz kurām attiektos izkraušanas pienākumus; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas;

| f) | jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.a un 4.b rajonā izmanto grunts traļus vai zvejas vadus (OTB, OTT, SDN, SSC), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm, – | par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 % no to sugu gada kopējās nozvejas, kuras mazākas par minimālo references izmēru un uz kurām attiektos izkraušanas pienākumus; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- | --- |

f)

jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.a un 4.b rajonā izmanto grunts traļus vai zvejas vadus (OTB, OTT, SDN, SSC), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 mm, –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga un mencas (kopā) daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 6 % no to sugu gada kopējās nozvejas, kuras mazākas par minimālo references izmēru un uz kurām attiektos izkraušanas pienākumus; maksimālais mencas daudzums, kādu drīkst izmest, nepārsniedz 2 % no minētās gada kopējās nozvejas;

| | šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot); |
| --- | --- |

šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot);

de minimis

| g) | zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 90–119 mm un kuri ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni, vai grunts traļus (OTB, OTT, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 120 mm un vairāk, –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga daudzumu, kas nepārsniedz 2 % no Norvēģijas omāra, mencas, pikšas, merlanga, saidas, parastās jūrasmēles, jūras zeltplekstes un heka gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

g)

zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 90–119 mm un kuri ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni, vai grunts traļus (OTB, OTT, TBN), kuru linuma acs izmērs ir 120 mm un vairāk, –

ICES

Seltra

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga daudzumu, kas nepārsniedz 2 % no Norvēģijas omāra, mencas, pikšas, merlanga, saidas, parastās jūrasmēles, jūras zeltplekstes un heka gada kopējās nozvejas;

| h) | Norvēģijas omāra zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā izmanto grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm un kuri aprīkoti ar SepNep, –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas jūras zeltplekstes daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no saidas, jūras zeltplekstes, pikšas, merlanga, mencas, ziemeļu garneles, parastās jūrasmēles un Norvēģijas omāra gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

h)

Norvēģijas omāra zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā izmanto grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm un kuri aprīkoti ar SepNep, –

ICES

SepNep

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas jūras zeltplekstes daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no saidas, jūras zeltplekstes, pikšas, merlanga, mencas, ziemeļu garneles, parastās jūrasmēles un Norvēģijas omāra gada kopējās nozvejas;

| i) | brūnās garneles zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.b un 4.c rajonā izmanto rāmja traļus, –
  visu to sugu daudzumu, kurām noteikti nozvejas limiti; minētais daudzums 2019. un 2020. gadā nepārsniedz 7 % un 2021. gadā 6 % no visu to sugu gada kopējās nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti; |
| --- | --- |

i)

brūnās garneles zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4.b un 4.c rajonā izmanto rāmja traļus, –

ICES

visu to sugu daudzumu, kurām noteikti nozvejas limiti; minētais daudzums 2019. un 2020. gadā nepārsniedz 7 % un 2021. gadā 6 % no visu to sugu gada kopējās nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti;

| j) | demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 100–119 mm, zvejo jūras līdaku, – | par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas jūras līdakas daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no jūras līdakas gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā; |
| --- | --- | --- |

j)

demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 100–119 mm, zvejo jūras līdaku, –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas jūras līdakas daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no jūras līdakas gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā;

| | šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, līdz 2019. gada 31. maijam (neieskaitot) iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato minēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot); |
| --- | --- |

šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, līdz 2019. gada 31. maijam (neieskaitot) iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato minēto atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot);

de minimis

| k) | demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai vairāk, zvejo jūras līdaku, –
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas jūras līdakas daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no jūras līdakas gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā; |
| --- | --- |

k)

demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB), kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai vairāk, zvejo jūras līdaku, –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas jūras līdakas daudzumu, kas nepārsniedz 3 % no jūras līdakas gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā;

| l) | jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā izmanto rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm, – | par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga daudzumu, kas nepārsniedz 2 % no jūras zeltplekstes un jūrasmēles gada kopējās nozvejas; |
| --- | --- | --- |

l)

jauktu sugu demersālajās zvejniecībās, kurās darbojas kuģi, kas Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā izmanto rāmja traļus, kuru linuma acs izmērs ir 80–119 mm, –

ICES

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāka merlanga daudzumu, kas nepārsniedz 2 % no jūras zeltplekstes un jūrasmēles gada kopējās nozvejas;

| | dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē katru gadu līdz 1. augustam (neieskaitot); |
| --- | --- |

dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, katru gadu pēc iespējas drīzāk pirms 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē katru gadu līdz 1. augustam (neieskaitot);

| m) | jauktu sugu demersālajā zvejniecībā, kurā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, un kura darbojas ICES 4. apakšapgabalā, – | stavridu daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 7 % no stavridu gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā; |
| --- | --- | --- |

m)

jauktu sugu demersālajā zvejniecībā, kurā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, un kura darbojas ICES 4. apakšapgabalā, –

ICES

stavridu daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 7 % no stavridu gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā;

| | šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot); |
| --- | --- |

šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot);

de minimis

| n) | jauktu sugu demersālajā zvejniecībā, kurā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, un kura darbojas ICES 4. apakšapgabalā, – | makreles daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 7 % no makreles gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā; |
| --- | --- | --- |

n)

jauktu sugu demersālajā zvejniecībā, kurā izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBB), kuru linuma acs izmērs ir 80–99 mm, un kura darbojas ICES 4. apakšapgabalā, –

ICES

makreles daudzumu, kas 2019. gadā nepārsniedz 7 % no makreles gada kopējās nozvejas, kas gūta minētajā zvejniecībā;

| | šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot). |
| --- | --- |

šajā punktā noteikto de minimis atbrīvojumu provizoriski piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim. Dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas attiecīgo zvejniecību pārvaldībā, pēc iespējas drīzāk pirms 2019. gada 31. maija iesniedz papildu zinātnisko informāciju, kura pamato atbrīvojumu. Iesniegto zinātnisko informāciju Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtē līdz 2019. gada 1. augustam (neieskaitot).

de minimis

10. pants

Īpaši tehniskie pasākumi Skagerakā

1.   Skagerakā ir aizliegts turēt uz kuģa vai izmantot jebkādu trali, dāņu vadu, rāmja trali vai līdzīgu velkamu zvejas rīku, kura linuma acs izmērs ir mazāks par 120 mm.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, drīkst izmantot šādus traļus:

| a) | traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm, ja tie ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni vai ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

a)

traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm, ja tie ir aprīkoti ar Seltra tipa plātni vai ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

| b) | traļus, kuru āmja (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm; |
| --- | --- |

b)

traļus, kuru āmja (kvadrātveida) linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm un kuri aprīkoti ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm;

| c) | pelaģisko vai rūpniecisko sugu zvejā – traļus, kuru minimālais linuma acs izmērs ir mazāks par 70 mm, ar nosacījumu, ka nozvejā ir vairāk nekā 80 % vienas vai vairāku pelaģisko vai rūpniecisko sugu zivju; |
| --- | --- |

c)

pelaģisko vai rūpniecisko sugu zvejā – traļus, kuru minimālais linuma acs izmērs ir mazāks par 70 mm, ar nosacījumu, ka nozvejā ir vairāk nekā 80 % vienas vai vairāku pelaģisko vai rūpniecisko sugu zivju;

| d) | ziemeļu garneles zvejā – traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 35 mm, ja tralis ir aprīkots ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm. |
| --- | --- |

d)

ziemeļu garneles zvejā – traļus, kuru āmja linuma acs izmērs ir vismaz 35 mm, ja tralis ir aprīkots ar šķirotājrežģi, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 19 mm.

3.   Ziemeļu garneles zvejā, ko veic saskaņā ar 2. punkta d) apakšpunktu, drīkst izmantot zivju paturēšanas ierīci, bet tikai tad, ja zvejas iespējas ir pietiekamas, lai aptvertu piezveju, un ja paturēšanas ierīce ir:

| a) | konstruēta ar augšējo plātni, kuras minimālais kvadrātveida linuma acs izmērs ir 120 mm; |
| --- | --- |

a)

konstruēta ar augšējo plātni, kuras minimālais kvadrātveida linuma acs izmērs ir 120 mm;

| b) | vismaz 3 metrus gara un |
| --- | --- |

b)

vismaz 3 metrus gara un

| c) | vismaz tikpat plata kā šķirotājrežģis. |
| --- | --- |

c)

vismaz tikpat plata kā šķirotājrežģis.

11. pants

SepNep

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/973 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir atļauts izmantot zvejas rīku SepNep.

SepNep

12. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 18. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 20. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/45, ar kuru izveido 2018. gada izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Ziemeļjūrā un Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā (OV L 7, 12.1.2018., 6. lpp.).

3

(4)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1780485/STECF+PLEN+17-02.pdf

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

11

(12)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

12

(13)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

13

(14)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

14

(15)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

15

(16)  Eiropas Savienības un Norvēģijas Saskaņotais zvejniecības apspriežu protokols par zvejniecību regulējumu Skagerakā un Kategatā 2012. gadam.

16

(17)  Eiropas Savienības un Norvēģijas 2012. gada 4. jūlija Saskaņotais zvejniecības apspriežu protokols par izmetumu aizlieguma īstenošanas pasākumiem un kontroles pasākumiem Skageraka apgabalā.

17

(18)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.). Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, šajā tabulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.

18

FAO

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/27

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/2036

(2018. gada 18. oktobris),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 6. punktu un 18. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī tādu sugu nozvejām, kurām Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (2) III pielikumā ir noteikts minimālais izmērs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķis ir pakāpeniski izskaust izmetumus Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz tādu sugu nozvejām, kurām noteikti nozvejas limiti, un Vidusjūrā arī tādu sugu nozvejām, kurām Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (2) III pielikumā ir noteikts minimālais izmērs.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu izkraušanas pienākumu attiecībā uz Vidusjūras bentisko [demersālo] zvejniecību galvenajām sugām piemēro vēlākais no 2017. gada 1. janvāra un visām pārējām sugām – vēlākais no 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu izkraušanas pienākumu attiecībā uz Vidusjūras bentisko [demersālo] zvejniecību galvenajām sugām piemēro vēlākais no 2017. gada 1. janvāra un visām pārējām sugām – vēlākais no 2019. gada 1. janvāra.

| (3) | Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus, kuru aptvertais laikposms nav ilgāks par trim gadiem un kurus var atjaunot kopumā vēl uz vienu trīs gadu laikposmu; šim nolūkam izmantojams deleģētais akts, kas pamatojas uz kopīgiem ieteikumiem, kurus ar attiecīgo konsultatīvo padomju palīdzību izstrādājušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Lai īstenotu izkraušanas pienākumu, ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 6. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt izmetumu plānus, kuru aptvertais laikposms nav ilgāks par trim gadiem un kurus var atjaunot kopumā vēl uz vienu trīs gadu laikposmu; šim nolūkam izmantojams deleģētais akts, kas pamatojas uz kopīgiem ieteikumiem, kurus ar attiecīgo konsultatīvo padomju palīdzību izstrādājušas dalībvalstis.

| (4) | Ievērojot trīs kopīgos ieteikumus, kurus Komisijai 2016. gadā iesniegušas vairākas dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas Vidusjūras zvejniecību pārvaldībā (Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta un Slovēnija), ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86 (3) tika izveidots izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, un tas ir piemērojams no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim. Minētie trīs kopīgie ieteikumi attiecās uz Vidusjūras rietumu daļu, Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot trīs kopīgos ieteikumus, kurus Komisijai 2016. gadā iesniegušas vairākas dalībvalstis, kas ir tiešā veidā ieinteresētas Vidusjūras zvejniecību pārvaldībā (Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta un Slovēnija), ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86 (3) tika izveidots izmetumu plāns dažām bentiskajām [demersālajām] zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, un tas ir piemērojams no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim. Minētie trīs kopīgie ieteikumi attiecās uz Vidusjūras rietumu daļu, Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu.

| (5) | Ņemot vērā divus kopīgos ieteikumus, ko iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas Vidusjūras rietumu daļas un Adrijas jūras zvejniecību pārvaldībā, Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/86 tika grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/153 (4). |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā divus kopīgos ieteikumus, ko iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas Vidusjūras rietumu daļas un Adrijas jūras zvejniecību pārvaldībā, Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/86 tika grozīta ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/153 (4).

| (6) | Francija, Itālija un Spānija 2018. gada 4. jūnijā pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Pescamed iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras rietumu daļā (“jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu”). Kopīgais ieteikums tika grozīts 2018. gada 27. augustā. |
| --- | --- |

(6)

Francija, Itālija un Spānija 2018. gada 4. jūnijā pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Pescamed iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras rietumu daļā (“jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu”). Kopīgais ieteikums tika grozīts 2018. gada 27. augustā.

| (7) | Kipra, Grieķija, Itālija un Malta 2018. gada 7. jūnijā pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Sudestmed iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras dienvidaustrumu daļā (“jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu”). Kopīgais ieteikums tika grozīts 2018. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(7)

Kipra, Grieķija, Itālija un Malta 2018. gada 7. jūnijā pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Sudestmed iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūras dienvidaustrumu daļā (“jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu”). Kopīgais ieteikums tika grozīts 2018. gada 28. augustā.

| (8) | Horvātija, Itālija un Slovēnija 2018. gada 8. jūnijā pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Adriatica iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Adrijas jūrā (“jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru”). Kopīgais ieteikums tika grozīts 2018. gada 29. augustā. |
| --- | --- |

(8)

Horvātija, Itālija un Slovēnija 2018. gada 8. jūnijā pēc apspriešanās reģionālajā augsta līmeņa grupā Adriatica iesniedza Komisijai jaunu kopīgu ieteikumu par izmetumu plānu demersālajām zvejniecībām, kas darbojas Adrijas jūrā (“jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru”). Kopīgais ieteikums tika grozīts 2018. gada 29. augustā.

| (9) | Visus trīs jaunos kopīgos ieteikumus Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtēja vasaras plenārsēdē, kas notika 2018. gada 2.–6. jūlijā (5). |
| --- | --- |

(9)

Visus trīs jaunos kopīgos ieteikumus Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) novērtēja vasaras plenārsēdē, kas notika 2018. gada 2.–6. jūlijā (5).

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu Komisija ir apsvērusi gan ZZTEK novērtējumu, gan to, ka dalībvalstīm izkraušanas pienākuma pilnīga ieviešana ir jānodrošina 2019. gada 1. janvārī. Dažos gadījumos atbrīvojuma saņemšanas nosacījums ir zvejas darbību un datu vākšanas turpināšana, ņemot vērā ZZTEK izteiktās piezīmes. Komisija uzskata, ka šādos gadījumos atļauja piešķirt pagaidu atbrīvojumus ir pragmatiska un piesardzīga zvejniecības pārvaldības pieeja, jo citādi tiktu aizkavēta datu vākšana, kas ir nepieciešama pienācīgai un pārdomātai izmetumu pārvaldībai, ievērojot izkraušanas pienākuma stāšanos spēkā pilnā apjomā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu Komisija ir apsvērusi gan ZZTEK novērtējumu, gan to, ka dalībvalstīm izkraušanas pienākuma pilnīga ieviešana ir jānodrošina 2019. gada 1. janvārī. Dažos gadījumos atbrīvojuma saņemšanas nosacījums ir zvejas darbību un datu vākšanas turpināšana, ņemot vērā ZZTEK izteiktās piezīmes. Komisija uzskata, ka šādos gadījumos atļauja piešķirt pagaidu atbrīvojumus ir pragmatiska un piesardzīga zvejniecības pārvaldības pieeja, jo citādi tiktu aizkavēta datu vākšana, kas ir nepieciešama pienācīgai un pārdomātai izmetumu pārvaldībai, ievērojot izkraušanas pienākuma stāšanos spēkā pilnā apjomā.

| (11) | Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu ierosina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktu līdz 2021. gada 31. decembrim pagarināt izdzīvotības atbrīvojumu piemērošanu attiecībā uz ķemmīšgliemeni Pecten jacobeus, cietgliemenēm Venerupis spp. un gliemenēm Venus spp., kas nozvejotas ar mehānisko dragu (HMD). Minētais izdzīvotības atbrīvojums tika ieviests ar Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Novērtējot jauno kopīgo ieteikumu, ZZTEK atzīmēja, ka papildu pamatojošā informācija nav sniegta. Tomēr literatūrā ir zinātniski pierādījumi, kas uzskatāmi liecina par minēto sugu izdzīvotību. Tā kā augsti izdzīvotības rādītāji ir iespējami un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka izdzīvotības atbrīvojums būtu jāpiemēro arī turpmāk, jo apstākļi nav mainījušies. |
| --- | --- |

(11)

Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu ierosina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktu līdz 2021. gada 31. decembrim pagarināt izdzīvotības atbrīvojumu piemērošanu attiecībā uz ķemmīšgliemeni Pecten jacobeus, cietgliemenēm Venerupis spp. un gliemenēm Venus spp., kas nozvejotas ar mehānisko dragu (HMD). Minētais izdzīvotības atbrīvojums tika ieviests ar Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Novērtējot jauno kopīgo ieteikumu, ZZTEK atzīmēja, ka papildu pamatojošā informācija nav sniegta. Tomēr literatūrā ir zinātniski pierādījumi, kas uzskatāmi liecina par minēto sugu izdzīvotību. Tā kā augsti izdzīvotības rādītāji ir iespējami un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka izdzīvotības atbrīvojums būtu jāpiemēro arī turpmāk, jo apstākļi nav mainījušies.

| (12) | Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu ierosina līdz 2021. gada 31. decembrim pagarināt izdzīvotības atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas nozvejots ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). Minētais izdzīvotības atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/153. Jaunajā kopīgajā ieteikumā šo atbrīvojumu sākotnēji tika ierosināts nepiemērot jūlija, augusta un septembra mēnešos, uz kuriem attiektos jauns de minimis atbrīvojums. ZZTEK uzskatīja, ka nav pierādījumu, kas pamato de minimis atbrīvojuma piemērošanu vasaras mēnešos, un nesniedza papildu piezīmes. Tomēr ir zinātniski pierādījumi, kas uzskatāmi apliecina šīs sugas izdzīvotību šajā un citos reģionos. Tā kā augsti izdzīvotības rādītāji ir iespējami un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka visu gadu piemērojamais izdzīvotības atbrīvojums būtu jāpiemēro arī turpmāk. |
| --- | --- |

(12)

Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu ierosina līdz 2021. gada 31. decembrim pagarināt izdzīvotības atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas nozvejots ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). Minētais izdzīvotības atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/153. Jaunajā kopīgajā ieteikumā šo atbrīvojumu sākotnēji tika ierosināts nepiemērot jūlija, augusta un septembra mēnešos, uz kuriem attiektos jauns de minimis atbrīvojums. ZZTEK uzskatīja, ka nav pierādījumu, kas pamato de minimis atbrīvojuma piemērošanu vasaras mēnešos, un nesniedza papildu piezīmes. Tomēr ir zinātniski pierādījumi, kas uzskatāmi apliecina šīs sugas izdzīvotību šajā un citos reģionos. Tā kā augsti izdzīvotības rādītāji ir iespējami un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka visu gadu piemērojamais izdzīvotības atbrīvojums būtu jāpiemēro arī turpmāk.

| (13) | Jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru ierosina pagarināt izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea), kas nozvejota ar rapido (rāmja trali) (TBB). Minētais izdzīvotības atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. ZZTEK šo jauno pieprasījumu nenovērtēja. Tomēr Adrijas jūras 17. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā tiek veikts ad hoc pētījums par minētās sugas izdzīvotību. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojumu būtu jāturpina piemērot tikai vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu. |
| --- | --- |

(13)

Jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru ierosina pagarināt izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea), kas nozvejota ar rapido (rāmja trali) (TBB). Minētais izdzīvotības atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. ZZTEK šo jauno pieprasījumu nenovērtēja. Tomēr Adrijas jūras 17. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā tiek veikts ad hoc pētījums par minētās sugas izdzīvotību. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojumu būtu jāturpina piemērot tikai vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu.

| (14) | Visi trīs jaunie kopīgie ieteikumi ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. ZZTEK uzskatīja, ka nav sniegta konkrēta informācija, kas pamato šo atbrīvojumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie papildu dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu. |
| --- | --- |

(14)

Visi trīs jaunie kopīgie ieteikumi ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. ZZTEK uzskatīja, ka nav sniegta konkrēta informācija, kas pamato šo atbrīvojumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie papildu dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu.

| (15) | Visi trīs jaunie kopīgie ieteikumi ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), kas ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. ZZTEK uzskatīja, ka būtu jāsniedz papildu pierādījumi, kas pilnībā atbalstītu ierosināto atbrīvojumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie papildu dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu. |
| --- | --- |

(15)

Visi trīs jaunie kopīgie ieteikumi ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), kas ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. ZZTEK uzskatīja, ka būtu jāsniedz papildu pierādījumi, kas pilnībā atbalstītu ierosināto atbrīvojumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie papildu dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu.

| (16) | Visi trīs jaunie kopīgie ieteikumi ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz omāru (Homarus gammarus) un langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. ZZTEK uzskatīja, ka attiecīgo dalībvalstu iesniegtais pētījums par langustu izdzīvotības spēju ir pietiekami pamatots pētījums, kurā norādīti īstermiņa izdzīvotības rādītāji, tomēr atzīmēja, ka izlases lielums bijis mazs. Papildu zinātniskie pierādījumi būtu jāsniedz gan par langustiem, gan par omāru. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie papildu dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu. |
| --- | --- |

(16)

Visi trīs jaunie kopīgie ieteikumi ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz omāru (Homarus gammarus) un langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. ZZTEK uzskatīja, ka attiecīgo dalībvalstu iesniegtais pētījums par langustu izdzīvotības spēju ir pietiekami pamatots pētījums, kurā norādīti īstermiņa izdzīvotības rādītāji, tomēr atzīmēja, ka izlases lielums bijis mazs. Papildu zinātniskie pierādījumi būtu jāsniedz gan par langustiem, gan par omāru. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Attiecīgajām dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāsniedz attiecīgie papildu dati, lai ZZTEK varētu veikt turpmāku novērtējumu.

| (17) | Jaunie kopīgie ieteikumi par Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) nozvejots Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. Jaunajā kopīgajā ieteikumā šo atbrīvojumu sākotnēji tika ierosināts nepiemērot jūlija, augusta un septembra mēnešos, uz kuriem attiektos jauns de minimis atbrīvojums. ZZTEK uzskatīja, ka nav pierādījumu, kas pamato de minimis atbrīvojuma piemērošanu vasaras mēnešos, un nesniedza papildu piezīmes. Tomēr ir zinātniski pierādījumi, kas uzskatāmi apliecina šīs sugas izdzīvotību citos reģionos. Tā kā augsti izdzīvotības rādītāji ir iespējami un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka būtu jāievieš visu gadu piemērojams izdzīvotības atbrīvojums. |
| --- | --- |

(17)

Jaunie kopīgie ieteikumi par Adrijas jūru un Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosina piemērot izdzīvotības atbrīvojumu attiecībā uz Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), kas ar grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) nozvejots Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. Jaunajā kopīgajā ieteikumā šo atbrīvojumu sākotnēji tika ierosināts nepiemērot jūlija, augusta un septembra mēnešos, uz kuriem attiektos jauns de minimis atbrīvojums. ZZTEK uzskatīja, ka nav pierādījumu, kas pamato de minimis atbrīvojuma piemērošanu vasaras mēnešos, un nesniedza papildu piezīmes. Tomēr ir zinātniski pierādījumi, kas uzskatāmi apliecina šīs sugas izdzīvotību citos reģionos. Tā kā augsti izdzīvotības rādītāji ir iespējami un ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas īpatnības, Komisija uzskata, ka būtu jāievieš visu gadu piemērojams izdzīvotības atbrīvojums.

| (18) | Visos trijos jaunajos kopīgajos ieteikumos arī ierosināts pagarināt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētā de minimis atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX), un 2019., 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. Minētajām sugām de minimis atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā šajā saistībā sniegtajiem zinātniskiem pierādījumiem, kurus pārskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā attiecīgo zvejas rīku īpatnības, katrā zvejas darbībā iesaistīto sugu lielo skaitu, zvejas modeļus un Vidusjūras īpatnības (piemēram, mazapjoma zvejniecību pārsvaru), Komisija uzskatīja: lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus. ZZTEK nav novērtējusi jauno ieteikumu attiecībā uz grunts traļiem. Novērtējot jauno kopīgo ieteikumu attiecībā uz žaunu tīkliem un vairāksienu tīkliem, ZZTEK atzīmēja, ka attiecīgo dalībvalstu sniegtā informācija nav pietiekami pilnīga. Tomēr, ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka de minimis atbrīvojums iepriekš minētajā procentuālajā apjomā būtu jāpiemēro arī turpmāk. |
| --- | --- |

(18)

Visos trijos jaunajos kopīgajos ieteikumos arī ierosināts pagarināt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētā de minimis atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX), un 2019., 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN), Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā. Minētajām sugām de minimis atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā šajā saistībā sniegtajiem zinātniskiem pierādījumiem, kurus pārskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā attiecīgo zvejas rīku īpatnības, katrā zvejas darbībā iesaistīto sugu lielo skaitu, zvejas modeļus un Vidusjūras īpatnības (piemēram, mazapjoma zvejniecību pārsvaru), Komisija uzskatīja: lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus. ZZTEK nav novērtējusi jauno ieteikumu attiecībā uz grunts traļiem. Novērtējot jauno kopīgo ieteikumu attiecībā uz žaunu tīkliem un vairāksienu tīkliem, ZZTEK atzīmēja, ka attiecīgo dalībvalstu sniegtā informācija nav pietiekami pilnīga. Tomēr, ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka de minimis atbrīvojums iepriekš minētajā procentuālajā apjomā būtu jāpiemēro arī turpmāk.

| (19) | Jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru ierosina pagarināt de minimis atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019., 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no minēto sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto rapido (rāmja trali) (TBB), kā arī attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – 2019., 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX), Adrijas jūrā. Minētajām sugām de minimis atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā šajā saistībā sniegtajiem zinātniskiem pierādījumiem, kurus pārskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā attiecīgo zvejas rīku īpatnības, katrā zvejas darbībā iesaistīto sugu lielo skaitu, zvejas modeļus un Vidusjūras īpatnības (piemēram, mazapjoma zvejniecību pārsvaru), Komisija uzskatīja: lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus (attiecībā uz heku un jūras barbēm līdz 1 % un attiecībā uz parasto jūrasmēli līdz 3 %). Novērtējot jauno kopīgo ieteikumu, ZZTEK ņēma vērā, ka nav sniegta konkrēta informācija, kas pamato lielu piemērotā procentuālā apjoma pieaugumu. Ņemot vērā to, ka apstākļi attiecībā uz pašreizējā procentuālā apjoma piemērošanu nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums iepriekš minētajā procentuālajā apjomā būtu jāpiemēro arī turpmāk. |
| --- | --- |

(19)

Jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru ierosina pagarināt de minimis atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019., 2020. un 2021. gadā līdz 1 % no minēto sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto rapido (rāmja trali) (TBB), kā arī attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – 2019., 2020. un 2021. gadā līdz 3 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX), Adrijas jūrā. Minētajām sugām de minimis atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā šajā saistībā sniegtajiem zinātniskiem pierādījumiem, kurus pārskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā attiecīgo zvejas rīku īpatnības, katrā zvejas darbībā iesaistīto sugu lielo skaitu, zvejas modeļus un Vidusjūras īpatnības (piemēram, mazapjoma zvejniecību pārsvaru), Komisija uzskatīja: lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumus (attiecībā uz heku un jūras barbēm līdz 1 % un attiecībā uz parasto jūrasmēli līdz 3 %). Novērtējot jauno kopīgo ieteikumu, ZZTEK ņēma vērā, ka nav sniegta konkrēta informācija, kas pamato lielu piemērotā procentuālā apjoma pieaugumu. Ņemot vērā to, ka apstākļi attiecībā uz pašreizējā procentuālā apjoma piemērošanu nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums iepriekš minētajā procentuālajā apjomā būtu jāpiemēro arī turpmāk.

| (20) | Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosina pagarināt de minimis atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kas Vidusjūras dienvidaustrumu daļā gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX). Minētajai sugai de minimis atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā šajā saistībā sniegtajiem zinātniskiem pierādījumiem, kurus pārskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā attiecīgo zvejas rīku īpatnības, katrā zvejas darbībā iesaistīto sugu lielo skaitu, zvejas modeļus un Vidusjūras īpatnības (piemēram, mazapjoma zvejniecību pārsvaru), Komisija uzskatīja: lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumu. ZZTEK šo jauno ieteikumu nenovērtēja. Ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums iepriekš minētajā procentuālajā apjomā būtu jāpiemēro arī turpmāk. |
| --- | --- |

(20)

Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosina pagarināt de minimis atbrīvojuma piemērošanu attiecībā uz sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no minētās sugas gada kopējās nozvejas, kas Vidusjūras dienvidaustrumu daļā gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT un TX). Minētajai sugai de minimis atbrīvojums tika ieviests ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2017/86. Pamatojoties uz kopīgajā ieteikumā šajā saistībā sniegtajiem zinātniskiem pierādījumiem, kurus pārskatījusi ZZTEK, un ņemot vērā attiecīgo zvejas rīku īpatnības, katrā zvejas darbībā iesaistīto sugu lielo skaitu, zvejas modeļus un Vidusjūras īpatnības (piemēram, mazapjoma zvejniecību pārsvaru), Komisija uzskatīja: lai novērstu nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgumu, ir lietderīgi noteikt de minimis atbrīvojumu. ZZTEK šo jauno ieteikumu nenovērtēja. Ņemot vērā to, ka apstākļi nav mainījušies, Komisija uzskata, ka šis atbrīvojums iepriekš minētajā procentuālajā apjomā būtu jāpiemēro arī turpmāk.

| (21) | Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu ierosina piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX); 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN); 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). |
| --- | --- |

(21)

Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras rietumu daļu ierosina piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX); 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN); 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX).

| (22) | Jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru ierosina piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX); 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli, bet iekļaujot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN); 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli, bet iekļaujot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). |
| --- | --- |

(22)

Jaunais kopīgais ieteikums par Adrijas jūru ierosina piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX); 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu (izņemot sārto dziļūdens garneli, bet iekļaujot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN); 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli un sārto dziļūdens garneli, bet iekļaujot parasto jūrasmēli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX).

| (23) | Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosina piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX); 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN); 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX). |
| --- | --- |

(23)

Jaunais kopīgais ieteikums par Vidusjūras dienvidaustrumu daļu ierosina piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX); 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN); 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu (izņemot sarkanspuru pageli) gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX).

| (24) | Visbeidzot, visos trijos jaunajos kopīgajos ieteikumos ir ierosināts piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). |
| --- | --- |

(24)

Visbeidzot, visos trijos jaunajos kopīgajos ieteikumos ir ierosināts piemērot de minimis atbrīvojumu attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX).

| (25) | ZZTEK atzīmēja, ka 21., 22. un 23. apsvērumā minētie atbrīvojumi attiecas uz plašu sugu grupu ar dažādiem izmetumu rādītājiem un ka konkrēta informācija, kas pilnībā pamato pieprasītos atbrīvojumus, nav sniegta. Tomēr Komisija norāda, ka šos atbrīvojumus piemēro tām sugu grupām, kas aptver pārējās sugas, kurām Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā ir noteikts minimālais izmērs un uz kurām šajā posmā neattiecas nozvejas limiti; tāpēc Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. un 9. punkts nav piemērojami. Turklāt minētās sugas tiek zvejotas vienlaikus un dažādos daudzumos, apgrūtinot uz viena krājuma balstītas pieejas piemērošanu. Papildus tam šīs sugas tiek zvejotas ar nelieliem zvejas kuģiem un izkrautas daudzās dažādās izkraušanas vietās, kuras izkaisītas gar piekrasti; tāpēc ir ļoti varbūtīgi, ka izkraušanas pienākuma pilnīgas ieviešanas pirmajos gados radīsies nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgums. Jāņem vērā arī tas, ka atbrīvojumi principā ir noteikti zem maksimāli atļautajiem limitiem. Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka šie de minimis atbrīvojumi būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāiesniedz attiecīgie dati, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt atbrīvojumu pamatojumu un Komisijai – veikt pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(25)

ZZTEK atzīmēja, ka 21., 22. un 23. apsvērumā minētie atbrīvojumi attiecas uz plašu sugu grupu ar dažādiem izmetumu rādītājiem un ka konkrēta informācija, kas pilnībā pamato pieprasītos atbrīvojumus, nav sniegta. Tomēr Komisija norāda, ka šos atbrīvojumus piemēro tām sugu grupām, kas aptver pārējās sugas, kurām Regulas (EK) Nr. 1967/2006 III pielikumā ir noteikts minimālais izmērs un uz kurām šajā posmā neattiecas nozvejas limiti; tāpēc Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. un 9. punkts nav piemērojami. Turklāt minētās sugas tiek zvejotas vienlaikus un dažādos daudzumos, apgrūtinot uz viena krājuma balstītas pieejas piemērošanu. Papildus tam šīs sugas tiek zvejotas ar nelieliem zvejas kuģiem un izkrautas daudzās dažādās izkraušanas vietās, kuras izkaisītas gar piekrasti; tāpēc ir ļoti varbūtīgi, ka izkraušanas pienākuma pilnīgas ieviešanas pirmajos gados radīsies nevēlamu nozveju manipulēšanas izmaksu nesamērīgums. Jāņem vērā arī tas, ka atbrīvojumi principā ir noteikti zem maksimāli atļautajiem limitiem. Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka šie de minimis atbrīvojumi būtu jāievieš tikai uz vienu gadu. Dalībvalstīm līdz 2019. gada 1. maijam būtu jāiesniedz attiecīgie dati, kas ļautu ZZTEK pilnībā novērtēt atbrīvojumu pamatojumu un Komisijai – veikt pārskatīšanu.

| (26) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka dalībvalstis apņemas palielināt zvejas rīku selektivitāti saskaņā ar pašreizējo pētniecisko programmu rezultātiem, lai tādējādi samazinātu un ierobežotu nevēlamu nozveju un jo īpaši tādu īpatņu nozveju, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru. |
| --- | --- |

(26)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka dalībvalstis apņemas palielināt zvejas rīku selektivitāti saskaņā ar pašreizējo pētniecisko programmu rezultātiem, lai tādējādi samazinātu un ierobežotu nevēlamu nozveju un jo īpaši tādu īpatņu nozveju, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru.

| (27) | Komisija arī atzīmē, ka saskaņā ar kopīgo ieteikumu par Vidusjūras rietumu daļu attiecīgās dalībvalstis veicina to, ka tiek izmantoti traļi, kuru āmis un/vai pagarinājuma daļa aprīkota ar T90 tipa linumu, kura acs izmērs ir 50 mm, un ka tiek turpināti zvejas reāllaika aizlieguma izmēģinājumi. |
| --- | --- |

(27)

Komisija arī atzīmē, ka saskaņā ar kopīgo ieteikumu par Vidusjūras rietumu daļu attiecīgās dalībvalstis veicina to, ka tiek izmantoti traļi, kuru āmis un/vai pagarinājuma daļa aprīkota ar T90 tipa linumu, kura acs izmērs ir 50 mm, un ka tiek turpināti zvejas reāllaika aizlieguma izmēģinājumi.

| (28) | Jaunajos kopīgajos ieteikumos ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tāpēc tos var iekļaut izmetumu plānā, kas izveidots ar Deleģēto regulu (ES) 2017/86. |
| --- | --- |

(28)

Jaunajos kopīgajos ieteikumos ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu, 15. panta 5. punkta c) apakšpunktu un 18. panta 3. punktu, un tāpēc tos var iekļaut izmetumu plānā, kas izveidots ar Deleģēto regulu (ES) 2017/86.

| (29) | De minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazo pelaģisko mērķsugu zvejniecībām ir noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/161 (6). Turpretī de minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazo pelaģisko sugu piezvejām, kas gūtas demersālajās zvejniecībās, būtu jāiekļauj Deleģētajā regulā (ES) 2017/86. |
| --- | --- |

(29)

De minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazo pelaģisko mērķsugu zvejniecībām ir noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2018/161 (6). Turpretī de minimis atbrīvojumi attiecībā uz mazo pelaģisko sugu piezvejām, kas gūtas demersālajās zvejniecībās, būtu jāiekļauj Deleģētajā regulā (ES) 2017/86.

| (30) | Tāpēc Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/86 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/86 būtu attiecīgi jāgroza.

| (31) | Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(31)

Šajā regulā paredzētie pasākumi tieši ietekmē Savienības kuģu zvejas sezonas plānošanu un saistītās saimnieciskās darbības, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Tā būtu jāpiemēro no 2019. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Deleģēto regulu (ES) 2017/86 groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Izdzīvotības atbrīvojums

  1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts sugām, attiecībā uz kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, piemēro:






  a) | parastajai jūrasmēlei (Solea solea), kas ar rapido (rāmja trali) (TBB) (*1) nozvejota Adrijas jūrā, līdz 2019. gada 31. decembrim; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Izdzīvotības atbrīvojums

1.   Atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma, kas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta b) apakšpunktā paredzēts sugām, attiecībā uz kurām pieejamie zinātniskie pierādījumi uzrāda augstus izdzīvotības rādītājus, piemēro:

a)

parastajai jūrasmēlei (Solea solea), kas ar rapido (rāmja trali) (TBB) (*1) nozvejota Adrijas jūrā, līdz 2019. gada 31. decembrim;

| b) | ķemmīšgliemenei Pecten jacobeus, kas ar mehānisko dragu (HMD) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā; |
| --- | --- |

b)

ķemmīšgliemenei Pecten jacobeus, kas ar mehānisko dragu (HMD) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā;

| c) | cietgliemenēm Venerupis spp., kas ar mehānisko dragu (HMD) nozvejotas Vidusjūras rietumu daļā; |
| --- | --- |

c)

cietgliemenēm Venerupis spp., kas ar mehānisko dragu (HMD) nozvejotas Vidusjūras rietumu daļā;

| d) | gliemenēm Venus spp., kas ar mehānisko dragu (HMD) nozvejotas Vidusjūras rietumu daļā; |
| --- | --- |

d)

gliemenēm Venus spp., kas ar mehānisko dragu (HMD) nozvejotas Vidusjūras rietumu daļā;

| e) | Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ar visu veidu grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā; |
| --- | --- |

e)

Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ar visu veidu grunts traļiem (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā;

| f) | Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

f)

Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus), kas ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim;

| g) | sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

g)

sarkanspuru pagelei (Pagellus bogaraveo), kas ar āķiem un āķu rindām (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) nozvejota Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim;

| h) | omāram (Homarus gammarus), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

h)

omāram (Homarus gammarus), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejots Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim;

| i) | langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

i)

langustiem (Palinuridae), kas ar tīkliem (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) un ar zivju ķeramajiem groziem un krātiņveida lamatām (FPO, FIX) nozvejoti Vidusjūras rietumu daļā, Adrijas jūrā un Vidusjūras dienvidaustrumu daļā, līdz 2019. gada 31. decembrim.

2.   Parasto jūrasmēli (Solea solea), ķemmīšgliemeni Pecten jacobeus, cietgliemenes Venerupis spp., gliemenes Venus spp., Norvēģijas omāru (Nephrops norvegicus), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), omāru (Homarus gammarus) un langustus (Palinuridae), kas nozvejoti 1. punktā minētajos apstākļos, tūlīt atbrīvo apgabalā, kurā tie nozvejoti.

3.   Līdz 2019. gada 1. maijam dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas minēto Vidusjūras zvejniecību pārvaldībā, iesniedz Komisijai izmetumu datus, kas papildina 2018. gada jūnijā iesniegtajos un 2018. gada augustā grozītajos kopīgajos ieteikumos norādītos datus, un visu citu attiecīgo zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punkta a), f), g), h) un i) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) minētos datus un informāciju novērtē vēlākais līdz 2019. gada jūlijam.

(*1)  Šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti XI pielikumā Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regulai (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 122, 30.4.2011., 1. lpp.). Attiecībā uz kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem, šajā regulā lietotie zvejas rīku kodi atbilst kodiem, kas minēti FAO zvejas rīku klasifikācijā.”;"

*1

FAO

| 2) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants

  De minimis atbrīvojums

  1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta un atbilstoši tās 15. panta 4. punkta c) apakšpunktam drīkst izmest šādus daudzumus:






  a) | Vidusjūras rietumu daļā (pielikuma 1. punkts):






  i) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

De minimis atbrīvojums

1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta un atbilstoši tās 15. panta 4. punkta c) apakšpunktam drīkst izmest šādus daudzumus:

a)

Vidusjūras rietumu daļā (pielikuma 1. punkts):

i)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| ii) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| iii) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| iv) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| v) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) unzeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas; |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) unzeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas;

| vi) | attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| b) | Adrijas jūrā (pielikuma 2. punkts):






  i) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- | --- |

b)

Adrijas jūrā (pielikuma 2. punkts):

i)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| ii) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| iii) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto rapido (rāmja trali) (TBB); |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto rapido (rāmja trali) (TBB);

| iv) | attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz parasto jūrasmēli (Solea solea) – līdz 3 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| v) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) un sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| vi) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| vii) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) unzeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas; |
| --- | --- |

vii)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) unzeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas;

| viii) | attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- |

viii)

attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| c) | Vidusjūras dienvidaustrumu daļā (pielikuma 3. punkts):






  i) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- | --- |

c)

Vidusjūras dienvidaustrumu daļā (pielikuma 3. punkts):

i)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| ii) | attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz heku (Merluccius merluccius) un jūras barbēm (Mullus spp.) – līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| iii) | attiecībā uz sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz sārto dziļūdens garneli (Parapenaeus longirostris) – 2019. un 2020. gadā līdz 6 % un 2021. gadā līdz 5 % no šīs sugas gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| iv) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus;

| v) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus; |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), sarkanspuru pageli (Pagellus bogaraveo), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) un zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 3 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto žaunu tīklus un vairāksienu tīklus;

| vi) | attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) unzeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas; |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz jūrasasari (labraku) (Dicentrarchus labrax), gredzenoto jūras plaudi (Diplodus annularis), asdeguna jūras plaudi (Diplodus puntazzo), balto jūras plaudi (Diplodus sargus), divsvītru jūras plaudi (Diplodus vulgaris), grūperiem (Epinephelus spp.), svītraino jūras plaudi (Lithognathus mormyrus), sudraboto pageli (Pagellus acarne), parasto pageli (Pagellus erythrinus), parasto jūraskarūsu (Pagrus pagrus), poliprionu (Polyprion americanus), parasto jūrasmēli (Solea solea) unzeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) – 2019. gadā līdz 1 % no šo sugu gada kopējās nozvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto āķus un āķu rindas;

| vii) | attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus. |
| --- | --- |

vii)

attiecībā uz anšovu (Engraulis encrasicolus), sardīni (Sardina pilchardus), makrelēm (Scomber spp.) un stavridām (Trachurus spp.) – 2019. gadā līdz 5 % no šo sugu gada kopējās piezvejas, kas gūta ar kuģiem, kuri izmanto grunts traļus.

2.   Līdz 2019. gada 1. maijam dalībvalstis, kuras ir tiešā veidā ieinteresētas minēto Vidusjūras zvejniecību pārvaldībā, iesniedz Komisijai izmetumu datus, kas papildina 2018. gada jūnijā iesniegtajos un 2018. gada augustā grozītajos kopīgajos ieteikumos norādītos datus, un visu citu attiecīgo zinātnisko informāciju, kas pamato 1. punkta a) apakšpunkta iii)–vi) punktā, 1. punkta b) apakšpunkta v)–viii) punktā un 1. punkta c) apakšpunkta iv)–vii) punktā noteiktos atbrīvojumus. ZZTEK šos datus un informāciju novērtē vēlākais līdz 2019. gada jūlijam.”;

| 3) | regulas 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “To piemēro no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro no 2017. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.”;

| 4) | pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

4)

pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 18. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

1

(2)  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2016. gada 20. oktobra Deleģētā regula (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā (OV L 14, 18.1.2017., 4. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 23. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/153, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2017/86, ar kuru izveido izmetumu plānu dažām bentiskajām zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā (OV L 29, 1.2.2018., 1. lpp.).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

5

(6)  Komisijas 2017. gada 23. oktobra Deleģētā regula (ES) 2018/161, ar kuru dažām mazo pelaģisko sugu zvejniecībām, kas darbojas Vidusjūrā, nosaka de minimis atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma (OV L 30, 2.2.2018., 1. lpp.).

6

de minimis

---

PIELIKUMS

1.   Vidusjūras rietumu daļa

| Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- |
| Heks (Merluccius merluccius)
  Jūras barbes (Mullus spp.)


  FAO kodi: MUT, MUR, MUX

  Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)
  Sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris)
  Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)
  Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)
  Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

  Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)
  Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)
  Grūperi (Epinephelus spp.)
  Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)
  Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)
  Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)
  Parastā pagele (Pagellus erythrinus)
  Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)
  Poliprions (Polyprion americanus)
  Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)
  Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)


  Piezveja: | Anšovs (Engraulis encrasicolus) |

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Izkraušanas pienākums

Heks (Merluccius merluccius)

Jūras barbes (Mullus spp.)

FAO kodi: MUT, MUR, MUX

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

Piezveja:

Anšovs (Engraulis encrasicolus)

| | Sardīne (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

Sardīne (Sardina pilchardus)

| | Makreles (Scomber spp.) |
| --- | --- |

Makreles (Scomber spp.)

| | Stavridas (Trachurus spp.) |
| --- | --- |

Stavridas (Trachurus spp.)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Visi grunts traļi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Heks (Merluccius merluccius)

Jūras barbes (Mullus spp.)

FAO kodi: MUT, MUR, MUX

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Visas āķu jedas

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Heks (Merluccius merluccius)

Jūras barbes (Mullus spp.)

FAO kodi: MUT, MUR, MUX

Omārs (Homarus gammarus)

Langusti (Palinuridae)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Ķemmīšgliemene Pecten jacobeus

Cietgliemenes Venerupis spp.

Gliemenes Venus spp.

HMD

Visas mehāniskās dragas

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Omārs (Homarus gammarus)

Langusti (Palinuridae)

FPO, FIX

Visi zivju ķeramie grozi un krātiņveida lamatas

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

2.   Adrijas jūra

| Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- |
| Heks (Merluccius merluccius)
  Jūras barbes (Mullus spp.)


  FAO kodi: MUT, MUR, MUX

  Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)
  Sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris)
  Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)
  Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)
  Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

  Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)
  Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)
  Grūperi (Epinephelus spp.)
  Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)
  Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)
  Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)
  Parastā pagele (Pagellus erythrinus)
  Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)
  Poliprions (Polyprion americanus)
  Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)
  Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)


  Piezveja: | Anšovs (Engraulis encrasicolus) |

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Izkraušanas pienākums

Heks (Merluccius merluccius)

Jūras barbes (Mullus spp.)

FAO kodi: MUT, MUR, MUX

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

Piezveja:

Anšovs (Engraulis encrasicolus)

| | Sardīne (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

Sardīne (Sardina pilchardus)

| | Makreles (Scomber spp.) |
| --- | --- |

Makreles (Scomber spp.)

| | Stavridas (Trachurus spp.) |
| --- | --- |

Stavridas (Trachurus spp.)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Visi grunts traļi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Heks (Merluccius merluccius)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Visas āķu jedas

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Heks (Merluccius merluccius)

Jūras barbes (Mullus spp.)

FAO kodi: MUT, MUR, MUX

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Omārs (Homarus gammarus)

Langusti (Palinuridae)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis) Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo) Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus) Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Ķemmīšgliemene Pecten jacobeus

Cietgliemenes Venerupis spp.

Gliemenes Venus spp.

HMD

Visas mehāniskās dragas

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Omārs (Homarus gammarus)

Langusti (Palinuridae)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus) Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis) Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo) Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

FPO, FIX, FYK

Visi zivju ķeramie grozi un krātiņveida lamatas, kūri

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

3.   Vidusjūras dienvidaustrumu daļa

| Zvejniecība | Zvejas rīka kods | Zvejas rīka apraksts | Izkraušanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- |
| Heks (Merluccius merluccius)
  Jūras barbes (Mullus spp.)


  FAO kodi: MUT, MUR, MUX

  Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)
  Sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris)
  Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)
  Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)
  Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

  Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)
  Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)
  Grūperi (Epinephelus spp.)
  Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)
  Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)
  Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)
  Parastā pagele (Pagellus erythrinus)
  Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)
  Poliprions (Polyprion americanus)
  Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)
  Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)


  Piezveja: | Anšovs (Engraulis encrasicolus) |

Zvejniecība

Zvejas rīka kods

Zvejas rīka apraksts

Izkraušanas pienākums

Heks (Merluccius merluccius)

Jūras barbes (Mullus spp.)

FAO kodi: MUT, MUR, MUX

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

Piezveja:

Anšovs (Engraulis encrasicolus)

| | Sardīne (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

Sardīne (Sardina pilchardus)

| | Makreles (Scomber spp.) |
| --- | --- |

Makreles (Scomber spp.)

| | Stavridas (Trachurus spp.) |
| --- | --- |

Stavridas (Trachurus spp.)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Visi grunts traļi

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Heks (Merluccius merluccius)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis) Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Visas āķu jedas

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Heks (Merluccius merluccius)

Jūras barbes (Mullus spp.)

FAO kodi: MUT, MUR, MUX

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Omārs (Homarus gammarus)

Langusti (Palinuridae)

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

Grūperi (Epinephelus spp.)

Svītrainais jūras plaudis (Lithognathus mormyrus)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Poliprions (Polyprion americanus)

Parastā jūrasmēle (Solea vulgaris)

Zeltainā jūraskarūsa (Sparus aurata)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Visi vairāksienu tīkli un žaunu tīkli

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Omārs (Homarus gammarus)

Langusti (Palinuridae)

Sudrabotā pagele (Pagellus acarne)

Sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo)

Parastā pagele (Pagellus erythrinus)

Parastā jūraskarūsa (Pagrus pagrus)

Gredzenotais jūras plaudis (Diplodus annularis)

Asdeguna jūras plaudis (Diplodus puntazzo)

Baltais jūras plaudis (Diplodus sargus)

Divsvītru jūras plaudis (Diplodus vulgaris)

FPO, FIX, FYK

Visi zivju ķeramie grozi un krātiņveida lamatas, kūri

Izkraušanas pienākums attiecas uz visām nozvejām

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/41

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/2037

(2018. gada 17. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot siļķi Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b, 6.b un 6.aN zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 50/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | HER/5B6ANB |
| Suga | Siļķe (Clupea harengus) |
| Zona | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā |
| Aizlieguma datums | 26.11.2018. |

Nr.

50/TQ120

Dalībvalsts

Francija

Krājums

HER/5B6ANB

Suga

Siļķe (Clupea harengus)

Zona

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā

Aizlieguma datums

26.11.2018.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/44

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/2038

(2018. gada 17. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot saidu Norvēģijas ūdeņos 1. un 2. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 49/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | POK/1N2AB. |
| Suga | Saida (Pollachius virens) |
| Zona | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā |
| Aizlieguma datums | 26.11.2018. |

Nr.

49/TQ120

Dalībvalsts

Francija

Krājums

POK/1N2AB.

Suga

Saida (Pollachius virens)

Zona

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

Aizlieguma datums

26.11.2018.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/46

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/2039

(2018. gada 17. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 48/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | LIN/1/2. |
| Suga | Jūras līdaka (Molva molva) |
| Zona | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā |
| Aizlieguma datums | 26.11.2018. |

Nr.

48/TQ120

Dalībvalsts

Francija

Krājums

LIN/1/2.

Suga

Jūras līdaka (Molva molva)

Zona

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

Aizlieguma datums

26.11.2018.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/48

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/2040

(2018. gada 17. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot garspuru tunzivi (ziemeļu apakšgrupa) Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 47/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | ALB/AN05N |
| Suga | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) (Thunnus alalunga) |
| Zona | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N |
| Aizlieguma datums | 26.11.2018. |

Nr.

47/TQ120

Dalībvalsts

Francija

Krājums

ALB/AN05N

Suga

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) (Thunnus alalunga)

Zona

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

Aizlieguma datums

26.11.2018.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/2041

(2018. gada 17. decembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir nepieciešams pieņemt noteikumus par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 17. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kabeļu savienotāji (“vīrišķie vai sievišķie”) spriegumam, kas nepārsniedz 1 000 V, no vara.
  Izstrādājuma vienā pusē ir vai nu kontaktdakša (tā sauktais vīrišķais savienotājs), vai kontaktligzda (tā sauktais sievišķais savienotājs), bet otrā pusē ir savienotājierīce pieslēga formā, ko klāj izolācijas materiāla slānis.
  Izstrādājumu izmanto, lai savienotu vadus vai kabeļus, kas nav koaksiālie kabeļi.
  Izstrādājums veido pieslēgumu, “vīrišķo savienotāju” bez instrumentu palīdzības iespraužot “sievišķajā savienotājā”.
  Sk. attēlu (*1). | 8536 69 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 8536 , 8536 69 un 8536 69 90 formulējumu.
  Izstrādājumam ir tādas kontaktdakšas (“vīrišķais savienotājs”) vai tādas kontaktligzdas (“sievišķais savienotājs”) objektīvās pazīmes, kas aprīkotas ar citu savienotājierīci (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 8536 III grupas A daļas 1. punktu un Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus par apakšpozīcijām 8536 69 10 līdz 8536 69 90 ). Tāpēc to nevar klasificēt apakšpozīcijā 8536 90 10 pie citādām ierīcēm vadu un kabeļu savienošanai.
  Tāpēc tas ir klasificējams ar KN kodu 8536 69 90 pie citādām kontaktdakšām un kontaktligzdām. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Kabeļu savienotāji (“vīrišķie vai sievišķie”) spriegumam, kas nepārsniedz 1 000 V, no vara.

Izstrādājuma vienā pusē ir vai nu kontaktdakša (tā sauktais vīrišķais savienotājs), vai kontaktligzda (tā sauktais sievišķais savienotājs), bet otrā pusē ir savienotājierīce pieslēga formā, ko klāj izolācijas materiāla slānis.

Izstrādājumu izmanto, lai savienotu vadus vai kabeļus, kas nav koaksiālie kabeļi.

Izstrādājums veido pieslēgumu, “vīrišķo savienotāju” bez instrumentu palīdzības iespraužot “sievišķajā savienotājā”.

Sk. attēlu (*1).

8536 69 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 8536 , 8536 69 un 8536 69 90 formulējumu.

Izstrādājumam ir tādas kontaktdakšas (“vīrišķais savienotājs”) vai tādas kontaktligzdas (“sievišķais savienotājs”) objektīvās pazīmes, kas aprīkotas ar citu savienotājierīci (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus par pozīciju 8536 III grupas A daļas 1. punktu un Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus par apakšpozīcijām 8536 69 10 līdz 8536 69 90 ). Tāpēc to nevar klasificēt apakšpozīcijā 8536 90 10 pie citādām ierīcēm vadu un kabeļu savienošanai.

Tāpēc tas ir klasificējams ar KN kodu 8536 69 90 pie citādām kontaktdakšām un kontaktligzdām.

---

(*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/53

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/2042

(2018. gada 18. decembris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1152, lai precizētu WLTP testa nosacījumus un nodrošinātu tipa apstiprināšanas datu uzraudzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (1), un jo īpaši tās 13. panta 6. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Lai ņemtu vērā jaunā Eiropas testa cikla (NEDC) un jaunās pasaules mērogā saskaņotās vieglo transportlīdzekļu testa procedūras (WLTP) ietvaros noteiktās CO2 emisiju līmeņa atšķirības, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1152 (2) attiecībā uz vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem ir ieviesta CO2 emisiju vērtību korelācijas metodika. |
| --- | --- |

(1)

Lai ņemtu vērā jaunā Eiropas testa cikla (NEDC) un jaunās pasaules mērogā saskaņotās vieglo transportlīdzekļu testa procedūras (WLTP) ietvaros noteiktās CO2 emisiju līmeņa atšķirības, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1152 (2) attiecībā uz vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem ir ieviesta CO2 emisiju vērtību korelācijas metodika.

| (2) | Korelācijas metodikai jādod rezultāti, kas nodrošina, ka Regulā (ES) Nr. 510/2011 noteiktās samazināšanas prasības ir salīdzināmas saskaņā ar vecajām un jaunajām testa procedūrām. Tāpēc apstiprinātājām iestādēm un tehniskajiem dienestiem kopā ar ražotājiem būtu jācenšas nodrošināt, ka WLTP un NEDC testus, ko veic šīs regulas nolūkā, veic saskaņā ar testa nosacījumiem, kuri ir salīdzināmi un saskaņoti ar šīs regulas mērķiem. |
| --- | --- |

(2)

Korelācijas metodikai jādod rezultāti, kas nodrošina, ka Regulā (ES) Nr. 510/2011 noteiktās samazināšanas prasības ir salīdzināmas saskaņā ar vecajām un jaunajām testa procedūrām. Tāpēc apstiprinātājām iestādēm un tehniskajiem dienestiem kopā ar ražotājiem būtu jācenšas nodrošināt, ka WLTP un NEDC testus, ko veic šīs regulas nolūkā, veic saskaņā ar testa nosacījumiem, kuri ir salīdzināmi un saskaņoti ar šīs regulas mērķiem.

| (3) | Šajā nolūkā jāprecizē daži WLTP testa nosacījumu aspekti, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz korelācijām, kas jāveic, lai nodrošinātu WLTP un NEDC CO2 emisiju datu monitoringu transportlīdzekļiem, kas no jauna reģistrēti 2020. gadā. Šie precizējumi jāpiemēro, neskarot procedūru un prasības, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) 2017/1151 (3), un neskarot to tipu apstiprinājumus, kas piešķirti uz minētā pamata. |
| --- | --- |

(3)

Šajā nolūkā jāprecizē daži WLTP testa nosacījumu aspekti, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz korelācijām, kas jāveic, lai nodrošinātu WLTP un NEDC CO2 emisiju datu monitoringu transportlīdzekļiem, kas no jauna reģistrēti 2020. gadā. Šie precizējumi jāpiemēro, neskarot procedūru un prasības, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) 2017/1151 (3), un neskarot to tipu apstiprinājumus, kas piešķirti uz minētā pamata.

| (4) | Ir arī jānosaka 2020. gada atšķirība starp CO2 emisiju vērtībām, ko ražotāji deklarējuši WLTP tipa apstiprinājuma vajadzībām, un tām, ko mēra saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151. Tāpēc ražotājiem būtu jāaprēķina un jāziņo Komisijai WLTP CO2 vērtības visiem jaunajiem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas reģistrēti 2020. kalendārajā gadā, izmantojot transportlīdzekļu H un L mērījumu vērtības kā ievaddatus interpolācijas metodei. |
| --- | --- |

(4)

Ir arī jānosaka 2020. gada atšķirība starp CO2 emisiju vērtībām, ko ražotāji deklarējuši WLTP tipa apstiprinājuma vajadzībām, un tām, ko mēra saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151. Tāpēc ražotājiem būtu jāaprēķina un jāziņo Komisijai WLTP CO2 vērtības visiem jaunajiem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas reģistrēti 2020. kalendārajā gadā, izmantojot transportlīdzekļu H un L mērījumu vērtības kā ievaddatus interpolācijas metodei.

| (5) | Ierobežotam interpolācijas saimju skaitam 2020. gadā būs pieejamas tikai transportlīdzekļa H mērījumu vērtības. Šo saimju skaits būtu rūpīgi jāuzrauga, un vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāapsver iespēja iekļaut šīs saimes 2020. gada atsauces datu aprēķinā, ja šādu saimju skaits ievērojami palielināsies salīdzinājumā ar 2018. gada stāvokli. |
| --- | --- |

(5)

Ierobežotam interpolācijas saimju skaitam 2020. gadā būs pieejamas tikai transportlīdzekļa H mērījumu vērtības. Šo saimju skaits būtu rūpīgi jāuzrauga, un vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāapsver iespēja iekļaut šīs saimes 2020. gada atsauces datu aprēķinā, ja šādu saimju skaits ievērojami palielināsies salīdzinājumā ar 2018. gada stāvokli.

| (6) | Būtu jāuzlabo emisiju testēšanas pārredzamība, un tāpēc dati par WLTP testiem, kā arī par korelācijas rezultātiem būtu jādara pieejami Komisijai. Tas ļaus Komisijai ātri noteikt un risināt jautājumus un iespējamās neatbilstības saistībā ar procedūru īstenošanu. Šā iemesla dēļ ievades datu matrica ir jāaizpilda par katru veikto WLTP testu un pilnībā jānosūta Komisijai kā daļa no korelācijas rīka datu apmaiņas. Lai nodrošinātu konfidencialitāti, ievades datu datne būtu jāšifrē, ņemot vērā tās pārraidi. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāuzlabo emisiju testēšanas pārredzamība, un tāpēc dati par WLTP testiem, kā arī par korelācijas rezultātiem būtu jādara pieejami Komisijai. Tas ļaus Komisijai ātri noteikt un risināt jautājumus un iespējamās neatbilstības saistībā ar procedūru īstenošanu. Šā iemesla dēļ ievades datu matrica ir jāaizpilda par katru veikto WLTP testu un pilnībā jānosūta Komisijai kā daļa no korelācijas rīka datu apmaiņas. Lai nodrošinātu konfidencialitāti, ievades datu datne būtu jāšifrē, ņemot vērā tās pārraidi.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2017/1152 groza šādi:

| 1) | pievieno šādu 6.a pantu:

  “6.a pants

  WLTP mērījumu rezultātu paziņošana

  1.   Ražotāji aprēķina kombinēto CO2 vērtību katram jaunam vieglajam komerciālajam transportlīdzeklim, kas reģistrēts 2020. gadā, saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 3.2.3.2.4. punkta otrajā daļā noteikto formulu, ja MCO2-H un MCO2-L attiecībā uz attiecīgo interpolācijas saimi aizstāj ar vērtībām MCO2,C,5, kas ņemtas no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta ieraksta 2.5.1.1.3. (transportlīdzeklis H) un 2.5.1.2.3. un 2.5.1.2.3 (transportlīdzeklis L), kā norādīts paraugā Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājumā.
  Ja atsevišķa transportlīdzekļa kombinētās CO2 emisijas nosaka, atsaucoties tikai uz transportlīdzekļa H, ražotāji norāda MCO2,C,5 vērtību, kas iegūta no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.1.3. ieraksta (transportlīdzeklis H).
  Ražotājs iesniedz Komisijai šīs CO2 emisiju vērtības, kā arī MCO2,C,5 vērtībām, kas izmantotas aprēķiniem, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi, ka ir saņēmusi provizoriskos datus par 2020. gadu, augšupielādējot datus no ražotāja konta Eiropas Vides aģentūras Uzņēmējdarbības datu repozitorijā.


  2.   Ja 1. punktā minētie dati nav iesniegti norādītajā termiņā, Komisija izmanto vērtību, kas reģistrēta EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.2.3. ierakstā, un uzskata šo vērtību par kombinēto CO2 emisiju 1. punkta nolūkos attiecībā uz visiem jaunajiem reģistrētajiem transportlīdzekļiem interpolācijas saimē, kuriem tika izdots tipa apstiprinājuma sertifikāts, un, attiecīgā gadījumā, attiecībā uz tām saimēm, kurās ir pieejami tikai transportlīdzekļa H mērījumi.”; |
| --- | --- |

1)

pievieno šādu 6.a pantu:

“6.a pants

WLTP mērījumu rezultātu paziņošana

1.   Ražotāji aprēķina kombinēto CO2 vērtību katram jaunam vieglajam komerciālajam transportlīdzeklim, kas reģistrēts 2020. gadā, saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 3.2.3.2.4. punkta otrajā daļā noteikto formulu, ja MCO2-H un MCO2-L attiecībā uz attiecīgo interpolācijas saimi aizstāj ar vērtībām MCO2,C,5, kas ņemtas no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta ieraksta 2.5.1.1.3. (transportlīdzeklis H) un 2.5.1.2.3. un 2.5.1.2.3 (transportlīdzeklis L), kā norādīts paraugā Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājumā.

Ja atsevišķa transportlīdzekļa kombinētās CO2 emisijas nosaka, atsaucoties tikai uz transportlīdzekļa H, ražotāji norāda MCO2,C,5 vērtību, kas iegūta no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.1.3. ieraksta (transportlīdzeklis H).

Ražotājs iesniedz Komisijai šīs CO2 emisiju vērtības, kā arī MCO2,C,5 vērtībām, kas izmantotas aprēķiniem, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi, ka ir saņēmusi provizoriskos datus par 2020. gadu, augšupielādējot datus no ražotāja konta Eiropas Vides aģentūras Uzņēmējdarbības datu repozitorijā.

2.   Ja 1. punktā minētie dati nav iesniegti norādītajā termiņā, Komisija izmanto vērtību, kas reģistrēta EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.2.3. ierakstā, un uzskata šo vērtību par kombinēto CO2 emisiju 1. punkta nolūkos attiecībā uz visiem jaunajiem reģistrētajiem transportlīdzekļiem interpolācijas saimē, kuriem tika izdots tipa apstiprinājuma sertifikāts, un, attiecīgā gadījumā, attiecībā uz tām saimēm, kurās ir pieejami tikai transportlīdzekļa H mērījumi.”;

| 2) | regulas I pielikumu groza šādi:






  a) | iekļauj šādus 2.2.a un 2.2.b punktus:
  “2.2.   a WLTP testa nosacījumi
  Lai WLTP testu varētu uzskatīt par būtisku saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 2.2. punktu un lai noteiktu 2.4. punktā minētos ievaddatus, piemēro Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikumā paredzētos testa nosacījumus ar šādu precizējumu:






  a) | WLTP testa rezultātu korekcija attiecībā uz CO2 emisiju masu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumu attiecas uz visiem šādiem testa rezultātiem neatkarīgi no minētā papildinājuma 3.4.4. punkta a) apakšpunkta noteikumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas I pielikumu groza šādi:

a)

iekļauj šādus 2.2.a un 2.2.b punktus:

“2.2.   a WLTP testa nosacījumi

WLTP

Lai WLTP testu varētu uzskatīt par būtisku saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 2.2. punktu un lai noteiktu 2.4. punktā minētos ievaddatus, piemēro Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikumā paredzētos testa nosacījumus ar šādu precizējumu:

WLTP

a)

WLTP testa rezultātu korekcija attiecībā uz CO2 emisiju masu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumu attiecas uz visiem šādiem testa rezultātiem neatkarīgi no minētā papildinājuma 3.4.4. punkta a) apakšpunkta noteikumiem;

WLTP

2

| b) | Neskarot Regulas (ES) 2017/1151 prasības, ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar tehnoloģijām, kas ietekmē tā CO2 veiktspēju, tostarp, bet ne tikai tās, uz kurām atsaucas ievades datu matricas 42.–50. ierakstā, kas noteiktas 2.4. punktā, un kuras ir paredzēts izmantot testa laikā, tehnoloģijām ir jādarbojas transportlīdzekļa testa laikā neatkarīgi no izmantotās testa procedūras, t. i., NEDC vai WLTP; |
| --- | --- |

b)

Neskarot Regulas (ES) 2017/1151 prasības, ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar tehnoloģijām, kas ietekmē tā CO2 veiktspēju, tostarp, bet ne tikai tās, uz kurām atsaucas ievades datu matricas 42.–50. ierakstā, kas noteiktas 2.4. punktā, un kuras ir paredzēts izmantot testa laikā, tehnoloģijām ir jādarbojas transportlīdzekļa testa laikā neatkarīgi no izmantotās testa procedūras, t. i., NEDC vai WLTP;

2

NEDC

WLTP

| c) | Ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātisko pārnesumkārbu, izmanto to pašu režīmu, ko var izvēlēties vadītājs, neatkarīgi no piemērotās testa procedūras. Ja WLTP testos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 6. papildinājuma 1.2. punkta c) apakšpunktu WLTP testā izmanto labāko un sliktāko režīmu, korelācijas rīka, kā arī jebkura NEDC fiziskā testa veikšanai izmanto sliktāko režīmu; |
| --- | --- |

c)

Ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātisko pārnesumkārbu, izmanto to pašu režīmu, ko var izvēlēties vadītājs, neatkarīgi no piemērotās testa procedūras. Ja WLTP testos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 6. papildinājuma 1.2. punkta c) apakšpunktu WLTP testā izmanto labāko un sliktāko režīmu, korelācijas rīka, kā arī jebkura NEDC fiziskā testa veikšanai izmanto sliktāko režīmu;

WLTP

WLTP

NEDC

| d) | Ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar manuālo transmisiju, termins nmin_drive_set ir tāds, kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 2. punkta k) apakšpunkta 3. daļā noteiktajā formulā.
  Ar apstiprinātājas iestādes vai attiecīgā gadījumā tehniskā dienesta apstiprinājumu ražotājs var aprēķināt pārnesumu pārslēgšanas punktus atšķirīgi, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā transportlīdzekļa vadāmību, un ka jaudas papildu drošības rezerve, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 3.4. punktu, nepārsniedz 20 %. |
| --- | --- |

d)

Ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar manuālo transmisiju, termins nmin_drive_set ir tāds, kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 2. punkta k) apakšpunkta 3. daļā noteiktajā formulā.

min_drive_set

Ar apstiprinātājas iestādes vai attiecīgā gadījumā tehniskā dienesta apstiprinājumu ražotājs var aprēķināt pārnesumu pārslēgšanas punktus atšķirīgi, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā transportlīdzekļa vadāmību, un ka jaudas papildu drošības rezerve, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 3.4. punktu, nepārsniedz 20 %.

Nosacījumus, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā, piemēro saskaņā ar šo regulu veiktās korelācijas nolūkā, un tie neskar Regulā (ES) 2017/1151 paredzētos noteikumus un tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar minēto regulu.

2.2.b   WLTP testa nosacījumu piemērojamība

WLTP

Precizējumi, kas minēti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, attiecas uz:

| a) | jauniem transportlīdzekļu tipiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

a)

jauniem transportlīdzekļu tipiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas;

| b) | Attiecībā uz esošajiem transportlīdzekļu tipiem ražotāji attiecībā uz tādiem transportlīdzekļu tipiem, kas laisti tirgū 2020. gadā, iesniedz apstiprinātājai iestādei pierādījumus, uz kuru pamata apstiprinātāja iestāde apstiprina, vai WLTP apstiprināšanas testos ir izpildīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā minētie WLTP testa nosacījumi.
  Apstiprinājumā norāda interpolācijas saimes identifikatoru un apstiprinājumu attiecībā uz katru no a) līdz d) apakšpunktā minētajiem testa nosacījumiem. Apstiprinātāja iestāde izdod apstiprinājumu ražotājam un nodrošina, ka apstiprinājums tiek reģistrēts un to var bez kavēšanās darīt pieejamu pēc Komisijas pieprasījuma.
  Ja apstiprinātāja iestāde nevar apstiprināt, ka viens vai vairāki minētie testa nosacījumi ir izpildīti, ražotājs nodrošina, ka attiecīgā interpolācijas saime veic jaunu WLTP testu vai attiecīgā gadījumā testu sēriju saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikumu, piemērojot testa nosacījumus, kas izklāstīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, ietverot jaunu korelāciju saskaņā ar šo regulu.
  Ja nav izpildīts 2.2.a punkta a) apakšpunktā minētais testa nosacījums, ražotājs drīkst koriģēt šo vērtību ievadmatricā bez nepieciešamības veikt jaunu WLTP testu. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz esošajiem transportlīdzekļu tipiem ražotāji attiecībā uz tādiem transportlīdzekļu tipiem, kas laisti tirgū 2020. gadā, iesniedz apstiprinātājai iestādei pierādījumus, uz kuru pamata apstiprinātāja iestāde apstiprina, vai WLTP apstiprināšanas testos ir izpildīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā minētie WLTP testa nosacījumi.

WLTP

WLTP

Apstiprinājumā norāda interpolācijas saimes identifikatoru un apstiprinājumu attiecībā uz katru no a) līdz d) apakšpunktā minētajiem testa nosacījumiem. Apstiprinātāja iestāde izdod apstiprinājumu ražotājam un nodrošina, ka apstiprinājums tiek reģistrēts un to var bez kavēšanās darīt pieejamu pēc Komisijas pieprasījuma.

Ja apstiprinātāja iestāde nevar apstiprināt, ka viens vai vairāki minētie testa nosacījumi ir izpildīti, ražotājs nodrošina, ka attiecīgā interpolācijas saime veic jaunu WLTP testu vai attiecīgā gadījumā testu sēriju saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikumu, piemērojot testa nosacījumus, kas izklāstīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, ietverot jaunu korelāciju saskaņā ar šo regulu.

WLTP

Ja nav izpildīts 2.2.a punkta a) apakšpunktā minētais testa nosacījums, ražotājs drīkst koriģēt šo vērtību ievadmatricā bez nepieciešamības veikt jaunu WLTP testu.

WLTP

Apstiprinātāja iestāde vai, attiecīgā gadījumā, izraudzītais tehniskais dienests saskaņā ar I pielikuma 5. punktu reģistrē atkārtotas testēšanas vai korekcijas rezultātus un korelāciju un pilnīgu korelācijas datni, kas balstīta uz datu atkārtotu testēšanu, nosūta Komisijai saskaņā ar 3.1.1.2. punktu vēlākais līdz 2021. gada 30. aprīlim.”;

| b) | pielikuma 2.4. punktu groza šādi:






  i) | pirmajai rindkopai pievieno šādu teikumu:
  “Ievades datu matricu aizpilda par katru veikto WLTP testu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2.4. punktu groza šādi:

i)

pirmajai rindkopai pievieno šādu teikumu:

“Ievades datu matricu aizpilda par katru veikto WLTP testu.”;

WLTP

| ii) | 1. tabulu groza šādi:






  — | tekstu slejas “Piezīmes” 56. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:


  “Masīvs: OBD un šasijas dinamometra dati, 1 Hz OBD un 10 Hz šasijas dinamometram, izšķirtspēja 0,1 km/h”, |
| --- | --- | --- |

ii)

1. tabulu groza šādi:

—

tekstu slejas “Piezīmes” 56. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:

“Masīvs: OBD un šasijas dinamometra dati, 1 Hz OBD un 10 Hz šasijas dinamometram, izšķirtspēja 0,1 km/h”,

| — | tekstu slejas “Piezīmes” 57. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:


  “Masīvs: 1 Hz. Teorētiskais aprēķinātais pārnesums, kas jānodrošina transportlīdzeklim H un L (attiecīgā gadījumā)”, |
| --- | --- |

—

tekstu slejas “Piezīmes” 57. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:

“Masīvs: 1 Hz. Teorētiskais aprēķinātais pārnesums, kas jānodrošina transportlīdzeklim H un L (attiecīgā gadījumā)”,

| — | tekstu slejas “Piezīmes” 61. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:


  “Masīvs: 1 Hz (paraugu ņemšanas frekvence 20 Hz), 0,1 A izšķirtspēja, ārēja mērīšanas ierīce, kas sinhronizēta ar šasijas dinamometru.”, |
| --- | --- |

—

tekstu slejas “Piezīmes” 61. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:

“Masīvs: 1 Hz (paraugu ņemšanas frekvence 20 Hz), 0,1 A izšķirtspēja, ārēja mērīšanas ierīce, kas sinhronizēta ar šasijas dinamometru.”,

| — | tabulas 67. ierakstu aizstāj ar šādu:










  “67. | Ki reģeneratīvais koeficients piereizināmais/pieskaitāmais transportlīdzekļi H un L | — | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1. papildinājums | Transportlīdzekļiem bez periodiski reģenerējošās sistēmas šī vērtība ir 1.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

—

tabulas 67. ierakstu aizstāj ar šādu:

“67.

Ki reģeneratīvais koeficients piereizināmais/pieskaitāmais transportlīdzekļi H un L

—

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1. papildinājums

Transportlīdzekļiem bez periodiski reģenerējošās sistēmas šī vērtība ir 1.”

| — | pievieno šādus jaunus ierakstus:










  “69. | Degvielas zemākā siltumspēja | kWh/l | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums | Vērtība saskaņā ar A6.App2/1 tabulu Regulā (ES) 2017/1151. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 70. | Degvielas patēriņš transportlīdzekļa H un L WLTP testā | l/100km | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 6. punkts | Nelīdzsvarots 1. tipa testa degvielas patēriņš |
| 71. | REESS nominālais spriegums | V | Saskaņā ar DIN EN 60050-482 | Zemsprieguma akumulatoram kā aprakstīts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumā |
| 72. | ATCT saimes korekcijas koeficients | — | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6.a apakšpielikums | ATCT saimes korekcijas koeficients (korekcija 14 °C) |
| 73. | WLTP testa ātruma un attāluma korekcija | — | Regula (ES) 2017/1151 | Vai ir veikta korekcija?


  0 = Nē | 1 = Jā |
| 74. | WLTP testa RCB korekcija | — | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums | Vai ir veikta korekcija?


  0 = Nē | 1 = Jā |
| 75. | WLTP testu skaits | 1, 2 vai 3 | | Norādīt, vai testu dati iegūti no pirmā, otrā vai trešā WLTP testa |
| 76. | WLTP deklarētā vērtība transportlīdzeklim H un L | g/km | Ražotāja deklarācija | Deklarētā WLTP transportlīdzekļu H un L vērtība. Vērtībai jāietver visas korekcijas (attiecīgā gadījumā). |
| 77. | WLTP CO2 vērtība koriģēta transportlīdzeklim H un/vai L | g/km | MCO2,C,5 vērtības no Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājuma | Kombinētās izmērītās CO2 emisijas transportlīdzeklim H un L pēc visu piemērojamo korekciju veikšanas. Ja ir veikti 2 un 3 WLTP testi, iesniedz visus izmērītos rezultātus. |
| 78. | WLTP atkārtota testēšana | — | I pielikuma 2.2.b punkta b) apakšpunkts | Norādīt, kuri testa nosacījumi, kas minēti I pielikuma 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, tika atkārtoti testēti” |

—

pievieno šādus jaunus ierakstus:

“69.

Degvielas zemākā siltumspēja

kWh/l

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums

Vērtība saskaņā ar A6.App2/1 tabulu Regulā (ES) 2017/1151.

70.

Degvielas patēriņš transportlīdzekļa H un L WLTP testā

l/100km

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 6. punkts

Nelīdzsvarots 1. tipa testa degvielas patēriņš

71.

REESS nominālais spriegums

V

Saskaņā ar DIN EN 60050-482

Zemsprieguma akumulatoram kā aprakstīts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumā

72.

ATCT saimes korekcijas koeficients

—

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6.a apakšpielikums

ATCT saimes korekcijas koeficients (korekcija 14 °C)

73.

WLTP testa ātruma un attāluma korekcija

—

Regula (ES) 2017/1151

Vai ir veikta korekcija?

0 = Nē | 1 = Jā

74.

WLTP testa RCB korekcija

—

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums

Vai ir veikta korekcija?

0 = Nē | 1 = Jā

75.

WLTP testu skaits

1, 2 vai 3

Norādīt, vai testu dati iegūti no pirmā, otrā vai trešā WLTP testa

76.

WLTP deklarētā vērtība transportlīdzeklim H un L

g/km

Ražotāja deklarācija

Deklarētā WLTP transportlīdzekļu H un L vērtība. Vērtībai jāietver visas korekcijas (attiecīgā gadījumā).

77.

WLTP CO2 vērtība koriģēta transportlīdzeklim H un/vai L

g/km

MCO2,C,5 vērtības no Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājuma

Kombinētās izmērītās CO2 emisijas transportlīdzeklim H un L pēc visu piemērojamo korekciju veikšanas. Ja ir veikti 2 un 3 WLTP testi, iesniedz visus izmērītos rezultātus.

78.

WLTP atkārtota testēšana

—

I pielikuma 2.2.b punkta b) apakšpunkts

Norādīt, kuri testa nosacījumi, kas minēti I pielikuma 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, tika atkārtoti testēti”

| c) | 3.1.1.1. punktu groza šādi:






  i) | svītro a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

c)

3.1.1.1. punktu groza šādi:

i)

svītro a) apakšpunktu;

| ii) | punkta c) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:






  “iii) | ievaddati, kas norādīti 2.4. punktā”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta c) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:

“iii)

ievaddati, kas norādīti 2.4. punktā”;

| iii) | pievieno šādu daļu:

  “Kopsavilkuma datni, kas minēta c) apakšpunktā, šifrē, lai nodrošinātu konfidencialitāti.”; |
| --- | --- |

iii)

pievieno šādu daļu:

“Kopsavilkuma datni, kas minēta c) apakšpunktā, šifrē, lai nodrošinātu konfidencialitāti.”;

| d) | punkta 3.1.1.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.1.1.2.   Pilnīga korelācijas datne
  Ja oriģinālais korelācijas izvaddatu ziņojums ir izdots saskaņā ar 3.1.1.1. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests Komisijas serverī, no kura tiek saņemta atbilde, augšupielādē 3.1.1.1. punkta c) apakšpunktā minēto kopsavilkuma datni (kopijas attiecīgajiem Komisijas dienestiem), ietverot pēc nejaušības principa ģenerētu veselu skaitli no 0 līdz 99, kopsavilkuma datnes jaucējkodu, kas nepārprotami savieno šo numuru ar sākotnējo rezultātu ziņojumu, ko elektroniski parakstījis Komisijas serveris.
  Tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests izveido pilnīgu korelācijas datni, kurā ietver 3.1.1.1. punktā minēto oriģinālo korelācijas izvaddatu ziņojumu un Komisijas servera atbildi. Datni kā testa ziņojumu glabā tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VIII pielikumu.” |
| --- | --- |

d)

punkta 3.1.1.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.1.1.2.   Pilnīga korelācijas datne

Ja oriģinālais korelācijas izvaddatu ziņojums ir izdots saskaņā ar 3.1.1.1. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests Komisijas serverī, no kura tiek saņemta atbilde, augšupielādē 3.1.1.1. punkta c) apakšpunktā minēto kopsavilkuma datni (kopijas attiecīgajiem Komisijas dienestiem), ietverot pēc nejaušības principa ģenerētu veselu skaitli no 0 līdz 99, kopsavilkuma datnes jaucējkodu, kas nepārprotami savieno šo numuru ar sākotnējo rezultātu ziņojumu, ko elektroniski parakstījis Komisijas serveris.

Tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests izveido pilnīgu korelācijas datni, kurā ietver 3.1.1.1. punktā minēto oriģinālo korelācijas izvaddatu ziņojumu un Komisijas servera atbildi. Datni kā testa ziņojumu glabā tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VIII pielikumu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu piemēro no 2019. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 2. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/1152, ar ko nosaka to korelācijas parametru noteikšanas metodiku, kas vajadzīgi, lai atspoguļotu izmaiņas reglamentētajā testēšanas procedūrā attiecībā uz vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 293/2012 (OV L 175, 7.7.2017., 644. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 1. jūnija Regula (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.).

3

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/58

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/2043

(2018. gada 18. decembris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153, lai precizētu WLTP testa nosacījumus un nodrošinātu tipa apstiprināšanas datu uzraudzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem pasažieru automobiļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 13. panta 7. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Lai ņemtu vērā jaunā Eiropas testa cikla (NEDC) un jaunās pasaules mērogā saskaņotās vieglo pasažieru automobiļu testa procedūras (WLTP) ietvaros noteiktās CO2 emisiju līmeņa atšķirības, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153 (2) attiecībā uz vieglajiem pasažieru automobiļiem ir ieviesta CO2 emisiju vērtību korelācijas metodika. |
| --- | --- |

(1)

Lai ņemtu vērā jaunā Eiropas testa cikla (NEDC) un jaunās pasaules mērogā saskaņotās vieglo pasažieru automobiļu testa procedūras (WLTP) ietvaros noteiktās CO2 emisiju līmeņa atšķirības, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153 (2) attiecībā uz vieglajiem pasažieru automobiļiem ir ieviesta CO2 emisiju vērtību korelācijas metodika.

| (2) | Korelācijas metodikai jādod rezultāti, kas nodrošina, ka Regulā (EK) Nr. 443/2009 noteiktās samazināšanas prasības ir salīdzināmas saskaņā ar vecajām un jaunajām testa procedūrām. Tāpēc apstiprinātājām iestādēm un tehniskajiem dienestiem kopā ar ražotājiem būtu jācenšas nodrošināt, ka WLTP un NEDC testus, ko veic šīs regulas nolūkā, veic saskaņā ar testa nosacījumiem, kuri ir salīdzināmi un saskaņoti ar šīs regulas mērķi. |
| --- | --- |

(2)

Korelācijas metodikai jādod rezultāti, kas nodrošina, ka Regulā (EK) Nr. 443/2009 noteiktās samazināšanas prasības ir salīdzināmas saskaņā ar vecajām un jaunajām testa procedūrām. Tāpēc apstiprinātājām iestādēm un tehniskajiem dienestiem kopā ar ražotājiem būtu jācenšas nodrošināt, ka WLTP un NEDC testus, ko veic šīs regulas nolūkā, veic saskaņā ar testa nosacījumiem, kuri ir salīdzināmi un saskaņoti ar šīs regulas mērķi.

| (3) | Šajā nolūkā jāprecizē daži WLTP testa nosacījumu aspekti, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz korelācijām, kas jāveic, lai nodrošinātu WLTP un NEDC CO2 emisiju datu monitoringu transportlīdzekļiem, kas no jauna reģistrēti 2020. gadā. Šie precizējumi jāpiemēro, neskarot procedūru un prasības, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) 2017/1151 (3), un neskarot to tipu apstiprinājumus, kas piešķirti uz minētā pamata. |
| --- | --- |

(3)

Šajā nolūkā jāprecizē daži WLTP testa nosacījumu aspekti, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz korelācijām, kas jāveic, lai nodrošinātu WLTP un NEDC CO2 emisiju datu monitoringu transportlīdzekļiem, kas no jauna reģistrēti 2020. gadā. Šie precizējumi jāpiemēro, neskarot procedūru un prasības, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) 2017/1151 (3), un neskarot to tipu apstiprinājumus, kas piešķirti uz minētā pamata.

| (4) | Ir arī jānosaka 2020. gada atšķirība starp CO2 emisiju vērtībām, ko ražotāji deklarējuši emisiju tipa apstiprinājuma vajadzībām, un tām, ko mēra saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151. Tāpēc ražotājiem būtu jāaprēķina un jāziņo Komisijai WLTP CO2 emisiju vērtības visiem jaunajiem vieglajiem pasažieru automobiļiem, kas reģistrēti 2020. kalendārajā gadā, izmantojot transportlīdzekļu H un L mērījumu vērtības kā ievaddatus interpolācijas metodei. |
| --- | --- |

(4)

Ir arī jānosaka 2020. gada atšķirība starp CO2 emisiju vērtībām, ko ražotāji deklarējuši emisiju tipa apstiprinājuma vajadzībām, un tām, ko mēra saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1151. Tāpēc ražotājiem būtu jāaprēķina un jāziņo Komisijai WLTP CO2 emisiju vērtības visiem jaunajiem vieglajiem pasažieru automobiļiem, kas reģistrēti 2020. kalendārajā gadā, izmantojot transportlīdzekļu H un L mērījumu vērtības kā ievaddatus interpolācijas metodei.

| (5) | Ierobežotam interpolācijas saimju skaitam 2020. gadā būs pieejamas tikai transportlīdzekļa H mērījumu vērtības. Šo saimju skaits būtu rūpīgi jāuzrauga, un vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāapsver iespēja iekļaut šīs saimes 2020. gada atsauces datu aprēķinā, ja šādu saimju skaits ievērojami palielināsies salīdzinājumā ar 2018. gada stāvokli. |
| --- | --- |

(5)

Ierobežotam interpolācijas saimju skaitam 2020. gadā būs pieejamas tikai transportlīdzekļa H mērījumu vērtības. Šo saimju skaits būtu rūpīgi jāuzrauga, un vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāapsver iespēja iekļaut šīs saimes 2020. gada atsauces datu aprēķinā, ja šādu saimju skaits ievērojami palielināsies salīdzinājumā ar 2018. gada stāvokli.

| (6) | Būtu jāuzlabo emisiju testēšanas pārredzamība, un tāpēc dati par WLTP testiem, kā arī par korelācijas rezultātiem būtu jādara pieejami Komisijai. Tas ļaus Komisijai ātri noteikt un risināt jautājumus un iespējamās neatbilstības saistībā ar procedūru īstenošanu. Šā iemesla dēļ ievades datu matrica ir jāaizpilda par katru veikto WLTP testu un pilnībā jānosūta Komisijai kā daļa no korelācijas rīka datu apmaiņas. Lai nodrošinātu konfidencialitāti, ievades datu datne būtu jāšifrē, ņemot vērā datu pārraidi. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāuzlabo emisiju testēšanas pārredzamība, un tāpēc dati par WLTP testiem, kā arī par korelācijas rezultātiem būtu jādara pieejami Komisijai. Tas ļaus Komisijai ātri noteikt un risināt jautājumus un iespējamās neatbilstības saistībā ar procedūru īstenošanu. Šā iemesla dēļ ievades datu matrica ir jāaizpilda par katru veikto WLTP testu un pilnībā jānosūta Komisijai kā daļa no korelācijas rīka datu apmaiņas. Lai nodrošinātu konfidencialitāti, ievades datu datne būtu jāšifrē, ņemot vērā datu pārraidi.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2017/1153 groza šādi:

| 1) | pievieno šādu 7.a pantu:

  “7.a pants

  WLTP mērījumu rezultātu paziņošana

  1.   Ražotāji aprēķina kombinēto CO2 vērtību katram jaunam pasažieru automobilim, kas reģistrēts 2020. gadā, saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 3.2.3.2.4. punkta otrajā daļā noteikto formulu, ja MCO2-H un MCO2-L attiecībā uz attiecīgo interpolācijas saimi aizstāj ar vērtībām MCO2,C,5, kas ņemtas no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta ieraksta 2.5.1.1.3. (transportlīdzeklis H) un 2.5.1.2.3. (transportlīdzeklis L), kā norādīts paraugā Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājumā.
  Ja atsevišķa transportlīdzekļa kombinētās CO2 emisijas nosaka, atsaucoties tikai uz transportlīdzekļa H, ražotāji norāda MCO2,C,5 vērtību, kas iegūta no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.1.3. ieraksta (transportlīdzeklis H).
  Ražotāji iesniedz Komisijai šīs CO2 emisiju vērtības, kā arī MCO2,C,5 vērtībām, kas izmantotas aprēķiniem, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi, ka ir saņēmusi provizoriskos datus par 2020. gadu, augšupielādējot datus no ražotāja konta Eiropas Vides aģentūras Uzņēmējdarbības datu repozitorijā.


  2.   Ja 1. punktā minētie dati nav iesniegti norādītajā termiņā, Komisija izmanto vērtību, kas reģistrēta EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.2.3. ierakstā, un uzskata šo vērtību par kombinēto CO2 emisiju 1. punkta nolūkos attiecībā uz visiem jaunajiem reģistrētajiem transportlīdzekļiem interpolācijas saimē, kuriem tika izdots tipa apstiprinājuma sertifikāts, un, attiecīgā gadījumā, 2.5.1.1.3. ierakstā norādīto vērtību attiecībā uz tām saimēm, kurās ir pieejami tikai transportlīdzekļa H mērījumi.


  3.   Komisija uzrauga to interpolācijas saimju skaitu, kurām CO2 emisijas nosaka, tikai atsaucoties uz transportlīdzekli H katram ražotājam, un, ja šādu saimju skaits palielinās salīdzinājumā ar stāvokli 2018. gadā, novērtē šā palielinājuma ietekmi uz 1. punktā minēto aprēķinu un attiecīgā gadījumā izslēdz šīs saimes no minētā aprēķina.”; |
| --- | --- |

1)

pievieno šādu 7.a pantu:

“7.a pants

WLTP mērījumu rezultātu paziņošana

1.   Ražotāji aprēķina kombinēto CO2 vērtību katram jaunam pasažieru automobilim, kas reģistrēts 2020. gadā, saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 3.2.3.2.4. punkta otrajā daļā noteikto formulu, ja MCO2-H un MCO2-L attiecībā uz attiecīgo interpolācijas saimi aizstāj ar vērtībām MCO2,C,5, kas ņemtas no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta ieraksta 2.5.1.1.3. (transportlīdzeklis H) un 2.5.1.2.3. (transportlīdzeklis L), kā norādīts paraugā Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājumā.

Ja atsevišķa transportlīdzekļa kombinētās CO2 emisijas nosaka, atsaucoties tikai uz transportlīdzekļa H, ražotāji norāda MCO2,C,5 vērtību, kas iegūta no EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.1.3. ieraksta (transportlīdzeklis H).

Ražotāji iesniedz Komisijai šīs CO2 emisiju vērtības, kā arī MCO2,C,5 vērtībām, kas izmantotas aprēķiniem, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi, ka ir saņēmusi provizoriskos datus par 2020. gadu, augšupielādējot datus no ražotāja konta Eiropas Vides aģentūras Uzņēmējdarbības datu repozitorijā.

2.   Ja 1. punktā minētie dati nav iesniegti norādītajā termiņā, Komisija izmanto vērtību, kas reģistrēta EK tipa apstiprinājuma sertifikāta 2.5.1.2.3. ierakstā, un uzskata šo vērtību par kombinēto CO2 emisiju 1. punkta nolūkos attiecībā uz visiem jaunajiem reģistrētajiem transportlīdzekļiem interpolācijas saimē, kuriem tika izdots tipa apstiprinājuma sertifikāts, un, attiecīgā gadījumā, 2.5.1.1.3. ierakstā norādīto vērtību attiecībā uz tām saimēm, kurās ir pieejami tikai transportlīdzekļa H mērījumi.

3.   Komisija uzrauga to interpolācijas saimju skaitu, kurām CO2 emisijas nosaka, tikai atsaucoties uz transportlīdzekli H katram ražotājam, un, ja šādu saimju skaits palielinās salīdzinājumā ar stāvokli 2018. gadā, novērtē šā palielinājuma ietekmi uz 1. punktā minēto aprēķinu un attiecīgā gadījumā izslēdz šīs saimes no minētā aprēķina.”;

| 2) | regulas I pielikumu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu 2.2.a un 2.2.b punktu:
  “2.2.a.   WLTP testa nosacījumi
  Lai WLTP testu varētu uzskatīt par būtisku saskaņā ar 2.2. punktu un lai noteiktu 2.4. punktā minētos ievaddatus, piemēro Regulas (EK) 2017/1151 XXI pielikumā paredzētos testa nosacījumus ar šādu precizējumu:






  a) | WLTP testa rezultātu korekcija attiecībā uz CO2 emisiju masu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumu attiecas uz visiem šādiem testa rezultātiem neatkarīgi no minētā papildinājuma 3.4.4. punkta a) apakšpunkta noteikumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas I pielikumu groza šādi:

a)

iekļauj šādu 2.2.a un 2.2.b punktu:

“2.2.a.   WLTP testa nosacījumi

WLTP

Lai WLTP testu varētu uzskatīt par būtisku saskaņā ar 2.2. punktu un lai noteiktu 2.4. punktā minētos ievaddatus, piemēro Regulas (EK) 2017/1151 XXI pielikumā paredzētos testa nosacījumus ar šādu precizējumu:

WLTP

a)

WLTP testa rezultātu korekcija attiecībā uz CO2 emisiju masu saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumu attiecas uz visiem šādiem testa rezultātiem neatkarīgi no minētā papildinājuma 3.4.4. punkta a) apakšpunkta noteikumiem;

WLTP

2

| b) | neskarot Regulas (ES) 2017/1151 prasības, ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar tehnoloģijām, kas ietekmē tā CO2 veiktspēju, tostarp, bet ne tikai tās, uz kurām atsaucas ievades datu matricas 42.–50. ierakstā, kas noteiktas 2.4. punktā, un kuras ir paredzēts izmantot testa laikā, tehnoloģijām ir jādarbojas transportlīdzekļa testa laikā neatkarīgi no izmantotās testa procedūras, t. i., NEDC vai WLTP; |
| --- | --- |

b)

neskarot Regulas (ES) 2017/1151 prasības, ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar tehnoloģijām, kas ietekmē tā CO2 veiktspēju, tostarp, bet ne tikai tās, uz kurām atsaucas ievades datu matricas 42.–50. ierakstā, kas noteiktas 2.4. punktā, un kuras ir paredzēts izmantot testa laikā, tehnoloģijām ir jādarbojas transportlīdzekļa testa laikā neatkarīgi no izmantotās testa procedūras, t. i., NEDC vai WLTP;

2

NEDC

WLTP

| c) | ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātisko pārnesumkārbu, izmanto to pašu režīmu, ko var izvēlēties vadītājs, neatkarīgi no piemērotās testa procedūras. Ja WLTP testos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 6. papildinājuma 1.2. punkta c) apakšpunktu WLTP testos izmanto labāko un sliktāko režīmu, korelācijas rīka, kā arī jebkura NEDC fiziskā testa veikšanai izmanto sliktāko režīmu; |
| --- | --- |

c)

ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātisko pārnesumkārbu, izmanto to pašu režīmu, ko var izvēlēties vadītājs, neatkarīgi no piemērotās testa procedūras. Ja WLTP testos saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 8. apakšpielikuma 6. papildinājuma 1.2. punkta c) apakšpunktu WLTP testos izmanto labāko un sliktāko režīmu, korelācijas rīka, kā arī jebkura NEDC fiziskā testa veikšanai izmanto sliktāko režīmu;

WLTP

WLTP

NEDC

| d) | ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar manuālo transmisiju, termins nmin_drive_set ir tāds, kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 2. punkta k) apakšpunkta 3. punktā noteiktajā formulā.
  Ar apstiprinātājas iestādes vai attiecīgā gadījumā tehniskā dienesta apstiprinājumu ražotājs var aprēķināt pārnesumu pārslēgšanas punktus atšķirīgi, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā transportlīdzekļa vadāmību, un ka jaudas papildu drošības rezerve, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 3.4. punktu, nepārsniedz 20 %.
  Nosacījumus, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā, piemēro saskaņā ar šo regulu veiktās korelācijas nolūkā, un tie neskar Regulā (ES) 2017/1151 paredzētos noteikumus un tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

d)

ja testa transportlīdzeklis ir aprīkots ar manuālo transmisiju, termins nmin_drive_set ir tāds, kā noteikts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 2. punkta k) apakšpunkta 3. punktā noteiktajā formulā.

min_drive_set

Ar apstiprinātājas iestādes vai attiecīgā gadījumā tehniskā dienesta apstiprinājumu ražotājs var aprēķināt pārnesumu pārslēgšanas punktus atšķirīgi, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā transportlīdzekļa vadāmību, un ka jaudas papildu drošības rezerve, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 2. apakšpielikuma 3.4. punktu, nepārsniedz 20 %.

Nosacījumus, kas minēti a) līdz d) apakšpunktā, piemēro saskaņā ar šo regulu veiktās korelācijas nolūkā, un tie neskar Regulā (ES) 2017/1151 paredzētos noteikumus un tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar minēto regulu.

2.2.b   WLTP testa nosacījumu piemērojamība

WLTP

Precizējumi, kas minēti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, attiecas uz:

| a) | jauniem transportlīdzekļu tipiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

a)

jauniem transportlīdzekļu tipiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas;

| b) | attiecībā uz esošajiem transportlīdzekļu tipiem ražotāji attiecībā uz tādiem transportlīdzekļu tipiem, kas laisti tirgū 2020. gadā, iesniedz apstiprinātājai iestādei pierādījumus, uz kuru pamata apstiprinātāja iestāde apstiprina, vai WLTP apstiprināšanas testos ir izpildīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā minētie WLTP testa nosacījumi.
  Apstiprinājumā norāda interpolācijas saimes identifikatoru un apstiprinājumu attiecībā uz katru no a) līdz d) apakšpunktā minētajiem testa nosacījumiem. Apstiprinātāja iestāde izdod apstiprinājumu ražotājam un nodrošina, ka apstiprinājums tiek reģistrēts un to var bez kavēšanās darīt pieejamu pēc Komisijas pieprasījuma.
  Ja apstiprinātāja iestāde nevar apstiprināt, ka viens vai vairāki minētie testa nosacījumi ir izpildīti, ražotājs nodrošina, ka attiecīgā interpolācijas saime veic jaunu WLTP testu vai attiecīgā gadījumā testu sēriju saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikumu, piemērojot testa nosacījumus, kas izklāstīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, ietverot jaunu korelāciju saskaņā ar šo regulu.
  Ja nav izpildīts 2.2.a punkta a) apakšpunktā minētais testa nosacījums, ražotājs drīkst koriģēt šo vērtību ievadmatricā bez nepieciešamības veikt jaunu WLTP testu.
  Apstiprinātāja iestāde vai, attiecīgā gadījumā, izraudzītais tehniskais dienests saskaņā ar I pielikuma 5. punktu reģistrē atkārtotas testēšanas vai korekcijas rezultātus un korelāciju un pilnīgu korelācijas datni, kas balstīta uz datu atkārtotu testēšanu, nosūta Komisijai saskaņā ar 3.1.1.2. punktu vēlākais līdz 2021. gada 30. aprīlim.”; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz esošajiem transportlīdzekļu tipiem ražotāji attiecībā uz tādiem transportlīdzekļu tipiem, kas laisti tirgū 2020. gadā, iesniedz apstiprinātājai iestādei pierādījumus, uz kuru pamata apstiprinātāja iestāde apstiprina, vai WLTP apstiprināšanas testos ir izpildīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā minētie WLTP testa nosacījumi.

WLTP

WLTP

Apstiprinājumā norāda interpolācijas saimes identifikatoru un apstiprinājumu attiecībā uz katru no a) līdz d) apakšpunktā minētajiem testa nosacījumiem. Apstiprinātāja iestāde izdod apstiprinājumu ražotājam un nodrošina, ka apstiprinājums tiek reģistrēts un to var bez kavēšanās darīt pieejamu pēc Komisijas pieprasījuma.

Ja apstiprinātāja iestāde nevar apstiprināt, ka viens vai vairāki minētie testa nosacījumi ir izpildīti, ražotājs nodrošina, ka attiecīgā interpolācijas saime veic jaunu WLTP testu vai attiecīgā gadījumā testu sēriju saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikumu, piemērojot testa nosacījumus, kas izklāstīti 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, ietverot jaunu korelāciju saskaņā ar šo regulu.

WLTP

Ja nav izpildīts 2.2.a punkta a) apakšpunktā minētais testa nosacījums, ražotājs drīkst koriģēt šo vērtību ievadmatricā bez nepieciešamības veikt jaunu WLTP testu.

WLTP

Apstiprinātāja iestāde vai, attiecīgā gadījumā, izraudzītais tehniskais dienests saskaņā ar I pielikuma 5. punktu reģistrē atkārtotas testēšanas vai korekcijas rezultātus un korelāciju un pilnīgu korelācijas datni, kas balstīta uz datu atkārtotu testēšanu, nosūta Komisijai saskaņā ar 3.1.1.2. punktu vēlākais līdz 2021. gada 30. aprīlim.”;

| b) | pielikuma 2.4. punktu groza šādi:






  i) | pirmajai rindkopai pievieno šādu teikumu:

  “Ievades datu matricu aizpilda par katru veikto WLTP testu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 2.4. punktu groza šādi:

i)

pirmajai rindkopai pievieno šādu teikumu:

“Ievades datu matricu aizpilda par katru veikto WLTP testu.”;

WLTP

| ii) | 1. tabulu groza šādi:






  — | tekstu slejas “Piezīmes” 56. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:


  “Masīvs: OBD un šasijas dinamometra dati, 1 Hz OBD un 10 Hz šasijas dinamometram, izšķirtspēja 0,1 km/h.”, |
| --- | --- | --- |

ii)

1. tabulu groza šādi:

—

tekstu slejas “Piezīmes” 56. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:

“Masīvs: OBD un šasijas dinamometra dati, 1 Hz OBD un 10 Hz šasijas dinamometram, izšķirtspēja 0,1 km/h.”,

| — | tekstu slejas “Piezīmes” 57. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:


  “Masīvs: 1Hz. Teorētiskais aprēķinātais pārnesums, kas jānodrošina transportlīdzeklim H un L (attiecīgā gadījumā)”, |
| --- | --- |

—

tekstu slejas “Piezīmes” 57. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:

“Masīvs: 1Hz. Teorētiskais aprēķinātais pārnesums, kas jānodrošina transportlīdzeklim H un L (attiecīgā gadījumā)”,

| — | tekstu slejas “Piezīmes” 61. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:


  “Masīvs: 1 Hz (paraugu ņemšanas frekvence 20 Hz), 0,1A izšķirtspēja, ārēja mērīšanas ierīce, kas sinhronizēta ar šasijas dinamometru.”, |
| --- | --- |

—

tekstu slejas “Piezīmes” 61. ieraksta laukā aizstāj ar šādu:

“Masīvs: 1 Hz (paraugu ņemšanas frekvence 20 Hz), 0,1A izšķirtspēja, ārēja mērīšanas ierīce, kas sinhronizēta ar šasijas dinamometru.”,

| — | tabulas 67. ierakstu aizstāj ar šādu:










  “67. | Ki reģeneratīvais koeficients piereizināmais/pieskaitāmais transportlīdzekļi H un L | — | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1. papildinājums | Transportlīdzekļiem bez periodiski reģenerējošās sistēmas šī vērtība ir 1.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

—

tabulas 67. ierakstu aizstāj ar šādu:

“67.

Ki reģeneratīvais koeficients piereizināmais/pieskaitāmais transportlīdzekļi H un L

—

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 1. papildinājums

Transportlīdzekļiem bez periodiski reģenerējošās sistēmas šī vērtība ir 1.”

| — | pievieno šādus jaunus ierakstus:










  “69. | Degvielas zemākā siltumspēja | kWh/l | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums | Vērtība saskaņā ar A6.App2/1 tabulu Regulā (ES) 2017/1151. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 70. | Degvielas patēriņš transportlīdzekļa H un L WLTP testā | l/100km | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 6. punkts | Nelīdzsvarots 1. tipa testa degvielas patēriņš |
| 71. | REESS nominālais spriegums | V | Saskaņā ar DIN EN 60050-482 | Zemsprieguma akumulatoram kā aprakstīts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumā |
| 72. | ATCT saimes korekcijas koeficients | — | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6.a apakšpielikums | ATCT saimes korekcijas koeficients (korekcija 14 °C) |
| 73. | WLTP testa ātruma un attāluma korekcija | — | Regula (ES) 2017/1151 | Vai ir veikta korekcija?


  0 = Nē | 1 = Jā |
| 74. | WLTP testa RCB korekcija | — | Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums | Vai ir veikta korekcija?


  0 = Nē | 1 = Jā |
| 75. | WLTP testu skaits | 1, 2 vai 3 | | Norādīt, vai testu rezultāti ņemti nopirmā, otrā vai trešā veiktā WLTP testa. |
| 76. | WLTP CO2 deklarētā vērtība transportlīdzeklim H un/vai L | g/km | Ražotāja deklarācija | Deklarētā WLTP transportlīdzekļu H un L vērtība. Vērtība ietver visas korekcijas (attiecīgā gadījumā). |
| 77. | WLTP CO2 vērtība koriģēta transportlīdzeklim H un/vai L | g/km | MCO2,C,5 vērtības no Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājuma | Kombinētās izmērītās CO2 emisijas transportlīdzeklim H un L pēc visu piemērojamo korekciju veikšanas. Ja ir veikti 2 un 3 WLTP testi, iesniedz visus izmērītos rezultātus. |
| 78. | WLTP atkārtota testēšana | — | I pielikuma 2.2.b punkta b) apakšpunkts | Norādīt, kuri testa nosacījumi, kas minēti I pielikuma 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, tika atkārtoti testēti” |

—

pievieno šādus jaunus ierakstus:

“69.

Degvielas zemākā siltumspēja

kWh/l

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums

Vērtība saskaņā ar A6.App2/1 tabulu Regulā (ES) 2017/1151.

70.

Degvielas patēriņš transportlīdzekļa H un L WLTP testā

l/100km

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 7. apakšpielikuma 6. punkts

Nelīdzsvarots 1. tipa testa degvielas patēriņš

71.

REESS nominālais spriegums

V

Saskaņā ar DIN EN 60050-482

Zemsprieguma akumulatoram kā aprakstīts Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājumā

72.

ATCT saimes korekcijas koeficients

—

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6.a apakšpielikums

ATCT saimes korekcijas koeficients (korekcija 14 °C)

73.

WLTP testa ātruma un attāluma korekcija

—

Regula (ES) 2017/1151

Vai ir veikta korekcija?

0 = Nē | 1 = Jā

74.

WLTP testa RCB korekcija

—

Regulas (ES) 2017/1151 XXI pielikuma 6. apakšpielikuma 2. papildinājums

Vai ir veikta korekcija?

0 = Nē | 1 = Jā

75.

WLTP testu skaits

1, 2 vai 3

Norādīt, vai testu rezultāti ņemti nopirmā, otrā vai trešā veiktā WLTP testa.

76.

WLTP CO2 deklarētā vērtība transportlīdzeklim H un/vai L

g/km

Ražotāja deklarācija

Deklarētā WLTP transportlīdzekļu H un L vērtība. Vērtība ietver visas korekcijas (attiecīgā gadījumā).

77.

WLTP CO2 vērtība koriģēta transportlīdzeklim H un/vai L

g/km

MCO2,C,5 vērtības no Regulas (ES) 2017/1151 I pielikuma 4. papildinājuma

Kombinētās izmērītās CO2 emisijas transportlīdzeklim H un L pēc visu piemērojamo korekciju veikšanas. Ja ir veikti 2 un 3 WLTP testi, iesniedz visus izmērītos rezultātus.

78.

WLTP atkārtota testēšana

—

I pielikuma 2.2.b punkta b) apakšpunkts

Norādīt, kuri testa nosacījumi, kas minēti I pielikuma 2.2.a punkta a) līdz d) apakšpunktā, tika atkārtoti testēti”

| c) | 3.1.1.1. punktu groza šādi:






  i) | svītro a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

c)

3.1.1.1. punktu groza šādi:

i)

svītro a) apakšpunktu;

| ii) | punkta c) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:






  “iii) | ievaddati, kas norādīti 2.4. punktā”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta c) apakšpunkta iii) punktu aizstāj ar šādu:

“iii)

ievaddati, kas norādīti 2.4. punktā”;

| iii) | pievieno šādu daļu:

  “Kopsavilkuma datni, kas minēta c) apakšpunktā, šifrē, lai nodrošinātu konfidencialitāti.”; |
| --- | --- |

iii)

pievieno šādu daļu:

“Kopsavilkuma datni, kas minēta c) apakšpunktā, šifrē, lai nodrošinātu konfidencialitāti.”;

| d) | punkta 3.1.1.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.1.1.2.   Pilnīga korelācijas datne
  Ja oriģinālais korelācijas izvaddatu ziņojums ir izdots saskaņā ar 3.1.1.1. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests Komisijas serverī, no kura tiek saņemta atbilde, augšupielādē 3.1.1.1. punkta c) apakšpunktā minēto kopsavilkuma datni (kopijas attiecīgajiem Komisijas dienestiem), ietverot pēc nejaušības principa ģenerētu veselu skaitli no 0 līdz 99, kopsavilkuma datnes jaucējkodu, kas nepārprotami savieno šo numuru ar sākotnējo rezultātu ziņojumu, ko elektroniski parakstījis Komisijas serveris.
  Tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests izveido pilnīgu korelācijas datni, kurā ietver 3.1.1.1. punktā minēto oriģinālo korelācijas izvaddatu ziņojumu un Komisijas servera atbildi. Datni kā testa ziņojumu glabā tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VIII pielikumu.” |
| --- | --- |

d)

punkta 3.1.1.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.1.1.2.   Pilnīga korelācijas datne

Ja oriģinālais korelācijas izvaddatu ziņojums ir izdots saskaņā ar 3.1.1.1. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests Komisijas serverī, no kura tiek saņemta atbilde, augšupielādē 3.1.1.1. punkta c) apakšpunktā minēto kopsavilkuma datni (kopijas attiecīgajiem Komisijas dienestiem), ietverot pēc nejaušības principa ģenerētu veselu skaitli no 0 līdz 99, kopsavilkuma datnes jaucējkodu, kas nepārprotami savieno šo numuru ar sākotnējo rezultātu ziņojumu, ko elektroniski parakstījis Komisijas serveris.

Tipa apstiprinātāja iestāde vai attiecīgā gadījumā izraudzītais tehniskais dienests izveido pilnīgu korelācijas datni, kurā ietver 3.1.1.1. punktā minēto oriģinālo korelācijas izvaddatu ziņojumu un Komisijas servera atbildi. Datni kā testa ziņojumu glabā tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VIII pielikumu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu piemēro no 2019. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2017. gada 2. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2017/1153, ar ko nosaka metodoloģiju to korelācijas parametru noteikšanai, kas vajadzīgi, lai atspoguļotu izmaiņas reglamentētajā testa procedūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1014/2010 (OV L 175, 7.7.2017., 679. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 1. jūnija Regula (ES) 2017/1151, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L 175, 7.7.2017., 1. lpp.).

3

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/2044

(2018. gada 19. decembris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputni, t. s. “65 % cāļi” | 113,4 | 1 | AR |
| 0207 14 10 | Bezkaula Gallus domesticus sugas mājputnu gabali, saldēti | 271,2
  219,7
  333,0
  246,1 | 9
  24
  0
  16 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Bezkaula tītaru gabali, saldēti | 340,2
  362,7 | 0
  0 | BR
  CL |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 308,2 | 0 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 90

Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputni, t. s. “65 % cāļi”

113,4

1

AR

0207 14 10

Bezkaula Gallus domesticus sugas mājputnu gabali, saldēti

271,2

219,7

333,0

246,1

9

24

0

16

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Bezkaula tītaru gabali, saldēti

340,2

362,7

0

0

BR

CL

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

308,2

0

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

LĒMUMI

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/2045

(2018. gada 19. decembris),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv no tās vai ir ražoti no tās

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8239)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2007/701/EK (2) ir atļauts laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (turpmāk “kukurūza NK603 × MON 810”), sastāv no tās vai ir ražota no tās. Atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2007/701/EK (2) ir atļauts laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (turpmāk “kukurūza NK603 × MON 810”), sastāv no tās vai ir ražota no tās. Atļauja aptver arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

| (2) | 2016. gada 20. oktobrī uzņēmums Monsanto Europe N.V./S.A. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu, kurā lūdza minēto atļauju atjaunot. |
| --- | --- |

(2)

2016. gada 20. oktobrī uzņēmums Monsanto Europe N.V./S.A. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu, kurā lūdza minēto atļauju atjaunot.

| (3) | 2018. gada 26. februārī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza labvēlīgu atzinumu (3) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu. Tā secināja, ka tādu pierādījumu par jauniem apdraudējumiem, eksponētības modifikācijām vai zinātnisku nenoteiktību, kas varētu mainīt secinājumus (4) par kukurūzu NK603 × MON 810, kuri ietverti sākotnējā, 2005. gadā pieņemtajā, Iestādes riska novērtējumā, atjaunošanas pieteikumā nav. |
| --- | --- |

(3)

2018. gada 26. februārī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza labvēlīgu atzinumu (3) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu. Tā secināja, ka tādu pierādījumu par jauniem apdraudējumiem, eksponētības modifikācijām vai zinātnisku nenoteiktību, kas varētu mainīt secinājumus (4) par kukurūzu NK603 × MON 810, kuri ietverti sākotnējā, 2005. gadā pieņemtajā, Iestādes riska novērtējumā, atjaunošanas pieteikumā nav.

| (4) | Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, Iestāde 2018. gada 26. februāra atzinumā sniedza atbildes uz visiem dalībvalstu uzdotajiem jautājumiem un paustajām bažām. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, Iestāde 2018. gada 26. februāra atzinumā sniedza atbildes uz visiem dalībvalstu uzdotajiem jautājumiem un paustajām bažām.

| (5) | Iestāde arī secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vidiskās ietekmes monitoringa plāns, kurā ietverts vispārīgs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajiem produktu lietojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde arī secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vidiskās ietekmes monitoringa plāns, kurā ietverts vispārīgs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajiem produktu lietojumiem.

| (6) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, būtu jāatjauno atļauja laist tirgū pārtiku un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražotas no tās, barību, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražota no tās, un tādus produktus, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, būtu jāatjauno atļauja laist tirgū pārtiku un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražotas no tās, barību, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražota no tās, un tādus produktus, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 65/2004 (5) un ņemot vērā sākotnējo kukurūzas NK603 × MON 810 atļauju, kukurūzai NK603 × MON 810 ir piešķirts unikāls identifikators. Attiecīgais unikālais identifikators būtu jāizmanto arī turpmāk. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 65/2004 (5) un ņemot vērā sākotnējo kukurūzas NK603 × MON 810 atļauju, kukurūzai NK603 × MON 810 ir piešķirts unikāls identifikators. Attiecīgais unikālais identifikators būtu jāizmanto arī turpmāk.

| (8) | Pamatojoties uz Iestādes atzinumu, šā lēmuma darbības jomā ietvertajiem produktiem nav nepieciešams noteikt īpašas marķēšanas prasības, būtu jāievēro vien tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1830/2003 (6) 4. panta 6. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai no tās sastāv, lieto tikai tā, kā noteikts ar šo lēmumu piešķirtajā atļaujā, tie (izņemot pārtikas produktus) būtu jāmarķē, skaidri norādot, ka attiecīgie produkti nav paredzēti audzēšanai. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz Iestādes atzinumu, šā lēmuma darbības jomā ietvertajiem produktiem nav nepieciešams noteikt īpašas marķēšanas prasības, būtu jāievēro vien tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1830/2003 (6) 4. panta 6. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai no tās sastāv, lieto tikai tā, kā noteikts ar šo lēmumu piešķirtajā atļaujā, tie (izņemot pārtikas produktus) būtu jāmarķē, skaidri norādot, ka attiecīgie produkti nav paredzēti audzēšanai.

| (9) | Lai atskaitītos par vidiskās ietekmes monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem, atļaujas turētājam būtu jāsniedz ikgadēji ziņojumi, kuri jāsagatavo saskaņā ar standarta ziņojuma parauga prasībām, kas noteiktas Komisijas Lēmumā 2009/770/EK (7). |
| --- | --- |

(9)

Lai atskaitītos par vidiskās ietekmes monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem, atļaujas turētājam būtu jāsniedz ikgadēji ziņojumi, kuri jāsagatavo saskaņā ar standarta ziņojuma parauga prasībām, kas noteiktas Komisijas Lēmumā 2009/770/EK (7).

| (10) | Iestādes atzinumā secināts, ka nav pamata noteikt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz laišanu tirgū un/vai lietošanu un rīkošanos ar šo pārtiku un barību, ne arī uzraudzības prasības pēc laišanas tirgū attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku pārtikai paredzētiem lietošanas veidiem. |
| --- | --- |

(10)

Iestādes atzinumā secināts, ka nav pamata noteikt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz laišanu tirgū un/vai lietošanu un rīkošanos ar šo pārtiku un barību, ne arī uzraudzības prasības pēc laišanas tirgū attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku pārtikai paredzētiem lietošanas veidiem.

| (11) | Visa attiecīgā informācija par produktu atļauju piešķiršanu būtu jāiekļauj Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Visa attiecīgā informācija par produktu atļauju piešķiršanu būtu jāiekļauj Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. panta 1. punktā.

| (12) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1946/2003 (8) 9. panta 1. punktam un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktam par šo lēmumu ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību jāinformē Puses, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1946/2003 (8) 9. panta 1. punktam un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktam par šo lēmumu ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību jāinformē Puses, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību.

| (13) | Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Šis īstenošanas akts tika uzskatīts par nepieciešamu, un priekšsēdētājs to iesniedza turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(13)

Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Šis īstenošanas akts tika uzskatīts par nepieciešamu, un priekšsēdētājs to iesniedza turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificētais organisms un unikālais identifikators

Ģenētiski modificētai kukurūzai (Zea mays L.) NK603 × MON 810, kura iegūta, krustojot kukurūzu, kas satur MONØØ6Ø3-6 un MON-ØØ81Ø-6 transformācijas notikumus, kā specificēts šā lēmuma pielikuma b) apakšpunktā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 65/2004 tiek piešķirts unikālais identifikators MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6.

Zea mays

2. pants

Atļaujas atjaunošana

Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem tiek atjaunota atļauja laist tirgū šādus produktus:

| a) | pārtiku un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražotas no tās; |
| --- | --- |

a)

pārtiku un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražotas no tās;

| b) | barību, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

b)

barību, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810, sastāv no tās vai ir ražota no tās;

| c) | tādus produktus, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas ir paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

tādus produktus, kas satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas ir paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

3. pants

Marķēšana

1.   Kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktajām marķēšanas prasībām, organisma nosaukums ir “kukurūza”.

2.   Uz etiķetes un pavaddokumentos, kas pievienoti produktiem, kuri satur kukurūzu NK603 × MON 810 vai sastāv no tās, bet kuri nav pārtikas produkti vai pārtikas produktu sastāvdaļas, norāda “nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Noteikšanas metode

Kukurūzas NK603 × MON 810 noteikšanai izmanto pielikuma d) punktā izklāstīto metodi.

5. pants

Vidiskās ietekmes monitoringa plāns

1.   Atļaujas turētājs nodrošina, lai atbilstoši pielikuma h) punktam tiktu izstrādāts un īstenots vidiskās ietekmes monitoringa plāns.

2.   Atļaujas turētājs Lēmumā 2009/770/EK izklāstītajā formātā iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

6. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā izklāstīto informāciju iekļauj Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.

7. pants

Atļaujas turētājs

Atļaujas turētājs ir Monsanto Company (Amerikas Savienotās Valstis), ko pārstāv uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V. (Beļģija).

Monsanto Company

Monsanto Europe S.A./N.V

8. pants

Piemērošanas termiņš

Šo lēmumu piemēro 10 gadus, sākot ar tā izziņošanas dienu.

9. pants

Adresāts

Šis lēmums adresēts uzņēmumam Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan 460, 2040 Antverpene, Beļģija.

Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan

Briselē, 2018. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 24. oktobra Lēmums 2007/701/EC, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603xMON810 (MON-ØØ6Ø3-6xMON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 285, 31.10.2007., 37. lpp.).

2

(3)  
  Scientific Opinion on assessment of genetically modified maize NK603 × MON 810 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal 2018;16(2):5163.

3

Scientific Opinion on assessment of genetically modified maize NK603 × MON 810 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003

EFSA Journal

(4)  
  Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on an application (Reference EFSA-GMO-UK-2004-01) for the placing on the market of glyphosate-tolerant and insect-resistant genetically modified maize NK603 × MON 810, for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. EFSA Journal (2005) 309, 1.–22. lpp.

4

Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on an application (Reference EFSA-GMO-UK-2004-01) for the placing on the market of glyphosate-tolerant and insect-resistant genetically modified maize NK603 × MON 810, for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto

EFSA Journal

(5)  Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regula (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmums 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos ar mērķi tos laist tirgū (OV L 275, 21.10.2009., 9. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājs

| Nosaukums | : | Monsanto Company |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotās Valstis |

Nosaukums

:

Monsanto Company

Adrese

:

800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikas Savienotās Valstis

Atļaujas turētāju pārstāv uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerp, Beļģija.

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

| 1) | Pārtikas produkti un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6, sastāv no tās vai ir ražoti no tās; |
| --- | --- |

1)

Pārtikas produkti un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6, sastāv no tās vai ir ražoti no tās;

| 2) | barība, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6, sastāv no tās vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

2)

barība, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6, sastāv no tās vai ir ražota no tās;

| 3) | tādi produkti, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

3)

tādi produkti, kas satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.

Ģenētiski modificētā kukurūza MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 ekspresē CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifozāta herbicīdiem, un Cry1Ab proteīnu, kas piešķir noturību pret dažiem tauriņu kārtas kukaiņu kaitēkļiem (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.).

c)   Marķēšana

| 1) | Kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktajām marķēšanas prasībām, organisma nosaukums ir “kukurūza”. |
| --- | --- |

1)

Kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktajām marķēšanas prasībām, organisma nosaukums ir “kukurūza”.

| 2) | Uz etiķetes un pavaddokumentos, kas pievienoti tādiem produktiem, kuri satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 vai sastāv no tās, bet kuri nav pārtikas produkti vai pārtikas produktu sastāvdaļas, norāda “nav paredzēts audzēšanai”. |
| --- | --- |

2)

Uz etiķetes un pavaddokumentos, kas pievienoti tādiem produktiem, kuri satur kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6 vai sastāv no tās, bet kuri nav pārtikas produkti vai pārtikas produktu sastāvdaļas, norāda “nav paredzēts audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metode

| 1) | Konkrētam gadījumam atbilstošas reāllaika kvantitatīvas polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metodes ģenētiski modificētas kukurūza MON-ØØ6Ø3-6 un kukurūzas MON-ØØ81Ø-6 noteikšanai; validētas, izmantojot kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6. |
| --- | --- |

1)

Konkrētam gadījumam atbilstošas reāllaika kvantitatīvas polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metodes ģenētiski modificētas kukurūza MON-ØØ6Ø3-6 un kukurūzas MON-ØØ81Ø-6 noteikšanai; validētas, izmantojot kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6.

| 2) | Validēta ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 izveidotajā ES references laboratorijā un publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/StatusOfDossiers.aspx |
| --- | --- |

2)

Validēta ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 izveidotajā ES references laboratorijā un publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/StatusOfDossiers.aspx

| 3) | Atsauces materiāls: ERM®-BF413 (kukurūzai MON-ØØ81Ø-6) un ERM®-BF415 (kukurūzai MON-ØØ6Ø3-6), kas pieejams Eiropas Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā (JRC): https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue/ |
| --- | --- |

3)

Atsauces materiāls: ERM®-BF413 (kukurūzai MON-ØØ81Ø-6) un ERM®-BF415 (kukurūzai MON-ØØ6Ø3-6), kas pieejams Eiropas Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā (JRC): https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue/

e)   Unikālais identifikators

MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6

f)   Informācija, kura jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību

[Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numurs: pēc paziņošanas tiks publicēts ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā].

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, to lietošanai vai darbībām ar tiem

Nav.

h)   Vidiskās ietekmes monitoringa plāns

Vidiskās ietekmes monitoringa plāns atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: plāns publicēts ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā]

i)   Prasības attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētu pārtikas produktu uzraudzību pēc laišanas tirgū

Nav.

Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šīs izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/70

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/2046

(2018. gada 19. decembris),

ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri vienkāršie transformācijas notikumi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8238)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2013. gada 26. novembrī uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V. uzņēmuma Monsanto Company vārdā Beļģijas kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, kurā lūdza atļaut laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastāv no tās vai ir ražotas no tās (“pieteikums”). Pieteikums aptvēra arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 vai sastāv no tās, attiecībā uz citiem šādu produktu lietojumiem, nevis lietošanu pārtikā un barībā, bet izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

(1)

2013. gada 26. novembrī uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V. uzņēmuma Monsanto Company vārdā Beļģijas kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, kurā lūdza atļaut laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastāv no tās vai ir ražotas no tās (“pieteikums”). Pieteikums aptvēra arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 vai sastāv no tās, attiecībā uz citiem šādu produktu lietojumiem, nevis lietošanu pārtikā un barībā, bet izņemot audzēšanu.

| (2) | Turklāt pieteikums aptvēra arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kādu no divdesmit piecām iespējamajām vienkāršo transformācijas notikumu apakškombinācijām, kuras veido kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastāv no tām vai ir ražoti no tām. Patlaban ir atļautas divpadsmit no minētajām apakškombinācijām: ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1110 (2) atļauta kombinācija 1507 × 59122; ar Komisijas Lēmumu 2011/366/ES (3) atļauta kombinācija MON 89034 × MON 88017; ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/1111 (4) atļauta kombinācija MON 87427 × MON 89034; un ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/650/ES (5) – kombinācijas MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt pieteikums aptvēra arī tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kādu no divdesmit piecām iespējamajām vienkāršo transformācijas notikumu apakškombinācijām, kuras veido kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastāv no tām vai ir ražoti no tām. Patlaban ir atļautas divpadsmit no minētajām apakškombinācijām: ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1110 (2) atļauta kombinācija 1507 × 59122; ar Komisijas Lēmumu 2011/366/ES (3) atļauta kombinācija MON 89034 × MON 88017; ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/1111 (4) atļauta kombinācija MON 87427 × MON 89034; un ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/650/ES (5) – kombinācijas MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 89034 × 1507 × 59122, MON 89034 × MON 88017 × 59122, 1507 × MON 88017 × 59122, MON 89034 × 1507, MON 89034 × 59122, 1507 × MON 88017, MON 88017 × 59122.

| (3) | Uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V., kas ir atļaujas turētājs vienai kombinācijai – MON 89034 × MON 88017 – no minētajām divpadsmit jau atļautajām apakškombinācijām, lūdza Komisiju Lēmumu 2011/366/ES atcelt un iekļaut to šā lēmuma darbības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V., kas ir atļaujas turētājs vienai kombinācijai – MON 89034 × MON 88017 – no minētajām divpadsmit jau atļautajām apakškombinācijām, lūdza Komisiju Lēmumu 2011/366/ES atcelt un iekļaut to šā lēmuma darbības jomā.

| (4) | Šis lēmums attiecas uz četrpadsmit apakškombinācijām: četru transformācijas notikumu četrām apakškombinācijām (MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 un MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122); trīs transformācijas notikumu sešām apakškombinācijām (MON 87427 × MON 89034 × 1507, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 59122, MON 87427 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × 1507 × 59122 un MON 87427 × MON 88017 × 59122); un divu transformācijas notikumu četrām apakškombinācijām (MON 87427 × 1507, MON 87427 × MON 88017, MON 87427 × 59122 un MON 89034 × MON 88017). |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums attiecas uz četrpadsmit apakškombinācijām: četru transformācijas notikumu četrām apakškombinācijām (MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 un MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122); trīs transformācijas notikumu sešām apakškombinācijām (MON 87427 × MON 89034 × 1507, MON 87427 × MON 89034 × MON 88017, MON 87427 × MON 89034 × 59122, MON 87427 × 1507 × MON 88017, MON 87427 × 1507 × 59122 un MON 87427 × MON 88017 × 59122); un divu transformācijas notikumu četrām apakškombinācijām (MON 87427 × 1507, MON 87427 × MON 88017, MON 87427 × 59122 un MON 89034 × MON 88017).

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu pieteikumā ir iekļauta informācija un secinājumi par riska novērtēšanu, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (6) II pielikumā noteiktajiem principiem, un informācija, kas prasīta minētās direktīvas III un IV pielikumā. Atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam pieteikumā ir iekļauts arī vidiskās ietekmes monitoringa plāns. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu pieteikumā ir iekļauta informācija un secinājumi par riska novērtēšanu, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (6) II pielikumā noteiktajiem principiem, un informācija, kas prasīta minētās direktīvas III un IV pielikumā. Atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam pieteikumā ir iekļauts arī vidiskās ietekmes monitoringa plāns.

| (6) | 2017. gada 5. septembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza labvēlīgu atzinumu (7) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu. Iestāde secināja, ka ģenētiski modificētā kukurūza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, lietojot to šā pieteikuma tvērumā, ir tikpat nekaitīga un uzturvielām bagāta kā attiecīgais ģenētiski nemodificētais komparators un testētās ģenētiski nemodificētās references šķirnes. Jaunas bažas attiecībā uz iepriekš novērtēto apakškombināciju nekaitīgumu nav radušās, tāpēc iepriekšējie secinājumi par šīm apakškombinācijām joprojām ir spēkā. Kas attiecas uz pārējām apakškombinācijām, Iestāde secināja, ka tās, paredzams, būs tikpat nekaitīgas kā vienkāršie transformācijas notikumi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, iepriekš novērtētās apakškombinācijas un kukurūza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ar pieciem transformācijas notikumiem. |
| --- | --- |

(6)

2017. gada 5. septembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza labvēlīgu atzinumu (7) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu. Iestāde secināja, ka ģenētiski modificētā kukurūza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, lietojot to šā pieteikuma tvērumā, ir tikpat nekaitīga un uzturvielām bagāta kā attiecīgais ģenētiski nemodificētais komparators un testētās ģenētiski nemodificētās references šķirnes. Jaunas bažas attiecībā uz iepriekš novērtēto apakškombināciju nekaitīgumu nav radušās, tāpēc iepriekšējie secinājumi par šīm apakškombinācijām joprojām ir spēkā. Kas attiecas uz pārējām apakškombinācijām, Iestāde secināja, ka tās, paredzams, būs tikpat nekaitīgas kā vienkāršie transformācijas notikumi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, iepriekš novērtētās apakškombinācijas un kukurūza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ar pieciem transformācijas notikumiem.

| (7) | Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, Iestāde savā atzinumā sniedza atbildes uz visiem dalībvalstu uzdotajiem jautājumiem un paustajām bažām. |
| --- | --- |

(7)

Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, Iestāde savā atzinumā sniedza atbildes uz visiem dalībvalstu uzdotajiem jautājumiem un paustajām bažām.

| (8) | Iestāde arī secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vidiskās ietekmes monitoringa plāns, kurā ietverts vispārīgs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajiem produktu lietojumiem. Tomēr Komisija monitoringa plānu ir pārskatījusi, lai pēc Iestādes ieteikuma ietvertu tajā arī apakškombinācijas, kuras reglamentē šis lēmums. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde arī secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vidiskās ietekmes monitoringa plāns, kurā ietverts vispārīgs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajiem produktu lietojumiem. Tomēr Komisija monitoringa plānu ir pārskatījusi, lai pēc Iestādes ieteikuma ietvertu tajā arī apakškombinācijas, kuras reglamentē šis lēmums.

| (9) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, būtu jāatļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, kā arī produktus, kas satur četrpadsmit 4. apsvērumā norādītās un pieteikuma uzskaitītās apakškombinācijas. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, būtu jāatļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastāv no tās vai ir ražoti no tās, kā arī produktus, kas satur četrpadsmit 4. apsvērumā norādītās un pieteikuma uzskaitītās apakškombinācijas.

| (10) | Vienkāršošanas labad Lēmums 2011/366/ES būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(10)

Vienkāršošanas labad Lēmums 2011/366/ES būtu jāatceļ.

| (11) | Katram ģenētiski modificētajam organismam, uz ko attiecas šis lēmums, būtu jāpiešķir unikāls identifikators saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 65/2004 (8). Ar Lēmumu 2011/366/ES piešķirtais unikālais identifikators būtu jāizmanto arī turpmāk. |
| --- | --- |

(11)

Katram ģenētiski modificētajam organismam, uz ko attiecas šis lēmums, būtu jāpiešķir unikāls identifikators saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 65/2004 (8). Ar Lēmumu 2011/366/ES piešķirtais unikālais identifikators būtu jāizmanto arī turpmāk.

| (12) | Pamatojoties uz Iestādes atzinumu, šā lēmuma darbības jomā ietvertajiem produktiem nav nepieciešams noteikt īpašas marķēšanas prasības, būtu jāievēro vien tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1830/2003 (9) 4. panta 6. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka minētos produktus lieto tikai tā, kā noteikts ar šo lēmumu piešķirtajā atļaujā, tie (izņemot pārtikas produktus) būtu jāmarķē, skaidri norādot, ka attiecīgie produkti nav paredzēti audzēšanai. |
| --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz Iestādes atzinumu, šā lēmuma darbības jomā ietvertajiem produktiem nav nepieciešams noteikt īpašas marķēšanas prasības, būtu jāievēro vien tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1830/2003 (9) 4. panta 6. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka minētos produktus lieto tikai tā, kā noteikts ar šo lēmumu piešķirtajā atļaujā, tie (izņemot pārtikas produktus) būtu jāmarķē, skaidri norādot, ka attiecīgie produkti nav paredzēti audzēšanai.

| (13) | Atļaujas turētājam ir jāsniedz ikgadēji ziņojumi par vidiskās ietekmes monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem. Minētie rezultāti būtu jāiesniedz saskaņā ar standarta ziņojuma parauga prasībām, kas noteiktas Komisijas Lēmumā 2009/770/EK (10). |
| --- | --- |

(13)

Atļaujas turētājam ir jāsniedz ikgadēji ziņojumi par vidiskās ietekmes monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem. Minētie rezultāti būtu jāiesniedz saskaņā ar standarta ziņojuma parauga prasībām, kas noteiktas Komisijas Lēmumā 2009/770/EK (10).

| (14) | Iestādes atzinumā secināts, ka nav pamata noteikt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz laišanu tirgū un/vai attiecībā uz lietošanu un rīkošanos ar minētajiem produktiem, ieskaitot pārtikas un barības lietošanas uzraudzības prasības pēc laišanas tirgū, vai arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko apgabalu aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(14)

Iestādes atzinumā secināts, ka nav pamata noteikt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz laišanu tirgū un/vai attiecībā uz lietošanu un rīkošanos ar minētajiem produktiem, ieskaitot pārtikas un barības lietošanas uzraudzības prasības pēc laišanas tirgū, vai arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko apgabalu aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā.

| (15) | Visa attiecīgā informācija par produktu atļauju piešķiršanu būtu jāiekļauj Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(15)

Visa attiecīgā informācija par produktu atļauju piešķiršanu būtu jāiekļauj Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. panta 1. punktā.

| (16) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1946/2003 (11) 9. panta 1. punktam un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktam par šo lēmumu ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību jāinformē Puses, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1946/2003 (11) 9. panta 1. punktam un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktam par šo lēmumu ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību jāinformē Puses, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību.

| (17) | Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Šis īstenošanas akts tika uzskatīts par nepieciešamu, un priekšsēdētājs to iesniedza turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(17)

Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Šis īstenošanas akts tika uzskatīts par nepieciešamu, un priekšsēdētājs to iesniedza turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificētie organismi un unikālie identifikatori

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 65/2004 ģenētiski modificētajai kukurūzai, kas specificēta šā lēmuma pielikuma b) punktā, tiek piešķirti šādi unikālie identifikatori:

| a) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

a)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

Zea mays

| b) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

b)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3;

Zea mays

| c) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

c)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7;

Zea mays

| d) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

d)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

Zea mays

| e) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

e)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

Zea mays

| f) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1; |
| --- | --- |

f)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 1507 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1;

Zea mays

| g) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

g)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3;

Zea mays

| h) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

h)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 89034 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7;

Zea mays

| i) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

i)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3;

Zea mays

| j) | ģenētiski modificētajai kukurūzai(Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

j)

ģenētiski modificētajai kukurūzai(Zea mays L.) MON 87427 × 1507 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7;

Zea mays

| k) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

k)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

Zea mays

| l) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1; |
| --- | --- |

l)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 1507 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1;

Zea mays

| m) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

m)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-87427-7 × MON-88Ø17-3;

Zea mays

| n) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

n)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 87427 × 59122 – unikālais identifikators MON-87427-7 × DAS-59122-7;

Zea mays

| o) | ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 89034 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3. |
| --- | --- |

o)

ģenētiski modificētajai kukurūzai (Zea mays L.) MON 89034 × MON 88017 – unikālais identifikators MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3.

Zea mays

2. pants

Atļaujas piešķiršana

Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā atļauju piešķir attiecībā uz šādiem produktiem:

| a) | pārtikas produkti un to sastāvdaļas, kas satur 1. pantā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu, sastāv no tās vai ir ražoti no tās; |
| --- | --- |

a)

pārtikas produkti un to sastāvdaļas, kas satur 1. pantā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu, sastāv no tās vai ir ražoti no tās;

| b) | barība, kas satur 1. pantā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu, sastāv no tās vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

b)

barība, kas satur 1. pantā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu, sastāv no tās vai ir ražota no tās;

| c) | šā lēmuma 1. pantā minētā ģenētiski modificētā kukurūza produktos, kas to satur vai no tās sastāv, jebkādiem citiem lietojumiem, kas nav paredzēti šā panta a) un b) punktā, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma 1. pantā minētā ģenētiski modificētā kukurūza produktos, kas to satur vai no tās sastāv, jebkādiem citiem lietojumiem, kas nav paredzēti šā panta a) un b) punktā, izņemot audzēšanu.

3. pants

Marķēšana

1.   Kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktajām marķēšanas prasībām, organisma nosaukums ir “kukurūza”.

2.   Uz tādu produktu etiķetes kuri satur 1. pantā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu vai sastāv no tās, izņemot pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kā arī tiem pievienotajos pavaddokumentos, norāda frāzi “nav paredzēti audzēšanai”.

4. pants

Noteikšanas metode

Šā lēmuma 1. pantā minētās ģenētiski modificētās kukurūzas noteikšanai izmanto pielikuma d) punktā izklāstīto metodi.

5. pants

Vidiskās ietekmes monitorings

1.   Atļaujas turētājs nodrošina, lai atbilstoši pielikuma h) punktam tiktu izstrādāts un īstenots vidiskās ietekmes monitoringa plāns.

2.   Atļaujas turētājs saskaņā ar Lēmumu 2009/770/EK Komisijai iesniedz ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

6. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā izklāstīto informāciju iekļauj Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. panta 1. punktā.

7. pants

Atļaujas turētājs

Atļaujas turētājs ir uzņēmums Monsanto Company, Amerikas Savienotās Valstis, ko pārstāv uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V., Beļģija.

Monsanto Company

Monsanto Europe S.A./N.V.

8. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumu 2011/366/ES.

9. pants

Piemērošanas termiņš

Šo lēmumu piemēro 10 gadus, sākot ar tā izziņošanas dienu.

10. pants

Adresāts

Šis lēmums adresēts uzņēmumam Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan 460, 2040 Antverpene, Beļģija.

Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan

Briselē, 2018. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2018. gada 3. augusta Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1110, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, no tās sastāv vai ir no tās ražoti, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, un atceļ Lēmumu 2009/815/EK, Lēmumu 2010/428/ES un Lēmumu 2010/432/ES (OV L 203, 10.8.2018., 13. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 17. jūnija Lēmums 2011/366/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 163, 23.6.2011., 55. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2018. gada 3. augusta Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1111, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi no gadījumiem MON 87427, MON 89034 un NK603, no tās sastāv vai ir no tās ražoti, un atceļ Lēmumu 2010/420/ES (OV L 203, 10.8.2018., 20. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2013. gada 6. novembra Īstenošanas lēmums 2013/650/ES, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), četras ar to saistītas ģenētiski modificētas kukurūzas kultūras, kurās apvienoti trīs dažādi atsevišķi transformācijas gadījumi (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), un četras ar to saistītas ģenētiski modificētas kukurūzas kultūras, kurās apvienoti divi dažādi atsevišķi transformācijas gadījumi (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 302, 13.11.2013., 47. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

6

(7)  
  EFSA ĢMO ekspertu grupa (EFSA Ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jautājumos), 2017. Scientific Opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company. EFSA Journal 2017; 15(8):4921, 32 lpp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

7

EFSA

EFSA

Scientific Opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company

EFSA Journal

(8)  Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regula (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmums 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos ar mērķi tos laist tirgū (OV L 275, 21.10.2009., 9. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.).

11

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājs

| Nosaukums | : | Monsanto Company |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, ASV |

Nosaukums

:

Monsanto Company

Adrese

:

800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, ASV

Pārstāv uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V., Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Beļģija.

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

| 1. | Pārtikas produkti un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur e) punktā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu (Zea mays L.), sastāv no tās vai ir ražoti no tās. |
| --- | --- |

1.

Pārtikas produkti un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur e) punktā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu (Zea mays L.), sastāv no tās vai ir ražoti no tās.

| 2. | Barība, kas satur e) punktā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu (Zea mays L.), sastāv no tās vai ir ražota no tās. |
| --- | --- |

2.

Barība, kas satur e) punktā minēto ģenētiski modificēto kukurūzu (Zea mays L.), sastāv no tās vai ir ražota no tās.

| 3. | Šā pielikuma e) punktā minētā ģenētiski modificētā kukurūza (Zea mays L.) produktos, kas to satur vai no tās sastāv, lietojumiem, kas nav minēti 1. un 2. punktā, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

3.

Šā pielikuma e) punktā minētā ģenētiski modificētā kukurūza (Zea mays L.) produktos, kas to satur vai no tās sastāv, lietojumiem, kas nav minēti 1. un 2. punktā, izņemot audzēšanu.

Kukurūza MON-87427-7 ekspresē CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem.

Kukurūza MON-89Ø34-3 ekspresē Cry1A.105 un Cry2Ab2 proteīnus, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem.

Kukurūza DAS-Ø15Ø7-1 ekspresē Cry1F proteīnu, kas nodrošina aizsardzību pret konkrētiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret amonija glufosināta herbicīdiem.

MON-88Ø17-3 kukurūza ekspresē modificētu Cry3Bb1proteīnu, kas nodrošina aizsardzību pret konkrētiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un CP4 EPSPS proteīnu, kas nodrošina aizsardzību pret glifosāta herbicīdiem.

Kukurūza DAS-59122-7 ekspresē Cry34Ab1 un Cry35Ab1 proteīnus, kas aizsargā pret konkrētiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret amonija glufosināta herbicīdiem.

c)   Marķēšana

| 1. | Kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktajām marķēšanas prasībām, organisma nosaukums ir “kukurūza”. |
| --- | --- |

1.

Kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktajām marķēšanas prasībām, organisma nosaukums ir “kukurūza”.

| 2. | Marķējumā un pavaddokumentos, kas pievienoti produktiem, kuri satur e) punktā specificēto kukurūzu vai sastāv no tās, izņemot pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, norāda frāzi “nav paredzēti audzēšanai”. |
| --- | --- |

2.

Marķējumā un pavaddokumentos, kas pievienoti produktiem, kuri satur e) punktā specificēto kukurūzu vai sastāv no tās, izņemot pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, norāda frāzi “nav paredzēti audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metodes

| 1. | Konkrētam notikumam atbilstošas polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metodes, ko izmanto kukurūzas MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kvantitatīvai noteikšanai; metodes validētas ģenētiski modificētas kukurūzas tranformācijas gadījumiem MON-87427-7, MON-89Ø34-3, DAS-Ø15Ø7-1, MON-88Ø17-3 un DAS-59122-7. |
| --- | --- |

1.

Konkrētam notikumam atbilstošas polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metodes, ko izmanto kukurūzas MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kvantitatīvai noteikšanai; metodes validētas ģenētiski modificētas kukurūzas tranformācijas gadījumiem MON-87427-7, MON-89Ø34-3, DAS-Ø15Ø7-1, MON-88Ø17-3 un DAS-59122-7.

| 2. | Validētas ES references laboratorijā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un publicētas tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx. |
| --- | --- |

2.

Validētas ES references laboratorijā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un publicētas tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx.

| 3. | Atsauces materiāls: ERM®-BF418 (kukurūzai DAS-Ø15Ø7-1) un ERM®-BF424 (kukurūzai DAS-59122-7), kas pieejami Eiropas Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā (JRC): https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue/, un AOCS 0512-A (kukurūzai MON-87427-7), AOCS 0906-E (kukurūzai MON-89Ø34-3) un AOCS 0406-D (kukurūzai MON-88Ø17-3), kas pieejami American Oil Chemists Society: https://www.aocs.org/crm#maize. |
| --- | --- |

3.

Atsauces materiāls: ERM®-BF418 (kukurūzai DAS-Ø15Ø7-1) un ERM®-BF424 (kukurūzai DAS-59122-7), kas pieejami Eiropas Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā (JRC): https://ec.europa.eu/jrc/en/reference-materials/catalogue/, un AOCS 0512-A (kukurūzai MON-87427-7), AOCS 0906-E (kukurūzai MON-89Ø34-3) un AOCS 0406-D (kukurūzai MON-88Ø17-3), kas pieejami American Oil Chemists Society: https://www.aocs.org/crm#maize.

e)   Unikālie identifikatori

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7;

| | MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-Ø15Ø7-1;

| | MON-87427-7 × MON-88Ø17-3; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × MON-88Ø17-3;

| | MON-87427-7 × DAS-59122-7; |
| --- | --- |

MON-87427-7 × DAS-59122-7;

| | MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3. |
| --- | --- |

MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3.

f)   Informācija, kura jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību

[Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numurs: pēc paziņošanas publicēts Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā.]

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, to lietošanai vai darbībām ar tiem

Nav.

h)   Vidiskās ietekmes monitoringa plāns

Vidiskās ietekmes monitoringa plāns atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: plāns publicēts Kopienas Ģenētiski modificētās pārtikas un barības reģistrā.]

i)   Prasības attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētu pārtikas produktu uzraudzību pēc laišanas tirgū

Nav.

Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas pārmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/2047

(2018. gada 20. decembris)

par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punkts paredz, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai sistemātiskā internalizētājā, vai trešo valstu tirdzniecības vietā, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punkts paredz, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai sistemātiskā internalizētājā, vai trešo valstu tirdzniecības vietā, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgu saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citi līdzīgiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citi līdzīgiem finanšu instrumentiem.

| (3) | Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešajā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kurām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un visbeidzot, kas nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē. Vācijas Finanšu uzraudzības iestāde 2018. gada 30. jūlijā lūdza Komisiju atjaunināt savu novērtējumu par Šveices tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un pieņemt lēmumu par līdzvērtību attiecībā uz Šveices akciju biržām. |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešajā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kurām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un visbeidzot, kas nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē. Vācijas Finanšu uzraudzības iestāde 2018. gada 30. jūlijā lūdza Komisiju atjaunināt savu novērtējumu par Šveices tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un pieņemt lēmumu par līdzvērtību attiecībā uz Šveices akciju biržām.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma var tikt uzskatīti par līdzvērtīgiem, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu taisnīgi, pienācīgi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma var tikt uzskatīti par līdzvērtīgiem, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu taisnīgi, pienācīgi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija.

| (5) | Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Šveicē piemērojamas akciju biržām, kuras tajā veic uzņēmējdarbību un kurām atļauju izsniegusi Šveices Finanšu tirgus uzraudzības iestāde (turpmāk “FINMA”), kas veic to uzraudzību, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Direktīvas 2004/109/EK, un vai tām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. |
| --- | --- |

(5)

Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Šveicē piemērojamas akciju biržām, kuras tajā veic uzņēmējdarbību un kurām atļauju izsniegusi Šveices Finanšu tirgus uzraudzības iestāde (turpmāk “FINMA”), kas veic to uzraudzību, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Direktīvas 2004/109/EK, un vai tām šajā trešajā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi.

| (6) | Federālā likuma par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIA”) 26. panta b) punktā akciju birža ir definēta kā daudzpusējai vērtspapīru tirdzniecībai paredzēta iestāde, kuras sarakstos ir iekļauti vērtspapīri un kuras nolūks ir vienlaikus veikt piedāvājumu apmaiņu starp daudziem dalībniekiem un noslēgt līgumus, balstoties uz nediskriminējošiem noteikumiem. Akciju biržai nav rīcības brīvības pār to, kā tā izpilda tirdzniecības darījumus, un tai nav atļauts tirgoties uz sava rēķina vai iesaistīties sapārotā tirdzniecībā savā vārdā. Turklāt akciju biržai ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga un nediskriminējoša piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Šajā nolūkā akciju biržai ir pienākums ieviest noteikumus, kuros paredzēti līdzekļi, ar kuriem vērtspapīru tirgotājs vai citas personas, ko uzrauga FINMA, kā arī ārvalstu dalībnieki, kuri saņēmuši atļauju no FINMA, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par dalībnieku. Saskaņā ar FMIA 27. panta 4. punktu kopsakarā ar Noteikumiem par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIO”) 25. panta 1. punktu FINMA izskata un apstiprina iekšējos noteikumus un to grozījumus par dalībnieku iekļaušanu akciju biržā, attiecīgajiem pienākumiem un izslēgšanu no tās. Ikvienai akciju biržai ir pienākums atteikt dalību tirgus dalībniekam, kas nav saņēmis atļauju no FINMA, un birža var atteikt dalību tirgus dalībniekam, uz kuru attiecas likumiska diskvalifikācija. |
| --- | --- |

(6)

Federālā likuma par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIA”) 26. panta b) punktā akciju birža ir definēta kā daudzpusējai vērtspapīru tirdzniecībai paredzēta iestāde, kuras sarakstos ir iekļauti vērtspapīri un kuras nolūks ir vienlaikus veikt piedāvājumu apmaiņu starp daudziem dalībniekiem un noslēgt līgumus, balstoties uz nediskriminējošiem noteikumiem. Akciju biržai nav rīcības brīvības pār to, kā tā izpilda tirdzniecības darījumus, un tai nav atļauts tirgoties uz sava rēķina vai iesaistīties sapārotā tirdzniecībā savā vārdā. Turklāt akciju biržai ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga un nediskriminējoša piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Šajā nolūkā akciju biržai ir pienākums ieviest noteikumus, kuros paredzēti līdzekļi, ar kuriem vērtspapīru tirgotājs vai citas personas, ko uzrauga FINMA, kā arī ārvalstu dalībnieki, kuri saņēmuši atļauju no FINMA, var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par dalībnieku. Saskaņā ar FMIA 27. panta 4. punktu kopsakarā ar Noteikumiem par finanšu tirgus infrastruktūru un tirgus praksi tirdzniecībā ar vērtspapīriem un atvasinātajiem instrumentiem (turpmāk “FMIO”) 25. panta 1. punktu FINMA izskata un apstiprina iekšējos noteikumus un to grozījumus par dalībnieku iekļaušanu akciju biržā, attiecīgajiem pienākumiem un izslēgšanu no tās. Ikvienai akciju biržai ir pienākums atteikt dalību tirgus dalībniekam, kas nav saņēmis atļauju no FINMA, un birža var atteikt dalību tirgus dalībniekam, uz kuru attiecas likumiska diskvalifikācija.

| (7) | Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz tirdzniecības vietām, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz tirdzniecības vietām, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi.

| (8) | Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, un tām pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un jānodrošina prasību izpilde. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, un tām pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un jānodrošina prasību izpilde.

| (9) | Ikvienai akciju biržai pirms savas darbības sākuma ir jāsaņem atļauja no FINMA. Saskaņā ar FMIA 4. un 5. pantu FINMA atļauju izsniedz, ja tā uzskata, ka attiecībā uz pieteicēju piemērojamie nosacījumi un prasības ir izpildīti. FMIA un ar to saistītie noteikumi (kuriem ir tiesību normu spēks) ietver prasības attiecībā uz atļaujas saņemšanu. FMIA paredz, ka akciju birža ievieš mehānismus, kas paredzēti tam, lai risinātu jautājumus saistībā ar visiem prakses un darbības veidiem, kuros pieteicējs vēlas iesaistīties. Saskaņā ar FMIA 27. panta 1. punktu akciju birža FINMA uzraudzībā izveido savu regulēšanas un uzraudzības organizāciju, kas atbilst tās darbības vajadzībām. Līdz ar apstiprinājumu no FINMA biržas pašregulējums kļūst par juridiski saistošiem un izpildāmiem noteikumiem. Saskaņā ar FMIA 27. pantu kopsakarā ar FMIO 24. panta 1. punktu atbilstošai regulēšanas un uzraudzības organizācijai ir nepieciešama tādas struktūras izveide, kas izpilda regulatīvos uzdevumus, tirdzniecības uzraudzības struktūras izveide, tādas struktūras izveide, kas atbildīga par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, un apelācijas struktūras izveide. Šīm struktūrām ir jābūt neatkarīgām no akciju biržas komerciālās vadības gan organizācijas, gan personāla ziņā. Būdama daļa no pašregulēšanas un uzraudzības organizācijas, attiecīgā atbildīgā struktūra veic biržas dalībnieku uzraudzīšanu attiecībā uz to, vai tie ievēro atbilstību akciju biržas noteikumiem (un nodrošina šādas atbilstības panākšanu). |
| --- | --- |

(9)

Ikvienai akciju biržai pirms savas darbības sākuma ir jāsaņem atļauja no FINMA. Saskaņā ar FMIA 4. un 5. pantu FINMA atļauju izsniedz, ja tā uzskata, ka attiecībā uz pieteicēju piemērojamie nosacījumi un prasības ir izpildīti. FMIA un ar to saistītie noteikumi (kuriem ir tiesību normu spēks) ietver prasības attiecībā uz atļaujas saņemšanu. FMIA paredz, ka akciju birža ievieš mehānismus, kas paredzēti tam, lai risinātu jautājumus saistībā ar visiem prakses un darbības veidiem, kuros pieteicējs vēlas iesaistīties. Saskaņā ar FMIA 27. panta 1. punktu akciju birža FINMA uzraudzībā izveido savu regulēšanas un uzraudzības organizāciju, kas atbilst tās darbības vajadzībām. Līdz ar apstiprinājumu no FINMA biržas pašregulējums kļūst par juridiski saistošiem un izpildāmiem noteikumiem. Saskaņā ar FMIA 27. pantu kopsakarā ar FMIO 24. panta 1. punktu atbilstošai regulēšanas un uzraudzības organizācijai ir nepieciešama tādas struktūras izveide, kas izpilda regulatīvos uzdevumus, tirdzniecības uzraudzības struktūras izveide, tādas struktūras izveide, kas atbildīga par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, un apelācijas struktūras izveide. Šīm struktūrām ir jābūt neatkarīgām no akciju biržas komerciālās vadības gan organizācijas, gan personāla ziņā. Būdama daļa no pašregulēšanas un uzraudzības organizācijas, attiecīgā atbildīgā struktūra veic biržas dalībnieku uzraudzīšanu attiecībā uz to, vai tie ievēro atbilstību akciju biržas noteikumiem (un nodrošina šādas atbilstības panākšanu).

| (10) | Turklāt FMIA 18. pantā ir noteikts, ka akciju biržas piešķir dalībniekiem un tirgus uzturētājiem nediskriminējošu un atklātu piekļuvi. FINMA gan atļaujas izsniegšanas ietvaros, gan pastāvīgi nodrošina, ka biržas noteikumi atbilst šai prasībai (sk. SSX Rule Book 3.–5. pantu kopsakarā ar SSX Directive 1 un BX Swiss Rule Book 3.–5. pantu). Piekļuves atteikums ir pieļaujams vienīgi drošuma un efektivitātes apsvērumu dēļ, un uz to attiecas strikts samērīguma tests (FMIA 18. pants un FMIO 17. pants). Pieteicējs, kuram liegta piekļuve, var vērsties neatkarīgā apelācijas institūcijā ar savu pārsūdzību (SSX Rule Book 8. pants un BX Swiss Rule Book 15. pants). Biržu atbilstība ar FMIA 18. pantam un FMIO 17. pantam ir pakļauta FINMA īstenotai uzraudzībai. Lai varētu pieņemt ar tiem saistītus noteikumus un grozījumus, ir nepieciešams ex ante apstiprinājums no FINMA, to īstenošanu var pārbaudīt FINMA personāls, revidenti, ar informācijas pieprasījumiem vai kompensējošiem pasākumiem saskaņā ar Federālā likuma par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi (turpmāk “FINMASA”) 24. un nākamajiem pantiem. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt FMIA 18. pantā ir noteikts, ka akciju biržas piešķir dalībniekiem un tirgus uzturētājiem nediskriminējošu un atklātu piekļuvi. FINMA gan atļaujas izsniegšanas ietvaros, gan pastāvīgi nodrošina, ka biržas noteikumi atbilst šai prasībai (sk. SSX Rule Book 3.–5. pantu kopsakarā ar SSX Directive 1 un BX Swiss Rule Book 3.–5. pantu). Piekļuves atteikums ir pieļaujams vienīgi drošuma un efektivitātes apsvērumu dēļ, un uz to attiecas strikts samērīguma tests (FMIA 18. pants un FMIO 17. pants). Pieteicējs, kuram liegta piekļuve, var vērsties neatkarīgā apelācijas institūcijā ar savu pārsūdzību (SSX Rule Book 8. pants un BX Swiss Rule Book 15. pants). Biržu atbilstība ar FMIA 18. pantam un FMIO 17. pantam ir pakļauta FINMA īstenotai uzraudzībai. Lai varētu pieņemt ar tiem saistītus noteikumus un grozījumus, ir nepieciešams ex ante apstiprinājums no FINMA, to īstenošanu var pārbaudīt FINMA personāls, revidenti, ar informācijas pieprasījumiem vai kompensējošiem pasākumiem saskaņā ar Federālā likuma par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi (turpmāk “FINMASA”) 24. un nākamajiem pantiem.

| (11) | Attiecībā uz iedarbīgu uzraudzību FINMASA, Federālais akciju biržu un vērtspapīru tirdzniecības likums (“SESTA”) un FMIA ir galvenie primārie tiesību akti, ar kuriem izveidots regulējums attiecībā uz vērtspapīru tirdzniecību Šveicē, kura izpildi iespējams panākt tiesā. FINMASA, SESTA un FMIA ietver plašu pilnvarojumu FINMA attiecībā uz visiem vērtspapīru nozares aspektiem, tai skaitā pilnvaras izsniegt atļaujas un uzraudzīt vērtspapīru tirgotājus, centrālos darījumu partnerus, centrālos vērtspapīru depozitārijus, darījumu reģistrus un maksājumu sistēmas. FMIA un FMIO ietver arī norādes par vairākiem konkrētiem tirgos aizliegtiem rīcības veidiem, un tajā ir paredzētas FINMA disciplināras pilnvaras pār regulētiem subjektiem un ar tiem saistītām personām. Ar FINMASA 29. pantu FINMA ir piešķirta visaptveroša piekļuve jebkādai nozīmīgai informācijai, kas pieder jebkurai uzraudzītai fiziskai vai juridiskai personai, tās revīzijas pakalpojumu sniedzējam un revidentiem. Saskaņā ar Šveices regulējumu akciju biržas ir primāri atbildīgi par tādu noteikumu ieviešanu, saskaņā ar kuriem to dalībnieki veic komercdarbību, un par to dalībnieku veiktās komercdarbības uzraudzīšanu. FINMA tieši uzrauga biržu iekšējos noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie atbilst tiesiskā regulējuma prasībām. Jebkuri noteikumi un jebkuri to grozījumi ir jāiesniedz FINMA, lai saņemtu tās apstiprinājumu (FMIA 27. panta 4. punkts). FINMA uzsāk izmeklēšanu, ja akciju biržas tai ir ziņojušas par potenciāliem tiesību normu pārkāpumiem vai ja FINMA pašai ir radušās attiecīgas aizdomas. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz iedarbīgu uzraudzību FINMASA, Federālais akciju biržu un vērtspapīru tirdzniecības likums (“SESTA”) un FMIA ir galvenie primārie tiesību akti, ar kuriem izveidots regulējums attiecībā uz vērtspapīru tirdzniecību Šveicē, kura izpildi iespējams panākt tiesā. FINMASA, SESTA un FMIA ietver plašu pilnvarojumu FINMA attiecībā uz visiem vērtspapīru nozares aspektiem, tai skaitā pilnvaras izsniegt atļaujas un uzraudzīt vērtspapīru tirgotājus, centrālos darījumu partnerus, centrālos vērtspapīru depozitārijus, darījumu reģistrus un maksājumu sistēmas. FMIA un FMIO ietver arī norādes par vairākiem konkrētiem tirgos aizliegtiem rīcības veidiem, un tajā ir paredzētas FINMA disciplināras pilnvaras pār regulētiem subjektiem un ar tiem saistītām personām. Ar FINMASA 29. pantu FINMA ir piešķirta visaptveroša piekļuve jebkādai nozīmīgai informācijai, kas pieder jebkurai uzraudzītai fiziskai vai juridiskai personai, tās revīzijas pakalpojumu sniedzējam un revidentiem. Saskaņā ar Šveices regulējumu akciju biržas ir primāri atbildīgi par tādu noteikumu ieviešanu, saskaņā ar kuriem to dalībnieki veic komercdarbību, un par to dalībnieku veiktās komercdarbības uzraudzīšanu. FINMA tieši uzrauga biržu iekšējos noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie atbilst tiesiskā regulējuma prasībām. Jebkuri noteikumi un jebkuri to grozījumi ir jāiesniedz FINMA, lai saņemtu tās apstiprinājumu (FMIA 27. panta 4. punkts). FINMA uzsāk izmeklēšanu, ja akciju biržas tai ir ziņojušas par potenciāliem tiesību normu pārkāpumiem vai ja FINMA pašai ir radušās attiecīgas aizdomas.

| (12) | Tiklīdz akciju birža ir saņēmusi darbības atļauju, FINMA pastāvīgi uzrauga to, vai tā joprojām ievēro nosacījumus un izpilda pienākumus, ar kuriem bija saistīta atļaujas saņemšana (FMIA 83. pants). Akciju biržai ir juridiski saistošs pienākums informēt FINMA par jebkurām izmaiņām apstākļos, uz kuriem sākotnēji bija balstīta atļaujas izsniegšana tai vai tās apstiprināšana. Ja izmaiņas ir būtiskas, finanšu tirgus infrastruktūrai ir jāiegūst iepriekšēja atļauja vai apstiprinājums no FINMA, lai tā varētu turpināt savu darbību (FMIA 7. pants). Galvenās prasības ir atbilstība prasībām attiecībā uz tās organizāciju; iekšējās kontroles sistēmas esība un iedarbīgums; IT sistēmas atbilstīgums un pienācīga komercdarbības prakse. FINMA īstenotā uzraudzība aptver visas akciju biržas struktūras, tostarp tās tirdzniecības novērošanas un sankcionēšanas funkcijas. Saskaņā ar FINMASA 24. un 24.a pantu FINMA var veikt revīziju gan tieši, gan netieši, izmantojot licencētas revīzijas sabiedrības pakalpojumus, un gan uz vietas, gan attālināti. FMIA 27., 30. un 34. pantā ir arī noteikts, ka visām atļauju saņēmušajām akciju biržām ir jāspēj nodrošināt, ka to emitenti, dalībnieki un ar to dalībniekiem saistītās personas ievēro atbilstību FMIA un FMIO un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. Saistībā ar savu pienākumu nodrošināt, ka tās dalībnieki ievēro atbilstību, katra akciju birža ir atbildīga par piemērojamo likumu un noteikumu pārkāpumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības. |
| --- | --- |

(12)

Tiklīdz akciju birža ir saņēmusi darbības atļauju, FINMA pastāvīgi uzrauga to, vai tā joprojām ievēro nosacījumus un izpilda pienākumus, ar kuriem bija saistīta atļaujas saņemšana (FMIA 83. pants). Akciju biržai ir juridiski saistošs pienākums informēt FINMA par jebkurām izmaiņām apstākļos, uz kuriem sākotnēji bija balstīta atļaujas izsniegšana tai vai tās apstiprināšana. Ja izmaiņas ir būtiskas, finanšu tirgus infrastruktūrai ir jāiegūst iepriekšēja atļauja vai apstiprinājums no FINMA, lai tā varētu turpināt savu darbību (FMIA 7. pants). Galvenās prasības ir atbilstība prasībām attiecībā uz tās organizāciju; iekšējās kontroles sistēmas esība un iedarbīgums; IT sistēmas atbilstīgums un pienācīga komercdarbības prakse. FINMA īstenotā uzraudzība aptver visas akciju biržas struktūras, tostarp tās tirdzniecības novērošanas un sankcionēšanas funkcijas. Saskaņā ar FINMASA 24. un 24.a pantu FINMA var veikt revīziju gan tieši, gan netieši, izmantojot licencētas revīzijas sabiedrības pakalpojumus, un gan uz vietas, gan attālināti. FMIA 27., 30. un 34. pantā ir arī noteikts, ka visām atļauju saņēmušajām akciju biržām ir jāspēj nodrošināt, ka to emitenti, dalībnieki un ar to dalībniekiem saistītās personas ievēro atbilstību FMIA un FMIO un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. Saistībā ar savu pienākumu nodrošināt, ka tās dalībnieki ievēro atbilstību, katra akciju birža ir atbildīga par piemērojamo likumu un noteikumu pārkāpumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības.

| (13) | Attiecībā uz iedarbīgu izpildes panākšanu FINMA rīcībā ir virkne administratīvu mehānismu, kuri paredzēti tās pilnvaru un kompetences īstenošanai. Ja tiek konstatēti tiesību normu pārkāpumi vai novirzes, FINMA veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, kas var ietvert administratīvo procesu par izpildes panākšanu. Pienācīgi ņemot vērā samērīguma principu, FINMA veic pasākumus, kurus tā uzskata par vispiemērotākajiem, lai nodrošinātu atbilstību tiesību normām. Tās rīcībā esošie pasākumi ir: rājieni, konkrēti norādījumi atjaunot atbilstību tiesību normām, aizliegumi fiziskām personām strādāt savā profesijā, aizliegumi tirgotājiem veikt komercdarbību un licences atsaukšana. FINMA var arī konfiscēt nelikumīgi gūtu peļņu vai nelikumīgi novērstus zaudējumus un var uzdot publicēt galīgu un saistošu nolēmumu. Lai atjaunotu akciju biržas atbilstību piemērojamām normām, FINMA var izmantot savas administratīvās pilnvaras arī attiecībā uz tādu valdes (vai padomes) locekļu vai darbinieku atlaišanu, kuru veiktās komercdarbības prakses reputācija ir apšaubāma. Papildus minētajiem FINMA administratīvajiem mehānismiem arī vairākās krimināltiesību normās ir paredzētas sankcijas par noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti FINMASA 4. nodaļā. Norādes par krimināltiesiskām sankcijām ir ietvertas arī FMIA 147. un nākamos pantos un SESTA 42.a un 43. pantā. FINMA šādu lietu izskatīšanu nodod kompetentajām prokuratūras iestādēm. FINMA un kompetentā prokuratūra koordinē savas izmeklēšanas darbības, ciktāl tas ir praktiski iespējams un nepieciešams. Principā Federālās Finanšu ministrijas Juridiskais dienests gan izmeklē, gan pieņem nolēmumus attiecībā uz FINMASA un citos ar finanšu tirgiem saistītos tiesību aktos ietverto krimināltiesību normu pārkāpumiem. Tomēr Federālā ģenerālprokuratūra ir kompetenta veikt kriminālvajāšanu lietās par iekšējās informācijas izmantošanu vērtspapīru tirdzniecībā un cenu manipulēšanas nodarījumiem saskaņā ar FMIA. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz iedarbīgu izpildes panākšanu FINMA rīcībā ir virkne administratīvu mehānismu, kuri paredzēti tās pilnvaru un kompetences īstenošanai. Ja tiek konstatēti tiesību normu pārkāpumi vai novirzes, FINMA veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, kas var ietvert administratīvo procesu par izpildes panākšanu. Pienācīgi ņemot vērā samērīguma principu, FINMA veic pasākumus, kurus tā uzskata par vispiemērotākajiem, lai nodrošinātu atbilstību tiesību normām. Tās rīcībā esošie pasākumi ir: rājieni, konkrēti norādījumi atjaunot atbilstību tiesību normām, aizliegumi fiziskām personām strādāt savā profesijā, aizliegumi tirgotājiem veikt komercdarbību un licences atsaukšana. FINMA var arī konfiscēt nelikumīgi gūtu peļņu vai nelikumīgi novērstus zaudējumus un var uzdot publicēt galīgu un saistošu nolēmumu. Lai atjaunotu akciju biržas atbilstību piemērojamām normām, FINMA var izmantot savas administratīvās pilnvaras arī attiecībā uz tādu valdes (vai padomes) locekļu vai darbinieku atlaišanu, kuru veiktās komercdarbības prakses reputācija ir apšaubāma. Papildus minētajiem FINMA administratīvajiem mehānismiem arī vairākās krimināltiesību normās ir paredzētas sankcijas par noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti FINMASA 4. nodaļā. Norādes par krimināltiesiskām sankcijām ir ietvertas arī FMIA 147. un nākamos pantos un SESTA 42.a un 43. pantā. FINMA šādu lietu izskatīšanu nodod kompetentajām prokuratūras iestādēm. FINMA un kompetentā prokuratūra koordinē savas izmeklēšanas darbības, ciktāl tas ir praktiski iespējams un nepieciešams. Principā Federālās Finanšu ministrijas Juridiskais dienests gan izmeklē, gan pieņem nolēmumus attiecībā uz FINMASA un citos ar finanšu tirgiem saistītos tiesību aktos ietverto krimināltiesību normu pārkāpumiem. Tomēr Federālā ģenerālprokuratūra ir kompetenta veikt kriminālvajāšanu lietās par iekšējās informācijas izmantošanu vērtspapīru tirdzniecībā un cenu manipulēšanas nodarījumiem saskaņā ar FMIA.

| (14) | Tādēļ var secināt, ka uz Šveices akciju biržām attiecas prasības par atļaujas saņemšanu, un tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un nodrošināta prasību izpilde. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ var secināt, ka uz Šveices akciju biržām attiecas prasības par atļaujas saņemšanu, un tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un nodrošināta prasību izpilde.

| (15) | Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(15)

Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā.

| (16) | Šveices tiesību aktos ir noteikts, ka akciju biržas izdod noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru (FMIA 35. un 36. pants). Šiem noteikumiem ir nepieciešams FINMA apstiprinājums. Noteikumos ņem vērā atzītus starptautiskos standartus un, konkrētāk, iekļauj normas par vērtspapīru apgrozāmību; par tādas informācijas publicēšanu, uz kuru ieguldītāji paļaujas, novērtējot vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti; par emitenta, tās pārstāvju un trešo personu pienākumiem visā laikposmā, kamēr vērtspapīri ir iekļauti biržas sarakstā vai tos atļauts tirgot; par pienākumu saistībā ar atļauju tirgot konkrētu kapitāla vērtspapīru ievērot 2005. gada 16. decembra Federālā likuma par revidentu licencēšanu un pārraudzību 7. un 81. pantu. Vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai un iekļaušanu biržas sarakstā, kas ir pielaides tirdzniecībai kvalificēts veids, reglamentē galvenokārt Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un Papildu noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un pielaidi tirdzniecībai. Akciju birža izskata emitentu iesniegtos pieteikumus attiecībā uz katru konkrēto vērtspapīru un pārbauda, vai ir izpildītas visas attiecīgās prasības. Par katru pieteikumu akciju birža pieņem rakstveida lēmumu. Informācija par lēmumu atļaut konkrēta vērtspapīra tirdzniecību ir publiski pieejama. Līdz ar vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā uz emitentu attiecas ne vien pastāvīgs pienākums attiecībā uz regulāru pārskatu, piemēram, finanšu pārskatu, iesniegšanu un sabiedrības (korporatīvās) pārvaldības pienākums, bet arī pienākums iesniegt pārskatus par konkrētiem gadījumiem, piemēram, regulārus pārskatus, informāciju par vadītāju veiktiem darījumiem un ad hoc publicitāti. Saskaņā ar FMIA 35. panta 3. punktu akciju birža uzrauga emitenta atbilstību šiem noteikumiem un piemēro pārkāpuma gadījumam paredzētas līgumiskas sankcijas. Saskaņā ar FMIO 33. panta 1. punktu akciju birža garantē, ka visi vērtspapīri, kurus atļauts tirgot, un visi biržas sarakstā iekļautie vērtspapīri var tikt tirgoti taisnīgā, efektīvā un pienācīgā veidā. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem Noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ir paredzētas prasības attiecībā uz brīvo publisko apgrozību, lai nodrošinātu, ka šādi vērtspapīri var tikt tirgoti efektīvi. Akciju biržas neatkarīgās struktūras var uz laiku apturēt vērtspapīru tirdzniecību, ja neparasti apstākļi un, konkrētāk, emitenta izdarīts pārkāpums saistībā ar svarīgas informācijas atklāšanas pienākumu liecina, ka šāda apturēšana ir ieteicama. Tās var anulēt vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā, ja pastāv nopietnas šaubas par emitenta maksātspēju, vai jau ir iestājusies maksātnespēja vai uzsākts likvidācijas process. FINMA, izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar FINMASA 31. pantu, var arī pieprasīt, lai akciju birža apturētu tirdzniecību ar konkrētiem vērtspapīriem, lai tiktu atjaunota atbilstība FMIA prasībām, vai reaģējot uz citiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(16)

Šveices tiesību aktos ir noteikts, ka akciju biržas izdod noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru (FMIA 35. un 36. pants). Šiem noteikumiem ir nepieciešams FINMA apstiprinājums. Noteikumos ņem vērā atzītus starptautiskos standartus un, konkrētāk, iekļauj normas par vērtspapīru apgrozāmību; par tādas informācijas publicēšanu, uz kuru ieguldītāji paļaujas, novērtējot vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti; par emitenta, tās pārstāvju un trešo personu pienākumiem visā laikposmā, kamēr vērtspapīri ir iekļauti biržas sarakstā vai tos atļauts tirgot; par pienākumu saistībā ar atļauju tirgot konkrētu kapitāla vērtspapīru ievērot 2005. gada 16. decembra Federālā likuma par revidentu licencēšanu un pārraudzību 7. un 81. pantu. Vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai un iekļaušanu biržas sarakstā, kas ir pielaides tirdzniecībai kvalificēts veids, reglamentē galvenokārt Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un Papildu noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā un pielaidi tirdzniecībai. Akciju birža izskata emitentu iesniegtos pieteikumus attiecībā uz katru konkrēto vērtspapīru un pārbauda, vai ir izpildītas visas attiecīgās prasības. Par katru pieteikumu akciju birža pieņem rakstveida lēmumu. Informācija par lēmumu atļaut konkrēta vērtspapīra tirdzniecību ir publiski pieejama. Līdz ar vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā uz emitentu attiecas ne vien pastāvīgs pienākums attiecībā uz regulāru pārskatu, piemēram, finanšu pārskatu, iesniegšanu un sabiedrības (korporatīvās) pārvaldības pienākums, bet arī pienākums iesniegt pārskatus par konkrētiem gadījumiem, piemēram, regulārus pārskatus, informāciju par vadītāju veiktiem darījumiem un ad hoc publicitāti. Saskaņā ar FMIA 35. panta 3. punktu akciju birža uzrauga emitenta atbilstību šiem noteikumiem un piemēro pārkāpuma gadījumam paredzētas līgumiskas sankcijas. Saskaņā ar FMIO 33. panta 1. punktu akciju birža garantē, ka visi vērtspapīri, kurus atļauts tirgot, un visi biržas sarakstā iekļautie vērtspapīri var tikt tirgoti taisnīgā, efektīvā un pienācīgā veidā. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem Noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ir paredzētas prasības attiecībā uz brīvo publisko apgrozību, lai nodrošinātu, ka šādi vērtspapīri var tikt tirgoti efektīvi. Akciju biržas neatkarīgās struktūras var uz laiku apturēt vērtspapīru tirdzniecību, ja neparasti apstākļi un, konkrētāk, emitenta izdarīts pārkāpums saistībā ar svarīgas informācijas atklāšanas pienākumu liecina, ka šāda apturēšana ir ieteicama. Tās var anulēt vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā, ja pastāv nopietnas šaubas par emitenta maksātspēju, vai jau ir iestājusies maksātnespēja vai uzsākts likvidācijas process. FINMA, izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar FINMASA 31. pantu, var arī pieprasīt, lai akciju birža apturētu tirdzniecību ar konkrētiem vērtspapīriem, lai tiktu atjaunota atbilstība FMIA prasībām, vai reaģējot uz citiem pārkāpumiem.

| (17) | Šveices normatīvais regulējums ietver prasības sniegt pirmstirdzniecības informāciju tirgus dalībniekiem. Pirmstirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 1. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža reāllaikā publicē piecus labākos pirkuma piedāvājumu un pārdevuma piedāvājumu cenas attiecībā uz katru akciju un citādu vērtspapīru, kā arī par šīm cenām veiktās tirdzniecības pozīciju lielumu. Tas pats attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi (FMIO 27. panta 3. punkts). Ir iespējami atbrīvojumi attiecībā uz atsauces cena sistēmām, sistēmām, kas pastāv tikai tāpēc, lai formalizētu jau saskaņotus darījumus, rīkojumiem, kuri tiek turēti kādā akciju biržas rīkojumu pārvaldības sistēmā un par kuriem informācija tiks atklāta, kā arī attiecībā uz rīkojumiem, kuru apmērs ir liels salīdzinājumā ar parastu tirgus lielumu. Šveices normatīvais regulējums ietver arī prasības attiecībā uz pēctirdzniecības informāciju. Pēctirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 2. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža nekavējoties publicē informāciju par darījumiem, kas veikti biržā un ārpus tās, ar visiem vērtspapīriem, kurus atļauts tirgot. Konkrētāk, ir jāpublicē ikviena darījuma cena, apjoms un norises laiks. Atbrīvojumi no pēctirdzniecības pārredzamības tādi paši kā pirmstirdzniecības pārredzamībai. Pēcāk tiek publicēta arī informācija par konkrētiem neparastiem darījumiem. Akciju biržu pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datu pakalpojumi ir pilnīgi pārredzami, un tie tiek piedāvāti visiem biržas dalībniekiem nediskriminējošā veidā. Dati ir pieejami bez maksas visiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(17)

Šveices normatīvais regulējums ietver prasības sniegt pirmstirdzniecības informāciju tirgus dalībniekiem. Pirmstirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 1. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža reāllaikā publicē piecus labākos pirkuma piedāvājumu un pārdevuma piedāvājumu cenas attiecībā uz katru akciju un citādu vērtspapīru, kā arī par šīm cenām veiktās tirdzniecības pozīciju lielumu. Tas pats attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi (FMIO 27. panta 3. punkts). Ir iespējami atbrīvojumi attiecībā uz atsauces cena sistēmām, sistēmām, kas pastāv tikai tāpēc, lai formalizētu jau saskaņotus darījumus, rīkojumiem, kuri tiek turēti kādā akciju biržas rīkojumu pārvaldības sistēmā un par kuriem informācija tiks atklāta, kā arī attiecībā uz rīkojumiem, kuru apmērs ir liels salīdzinājumā ar parastu tirgus lielumu. Šveices normatīvais regulējums ietver arī prasības attiecībā uz pēctirdzniecības informāciju. Pēctirdzniecības pārredzamības tiesiskais pamats ir FMIA 29. panta 2. punkts, kurā noteikts, ka akciju birža nekavējoties publicē informāciju par darījumiem, kas veikti biržā un ārpus tās, ar visiem vērtspapīriem, kurus atļauts tirgot. Konkrētāk, ir jāpublicē ikviena darījuma cena, apjoms un norises laiks. Atbrīvojumi no pēctirdzniecības pārredzamības tādi paši kā pirmstirdzniecības pārredzamībai. Pēcāk tiek publicēta arī informācija par konkrētiem neparastiem darījumiem. Akciju biržu pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datu pakalpojumi ir pilnīgi pārredzami, un tie tiek piedāvāti visiem biržas dalībniekiem nediskriminējošā veidā. Dati ir pieejami bez maksas visiem lietotājiem.

| (18) | Tādēļ var secināt, ka Šveices akciju biržas ir ieviesušas skaidrus un pārredzamus noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādus vērtspapīrus varētu laist brīvā apgrozībā un tirgot taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ var secināt, ka Šveices akciju biržas ir ieviesušas skaidrus un pārredzamus noteikumus par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādus vērtspapīrus varētu laist brīvā apgrozībā un tirgot taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā.

| (19) | Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(19)

Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību.

| (20) | Akciju biržas iekšējos noteikumos par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru ir jāiekļauj informācija, kas publicējama, lai dotu ieguldītājiem iespēju novērtēt vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti un lai līdz ar to nodrošinātu ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, ir jāpublicē gada un starpposma finanšu pārskati. Emitentam savi gada finanšu pārskati ir jādara pieejami savā tīmekļvietnē. Vērtspapīri, kurus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, var tikt tirgoti arī citā tirdzniecības vietā. Pienākums sniegt pārskatus uz šādiem emitentiem attiecas neatkarīgi tā, kurā tirdzniecības vietā notiek konkrēti tirdzniecības darījumi. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu. |
| --- | --- |

(20)

Akciju biržas iekšējos noteikumos par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru ir jāiekļauj informācija, kas publicējama, lai dotu ieguldītājiem iespēju novērtēt vērtspapīru raksturlielumus un emitenta kvalitāti un lai līdz ar to nodrošinātu ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, ir jāpublicē gada un starpposma finanšu pārskati. Emitentam savi gada finanšu pārskati ir jādara pieejami savā tīmekļvietnē. Vērtspapīri, kurus atļauts tirgot kādā Šveices akciju biržā, var tikt tirgoti arī citā tirdzniecības vietā. Pienākums sniegt pārskatus uz šādiem emitentiem attiecas neatkarīgi tā, kurā tirdzniecības vietā notiek konkrēti tirdzniecības darījumi. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu.

| (21) | Tādēļ var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot Šveices akciju biržās, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot Šveices akciju biržās, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī.

| (22) | Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(22)

Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija.

| (23) | Ar FMIA 142. un 143. pantu jebkurai personai ir aizliegta iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. Turklāt ar FMIA 154. un 155. pantā minētajiem nosacījumiem iekšējas informācijas izmantošana tirdzniecībā vai šādas izmantošanas mēģinājums un cenu manipulācija vai tās mēģinājums ir uzskatāmi par noziedzīgiem nodarījumiem. Akciju biržai ir jāpieņem noteikumi attiecībā uz emitentu izpaustu iekšēju informāciju. Saskaņā ar akciju biržas iekšējiem noteikumiem par vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā emitentam ir jāinformē tirgus par jebkuriem notikušiem vai sagaidāmiem cenu ietekmējošiem faktiem saistībā ar tās darbību, tiklīdz tā uzzina šādu informāciju. Cenu ietekmējoši fakti ir fakti, kas spēj izraisīt nozīmīgu tirgus cenas izmaiņu. Ir jāatklāj šāda informācija, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem. Turklāt saskaņā ar FMIA 31. panta 1. punktu Šveices akciju biržām ir pienākums veikt cenu veidošanas un akciju biržā izpildīto darījumu uzraudzīšanu nolūkā atklāt gadījumus, kad iekšējā informācija tiek izmantota tirdzniecībā, cenu un tirgus manipulācijas gadījumus un citādus tiesisko un regulatīvo noteikumu pārkāpumus. Šajā nolūkā akciju biržai ir jāpārbauda arī tādi darījumi, kas tiek veikti ārpus tirdzniecības vietas un kas tai tiek paziņoti vai kuriem tās uzmanība tikusi pievērsta kādā citā veidā (FMIA 31. panta 1. punkts). Šis uzraudzības pasākums ir jāveic neatkarīgai struktūrai akciju biržas ietvaros. Emitentiem ir jāspēj sniegt FINMA pēc tās pieprasījuma iekšējās informācijas sarakstu, jo tiem ir pienākums sniegt informāciju, tai skaitā jebkuru papildu informāciju un dokumentus, kas FINMA ir nepieciešami, lai tā varētu veikt savus uzdevumus (FINMASA 29. panta 1. punkts kopsakarā ar FMIA 145. pantu). Akciju biržai ir jāinformē FINMA par jebkurām aizdomām par tiesību normu pārkāpumiem vai citādiem pārkāpumiem. Ja attiecīgais pārkāpums ir uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, tai nekavējoties ir arī jāinformē kompetentā prokuratūra (FMIA 31. panta 2. punkts). FINMA veic izmeklēšanu saistībā informāciju par tiesību normu pārkāpumiem, kas saņemta no akciju biržām, kā arī balstoties uz pašas veikto tirgus uzraudzīšanu, lai nodrošinātu to uzraudzību reglamentējošo tiesību normu izpildi, ar kurām aizliegta tirgus ļaunprātīga izmantošana. |
| --- | --- |

(23)

Ar FMIA 142. un 143. pantu jebkurai personai ir aizliegta iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. Turklāt ar FMIA 154. un 155. pantā minētajiem nosacījumiem iekšējas informācijas izmantošana tirdzniecībā vai šādas izmantošanas mēģinājums un cenu manipulācija vai tās mēģinājums ir uzskatāmi par noziedzīgiem nodarījumiem. Akciju biržai ir jāpieņem noteikumi attiecībā uz emitentu izpaustu iekšēju informāciju. Saskaņā ar akciju biržas iekšējiem noteikumiem par vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā emitentam ir jāinformē tirgus par jebkuriem notikušiem vai sagaidāmiem cenu ietekmējošiem faktiem saistībā ar tās darbību, tiklīdz tā uzzina šādu informāciju. Cenu ietekmējoši fakti ir fakti, kas spēj izraisīt nozīmīgu tirgus cenas izmaiņu. Ir jāatklāj šāda informācija, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem. Turklāt saskaņā ar FMIA 31. panta 1. punktu Šveices akciju biržām ir pienākums veikt cenu veidošanas un akciju biržā izpildīto darījumu uzraudzīšanu nolūkā atklāt gadījumus, kad iekšējā informācija tiek izmantota tirdzniecībā, cenu un tirgus manipulācijas gadījumus un citādus tiesisko un regulatīvo noteikumu pārkāpumus. Šajā nolūkā akciju biržai ir jāpārbauda arī tādi darījumi, kas tiek veikti ārpus tirdzniecības vietas un kas tai tiek paziņoti vai kuriem tās uzmanība tikusi pievērsta kādā citā veidā (FMIA 31. panta 1. punkts). Šis uzraudzības pasākums ir jāveic neatkarīgai struktūrai akciju biržas ietvaros. Emitentiem ir jāspēj sniegt FINMA pēc tās pieprasījuma iekšējās informācijas sarakstu, jo tiem ir pienākums sniegt informāciju, tai skaitā jebkuru papildu informāciju un dokumentus, kas FINMA ir nepieciešami, lai tā varētu veikt savus uzdevumus (FINMASA 29. panta 1. punkts kopsakarā ar FMIA 145. pantu). Akciju biržai ir jāinformē FINMA par jebkurām aizdomām par tiesību normu pārkāpumiem vai citādiem pārkāpumiem. Ja attiecīgais pārkāpums ir uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, tai nekavējoties ir arī jāinformē kompetentā prokuratūra (FMIA 31. panta 2. punkts). FINMA veic izmeklēšanu saistībā informāciju par tiesību normu pārkāpumiem, kas saņemta no akciju biržām, kā arī balstoties uz pašas veikto tirgus uzraudzīšanu, lai nodrošinātu to uzraudzību reglamentējošo tiesību normu izpildi, ar kurām aizliegta tirgus ļaunprātīga izmantošana.

| (24) | Tādēļ var secināt, ka Šveices tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ var secināt, ka Šveices tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana un tirgus manipulācija.

| (25) | Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro akciju biržām, kuras minētas šā lēmuma pielikumā un kuras darbojas Šveicē FINMA uzraudzībā, atbilst četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to ir uzskatāmi par tādiem, kas nodrošina sistēmu, kas līdzvērtīga Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro akciju biržām, kuras minētas šā lēmuma pielikumā un kuras darbojas Šveicē FINMA uzraudzībā, atbilst četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to ir uzskatāmi par tādiem, kas nodrošina sistēmu, kas līdzvērtīga Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām.

| (26) | Tā kā nozīmīgs skaits akciju, kuras emitētas un atļauts tirgot Šveicē, tiek tirgotas arī tirdzniecības vietās Savienībā, ir nepieciešams nodrošināt, ka visas ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums, saglabā spēju veikt tirdzniecības darījumus ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, kur tiek nodrošināta to primārā likviditāte. Tā kā to akciju primārā likviditāte, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, tiek nodrošināta šajās biržās, Šveices tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas atzīšana dotu ieguldījumu brokeru sabiedrībām iespēju tirgoties Šveices biržās ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveicē, un izpildīt pienākumu pret saviem klientiem – nodrošināt rīkojumu labāko iespējamo izpildi. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā nozīmīgs skaits akciju, kuras emitētas un atļauts tirgot Šveicē, tiek tirgotas arī tirdzniecības vietās Savienībā, ir nepieciešams nodrošināt, ka visas ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums, saglabā spēju veikt tirdzniecības darījumus ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, kur tiek nodrošināta to primārā likviditāte. Tā kā to akciju primārā likviditāte, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, tiek nodrošināta šajās biržās, Šveices tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas atzīšana dotu ieguldījumu brokeru sabiedrībām iespēju tirgoties Šveices biržās ar akcijām, kuras atļauts tirgot Šveicē, un izpildīt pienākumu pret saviem klientiem – nodrošināt rīkojumu labāko iespējamo izpildi.

| (27) | Kopumā Savienībā tirdzniecība ar daudzām akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, notiek tik bieži, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības Savienībā nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Šveicē. |
| --- | --- |

(27)

Kopumā Savienībā tirdzniecība ar daudzām akcijām, kuras atļauts tirgot Šveices biržās, notiek tik bieži, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības Savienībā nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Šveicē.

| (28) | Šis lēmums ir papildināms ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu apmaiņu ar informāciju un uzraudzības pasākumu koordinēšanu starp valstu kompetentajām iestādēm un FINMA. |
| --- | --- |

(28)

Šis lēmums ir papildināms ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu apmaiņu ar informāciju un uzraudzības pasākumu koordinēšanu starp valstu kompetentajām iestādēm un FINMA.

| (29) | Šis lēmums ir balstīts uz šā lēmuma pieņemšanas laikā Šveicē juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz akciju biržām. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz Šveices akciju biržām un kā tiek izpildīti nosacījumi, balstoties uz kuriem pieņemts šis lēmums. |
| --- | --- |

(29)

Šis lēmums ir balstīts uz šā lēmuma pieņemšanas laikā Šveicē juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz akciju biržām. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz Šveices akciju biržām un kā tiek izpildīti nosacījumi, balstoties uz kuriem pieņemts šis lēmums.

| (30) | Šajā lēmumā ir ņemti vērā arī Padomes 2017. gada 28. februāra secinājumi, kuros norādīts, ka priekšnosacījums nozaru pieejas tālākai attīstīšanai Šveices gadījumā joprojām ir kopīgas institucionālas sistēmas izveide attiecībā uz esošiem un turpmākiem nolīgumiem, uz kuru pamata Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū. Lemjot pat to, vai pagarināt šā lēmuma piemērojamību, Komisija ir ņēmusi vērā līdzšinējos panākumus, kas gūti saistībā nolīgumu par šādas kopīgas institucionālās sistēmas izveidi. ES un Šveices sarunās abu pušu pārstāvji vienojās par nolīguma projekta pilnu tekstu. Šveices Federālā padome šo nolīgumu ir ņēmusi vērā, nolemjot uzsākt iekšzemes apspriešanās stadiju, kas ilgs līdz 2019. gada pavasarim. |
| --- | --- |

(30)

Šajā lēmumā ir ņemti vērā arī Padomes 2017. gada 28. februāra secinājumi, kuros norādīts, ka priekšnosacījums nozaru pieejas tālākai attīstīšanai Šveices gadījumā joprojām ir kopīgas institucionālas sistēmas izveide attiecībā uz esošiem un turpmākiem nolīgumiem, uz kuru pamata Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū. Lemjot pat to, vai pagarināt šā lēmuma piemērojamību, Komisija ir ņēmusi vērā līdzšinējos panākumus, kas gūti saistībā nolīgumu par šādas kopīgas institucionālās sistēmas izveidi. ES un Šveices sarunās abu pušu pārstāvji vienojās par nolīguma projekta pilnu tekstu. Šveices Federālā padome šo nolīgumu ir ņēmusi vērā, nolemjot uzsākt iekšzemes apspriešanās stadiju, kas ilgs līdz 2019. gada pavasarim.

| (31) | Komisijai būtu regulāri jāpārskata tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas Šveicē piemērojami attiecībā uz akciju biržām. Šāda pārskatīšana neskar Komisijas iespējas jebkurā brīdī pirms tam veikt speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas no jauna novērtēt ar šo lēmumu atzīto līdzvērtīgumu. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts. |
| --- | --- |

(31)

Komisijai būtu regulāri jāpārskata tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas Šveicē piemērojami attiecībā uz akciju biržām. Šāda pārskatīšana neskar Komisijas iespējas jebkurā brīdī pirms tam veikt speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgu norišu dēļ Komisijai nākas no jauna novērtēt ar šo lēmumu atzīto līdzvērtīgumu. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts.

| (32) | Lai nodrošinātu Savienības finanšu tirgu integritāti, ņemot vērā, piemēram, panākumus, kas gūti saistībā ar kopīgas institucionālas sistēmas izveidi, ar kuras starpniecību Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū, šim lēmumam būtu jāzaudē spēks 2019. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu Savienības finanšu tirgu integritāti, ņemot vērā, piemēram, panākumus, kas gūti saistībā ar kopīgas institucionālas sistēmas izveidi, ar kuras starpniecību Šveice piedalās Savienības vienotajā tirgū, šim lēmumam būtu jāzaudē spēks 2019. gada 30. jūnijā.

| (33) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2441 (5) par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES zaudēs spēku 2018. gada 31. decembrī. Tādēļ ir nepieciešams, ka šis lēmums stājas spēkā steidzamības kārtā un ka to piemēro no 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(33)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2441 (5) par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES zaudēs spēku 2018. gada 31. decembrī. Tādēļ ir nepieciešams, ka šis lēmums stājas spēkā steidzamības kārtā un ka to piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

| (34) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(34)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta vajadzībām šā lēmuma pielikumā minētajām Šveices akciju biržām piemērojamais tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem prasībām, kuras izriet no Direktīvas 2014/65/ES, Regulas (ES) Nr. 600/2014, Regulas (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvas 2004/109/EK, un ir uzskatāms, ka tām tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Tas zaudē spēku 2019. gada 30. jūnijā.

Briselē, 2018. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2017. gada 21. decembra Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2441 par Šveicē akciju biržām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (OV L 344, 23.12.2017., 52. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Akciju biržas, kas Šveicē uzskatāmas par līdzvērtīgām Direktīvā 2014/65/ES definētajiem regulētajiem tirgiem:

| a) | SIX Swiss Exchange AG |
| --- | --- |

a)

SIX Swiss Exchange AG

| b) | BX Swiss AG |
| --- | --- |

b)

BX Swiss AG

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/84

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/2048

(2018. gada 20. decembris)

par tīmekļvietņu un mobilo lietotņu saskaņoto standartu, kas izstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 īstenošanas vajadzībām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 (2) 6. panta 1. punktu tīmekļvietņu un mobilo lietotņu saturs, kas atbilst saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicētas atsauces, ir uzskatāms par atbilstošu minētās direktīvas 4. pantā izvirzītajām piekļūstamības prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 (2) 6. panta 1. punktu tīmekļvietņu un mobilo lietotņu saturs, kas atbilst saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicētas atsauces, ir uzskatāms par atbilstošu minētās direktīvas 4. pantā izvirzītajām piekļūstamības prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

| (2) | Īstenošanas lēmumā C(2017) 2585 (3) Komisija pieprasīja Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejai (CENELEC) un Eiropas Telesakaru standartu institūtam (ETSI) izstrādāt saskaņotus standartus, balstoties uz EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) un iekļaujot normas, kas nepieciešamas Direktīvas (ES) 2016/2102 4. panta īstenošanas atbalstam. EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) tapa Komisijas 376. standartizācijas pieprasījuma (4) rezultātā, un tajā jau bija iekļautas dažas normas, kas attiecas uz tīmekļvietņu un mobilo lietotņu, kā arī citu IKT produktu un pakalpojumu piekļūstamību. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas lēmumā C(2017) 2585 (3) Komisija pieprasīja Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejai (CENELEC) un Eiropas Telesakaru standartu institūtam (ETSI) izstrādāt saskaņotus standartus, balstoties uz EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) un iekļaujot normas, kas nepieciešamas Direktīvas (ES) 2016/2102 4. panta īstenošanas atbalstam. EN 301 549 V1.1.2 (2015-04) tapa Komisijas 376. standartizācijas pieprasījuma (4) rezultātā, un tajā jau bija iekļautas dažas normas, kas attiecas uz tīmekļvietņu un mobilo lietotņu, kā arī citu IKT produktu un pakalpojumu piekļūstamību.

| (3) | Uz Īstenošanas lēmuma C(2017) 2585 pamata CEN, CENELEC un ETSI ir pabeiguši pieprasītā saskaņotā standarta izstrādi un iesnieguši Komisijai saskaņoto Eiropas standartu EN 301 549 V2.1.2 (2018-08), kurā cita starpā noteiktas tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamības tehniskās prasības. Saskaņotajā Eiropas standartā EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) ir arī tabula, kurā standarta attiecīgās normas savietotas ar Direktīvas (ES) 2016/2102 4. pantā izvirzītajām piekļūstamības prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Uz Īstenošanas lēmuma C(2017) 2585 pamata CEN, CENELEC un ETSI ir pabeiguši pieprasītā saskaņotā standarta izstrādi un iesnieguši Komisijai saskaņoto Eiropas standartu EN 301 549 V2.1.2 (2018-08), kurā cita starpā noteiktas tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamības tehniskās prasības. Saskaņotajā Eiropas standartā EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) ir arī tabula, kurā standarta attiecīgās normas savietotas ar Direktīvas (ES) 2016/2102 4. pantā izvirzītajām piekļūstamības prasībām.

| (4) | Komisija kopā ar CEN, CENELEC un ETSI ir izvērtējusi, vai CEN, CENELEC un ETSI sagatavotā saskaņotā Eiropas standarta EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) attiecīgās normas atbilst Īstenošanas lēmumā C(2017) 2585 izvirzītajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Komisija kopā ar CEN, CENELEC un ETSI ir izvērtējusi, vai CEN, CENELEC un ETSI sagatavotā saskaņotā Eiropas standarta EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) attiecīgās normas atbilst Īstenošanas lēmumā C(2017) 2585 izvirzītajām prasībām.

| (5) | Attiecīgās saskaņotā Eiropas standarta EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) normas atbilst prasībām, kuras tām ir jāaptver un kuras izvirzītas Īstenošanas lēmuma C(2017) 2585 II pielikumā. Tādēļ pienākas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauci uz minēto standartu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgās saskaņotā Eiropas standarta EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) normas atbilst prasībām, kuras tām ir jāaptver un kuras izvirzītas Īstenošanas lēmuma C(2017) 2585 II pielikumā. Tādēļ pienākas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauci uz minēto standartu.

| (6) | No brīža, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce uz tādu standartu, saskaņota standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām pamatprasībām. Tādēļ šim lēmumam jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(6)

No brīža, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce uz tādu standartu, saskaņota standarta ievērošana ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos izvirzītajām pamatprasībām. Tādēļ šim lēmumam jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiek publicēta atsauce uz šā lēmuma pielikumā norādīto tīmekļvietņu un mobilo lietotņu saskaņoto standartu, kas izstrādāts Direktīvas (ES) 2016/2102 īstenošanas vajadzībām.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2018. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2017. gada 27. aprīļa Īstenošanas lēmums C(2017) 2585 par standartizācijas pieprasījumu Eiropas standartizācijas organizācijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību īstenošanas vajadzībām.

3

(4)  376. pieprasījums – 2005. gada 7. decembra standartizācijas pieprasījums CEN, CENELEC un ETSI Eiropas piekļūstamības prasību īstenošanas vajadzībām IKT sfēras produktu un pakalpojumu publiskajā iepirkumā.

4

CEN

CENELEC

ETSI

---

PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| 1. | EN 301 549 V2.1.2 (2018-08)
  IKT produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasības |

Nr.

Atsauce uz standartu

1.

EN 301 549 V2.1.2 (2018-08)

IKT produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasības

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/87 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/87

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2018/2049

(2018. gada 12. decembris)

par 2019. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2018/35)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2015/2332 (2015. gada 4. decembris) par euro monētu emisijas apjoma apstiprināšanas procedūru (ECB/2015/43) (1) un jo īpaši tā 2. panta 9. punktu,

tā kā:

| (1) | No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu. |
| --- | --- |

(1)

No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu.

| (2) | Tās 19 dalībvalstis, kuru valūta ir euro, iesniegušas ECB savus lūgumus apstiprināt euro monētu emisijas apjomu 2019. gadā kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku. Dažas no šīm dalībvalstīm iesniegušas papildu informāciju par apgrozības monētām, ja šāda informācija bijusi pieejama un attiecīgās dalībvalstis to uzskatījušas par svarīgu apstiprinājuma lūguma pamatošanai. |
| --- | --- |

(2)

Tās 19 dalībvalstis, kuru valūta ir euro, iesniegušas ECB savus lūgumus apstiprināt euro monētu emisijas apjomu 2019. gadā kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku. Dažas no šīm dalībvalstīm iesniegušas papildu informāciju par apgrozības monētām, ja šāda informācija bijusi pieejama un attiecīgās dalībvalstis to uzskatījušas par svarīgu apstiprinājuma lūguma pamatošanai.

| (3) | Ņemot vērā to, ka uz dalībvalstu tiesībām emitēt euro monētas attiecas ECB emisijas apjoma apstiprinājums, ECB apstiprinātos apjomus dalībvalstis nedrīkst pārsniegt bez iepriekšējas ECB piekrišanas. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka uz dalībvalstu tiesībām emitēt euro monētas attiecas ECB emisijas apjoma apstiprinājums, ECB apstiprinātos apjomus dalībvalstis nedrīkst pārsniegt bez iepriekšējas ECB piekrišanas.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 2. panta 9. punktu pilnvaras pieņemt lēmumus par monētu emisijas gada apjoma ikgadējiem apstiprinājuma lūgumiem, ko iesniegušas dalībvalstis, kuru valūta ir euro, ir deleģētas ECB Valdei gadījumos, kuros nav vajadzīgs grozīt lūgto monētu emisijas apjomu, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 2. panta 9. punktu pilnvaras pieņemt lēmumus par monētu emisijas gada apjoma ikgadējiem apstiprinājuma lūgumiem, ko iesniegušas dalībvalstis, kuru valūta ir euro, ir deleģētas ECB Valdei gadījumos, kuros nav vajadzīgs grozīt lūgto monētu emisijas apjomu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

2019. gada euro monētu emisijas apjoma apstiprinājums

ECB apstiprina šajā tabulā norādīto euro monētu apjomu, ko dalībvalstis, kuru valūta ir euro, emitēs 2019. gadā:

| | Emisijai 2019. gadā apstiprinātais euro monētu apjoms |
| --- | --- |
| Apgrozības monētas | Kolekcijas monētas
  (nav paredzētas apgrozībai) | Monētu emisijas apjoms |
| (milj. EUR) | (milj. EUR) | (milj. EUR) |
| Beļģija | 46,0 | 1,0 | 47,0 |
| Vācija | 401,0 | 231,0 | 632,0 |
| Igaunija | 10,2 | 0,3 | 10,5 |
| Īrija | 11,0 | 0,5 | 11,5 |
| Grieķija | 110,9 | 0,6 | 111,5 |
| Spānija | 357,2 | 30,0 | 387,2 |
| Francija | 235,8 | 50,1 | 285,9 |
| Itālija | 204,2 | 2,1 | 206,3 |
| Kipra | 13,5 | 0,1 | 13,6 |
| Latvija | 15,7 | 0,2 | 15,9 |
| Lietuva | 22,0 | 0,7 | 22,7 |
| Luksemburga | 12,4 | 0,2 | 12,6 |
| Malta | 9,0 | 0,2 | 9,2 |
| Nīderlande | 25,0 | 3,0 | 28,0 |
| Austrija | 73,2 | 153,4 | 226,6 |
| Portugāle | 43,1 | 2,5 | 45,6 |
| Slovēnija | 22,0 | 1,5 | 23,5 |
| Slovākija | 17,0 | 1,2 | 18,2 |
| Somija | 15,0 | 10,0 | 25,0 |
| Kopā | 1 644,2 | 488,6 | 2 132,8 |

Emisijai 2019. gadā apstiprinātais euro monētu apjoms

Apgrozības monētas

Kolekcijas monētas

(nav paredzētas apgrozībai)

Monētu emisijas apjoms

(milj. EUR)

(milj. EUR)

(milj. EUR)

Beļģija

46,0

1,0

47,0

Vācija

401,0

231,0

632,0

Igaunija

10,2

0,3

10,5

Īrija

11,0

0,5

11,5

Grieķija

110,9

0,6

111,5

Spānija

357,2

30,0

387,2

Francija

235,8

50,1

285,9

Itālija

204,2

2,1

206,3

Kipra

13,5

0,1

13,6

Latvija

15,7

0,2

15,9

Lietuva

22,0

0,7

22,7

Luksemburga

12,4

0,2

12,6

Malta

9,0

0,2

9,2

Nīderlande

25,0

3,0

28,0

Austrija

73,2

153,4

226,6

Portugāle

43,1

2,5

45,6

Slovēnija

22,0

1,5

23,5

Slovākija

17,0

1,2

18,2

Somija

15,0

10,0

25,0

Kopā

Kopā

1 644,2

1 644,2

488,6

488,6

2 132,8

2 132,8

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums adresēts dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 12. decembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 328, 12.12.2015., 123. lpp.

1

---

IETEIKUMI

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/89

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2018/2050

(2018. gada 19. decembris)

par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu demonstrējumu un novērtēšanas nolūkā veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8598)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences.

| (2) | Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK. |
| --- | --- |

(2)

Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK.

| (3) | Ja dalībvalstu publicēto vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas attiecībā uz to aptvertajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem atšķiras un šo ražojumu sūtījumiem piemēro atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot valstu pieejas attiecībā uz to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar dalībvalstu publicētajām vispārīgajām sūtījumu licencēm. |
| --- | --- |

(3)

Ja dalībvalstu publicēto vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas attiecībā uz to aptvertajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem atšķiras un šo ražojumu sūtījumiem piemēro atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot valstu pieejas attiecībā uz to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar dalībvalstu publicētajām vispārīgajām sūtījumu licencēm.

| (4) | Padome savos 2015. gada 18. maija secinājumos atkārtoti uzsvēra nepieciešamību cita starpā īstenot un piemērot Direktīvu 2009/43/EK. Kad bija pieņemti divi iepriekšējie ieteikumi par vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem (2), un vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem (3), Komisija Eiropas Aizsardzības rīcības plānā (4) un ziņojumā par Sūtījumu direktīvas novērtēšanu (5) paziņoja par koncentrēšanos uz pārējām divām vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas attiecas uz sūtījumiem demonstrējumu, novērtēšanas, izstādes, remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(4)

Padome savos 2015. gada 18. maija secinājumos atkārtoti uzsvēra nepieciešamību cita starpā īstenot un piemērot Direktīvu 2009/43/EK. Kad bija pieņemti divi iepriekšējie ieteikumi par vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem (2), un vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem (3), Komisija Eiropas Aizsardzības rīcības plānā (4) un ziņojumā par Sūtījumu direktīvas novērtēšanu (5) paziņoja par koncentrēšanos uz pārējām divām vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas attiecas uz sūtījumiem demonstrējumu, novērtēšanas, izstādes, remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā.

| (5) | Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji šā ieteikuma iniciatīvu aktīvi atbalstīja. Ieteikumā ietvertās nostādnes atspoguļo diskusijas, kas norisinājās minētajā komitejā izveidotā ekspertu grupā. |
| --- | --- |

(5)

Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji šā ieteikuma iniciatīvu aktīvi atbalstīja. Ieteikumā ietvertās nostādnes atspoguļo diskusijas, kas norisinājās minētajā komitejā izveidotā ekspertu grupā.

| (6) | Šo ieteikumu piemēro ar aizsardzību saistīto ražojumu sarakstam (atbilst Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstam), kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta atjauninājumus. |
| --- | --- |

(6)

Šo ieteikumu piemēro ar aizsardzību saistīto ražojumu sarakstam (atbilst Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstam), kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta atjauninājumus.

| (7) | Pamatojoties uz diskusijām ar dalībvalstīm un ņemot vērā ražojumu īpašības (tostarp izņēmumus), piemēram, to jutīgumu, šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-DE. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-DE var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz diskusijām ar dalībvalstīm un ņemot vērā ražojumu īpašības (tostarp izņēmumus), piemēram, to jutīgumu, šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-DE. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-DE var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā.

| (8) | Saistībā ar diskusijām par šo ieteikumu dalībvalstis atgādināja, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (6), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā. Šajā sakarā dalībvalstis ir atzinušas deklarāciju “Dalībvalstu politiskā apņemšanās attiecībā uz piegādes drošību” (7), |
| --- | --- |

(8)

Saistībā ar diskusijām par šo ieteikumu dalībvalstis atgādināja, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (6), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā. Šajā sakarā dalībvalstis ir atzinušas deklarāciju “Dalībvalstu politiskā apņemšanās attiecībā uz piegādes drošību” (7),

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   VISPĀRĪGĀS SŪTĪJUMU LICENCES SŪTĪJUMIEM DEMONSTRĒJUMU UN NOVĒRTĒŠANAS NOLŪKĀ

Dalībvalstīm ir ieteicams savas vispārīgās sūtījumu licences sūtījumiem demonstrējumu un novērtēšanas nolūkā pielāgot saskaņā ar šādiem elementiem.

1.1.   Ar aizsardzību saistīti ražojumi, kurus saskaņā ar vispārīgo sūtījumu licenci var nosūtīt demonstrējumu un novērtēšanas nolūkā, kā noteikts Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā

Turpmāk norādītās ML kategorijas ir Direktīvas 2009/43/EK pielikumā noteiktā ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta apakškopa. Ar vispārīgo sūtījumu licenci, kas paredzēta sūtījumiem demonstrējumu un novērtēšanas nolūkā (GTL-DE), būtu jāatļauj nosūtīt vismaz tos ar aizsardzību saistītos ražojumus, kas norādīti turpmāk izklāstītajās ML kategorijās. Dalībvalstis var izvēlēties savās GTL-DE ietvert vairāk ML kategoriju ar attiecīgajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem.

To ML kategoriju saraksts, kuras obligāti jāietver:

| — | ML 3. Ietver visas preces, izņemot:






  — | submunīciju, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju, |
| --- | --- | --- |

—

ML 3. Ietver visas preces, izņemot:

—

submunīciju, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju,

| — | termiski vadāmus šāviņus, |
| --- | --- |

—

termiski vadāmus šāviņus,

| — | munīciju, šāviņus un izmetošos lādiņus, kas speciāli paredzēti militāram lietojumam. |
| --- | --- |

—

munīciju, šāviņus un izmetošos lādiņus, kas speciāli paredzēti militāram lietojumam.

| — | ML 5. Ietver visas preces, izņemot:






  — | 5.b apakšpunkts: mērķu noteikšanas, mērķēšanas, attāluma mērīšanas, novērošanas vai sekošanas sistēmas; atklāšanas, datu apkopošanas, atpazīšanas vai identificēšanas iekārtas; un sensoru integrācijas iekārtas, |
| --- | --- | --- |

—

ML 5. Ietver visas preces, izņemot:

—

5.b apakšpunkts: mērķu noteikšanas, mērķēšanas, attāluma mērīšanas, novērošanas vai sekošanas sistēmas; atklāšanas, datu apkopošanas, atpazīšanas vai identificēšanas iekārtas; un sensoru integrācijas iekārtas,

| — | 5.c apakšpunkts: pretpasākumu ierīces priekšmetiem, kas minēti ML5.a. vai ML5.b. |
| --- | --- |

—

5.c apakšpunkts: pretpasākumu ierīces priekšmetiem, kas minēti ML5.a. vai ML5.b.

Visas preces jāpiegādā bez šifrēšanas komponentiem un bez integrētas datubāzes.

| — | ML 6. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus transportlīdzekļus, uz kuriem attiecas ML6.a apakšpunkts, |
| --- | --- | --- |

—

ML 6. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus transportlīdzekļus, uz kuriem attiecas ML6.a apakšpunkts,

| — | šasijas un torņus, uz kuriem attiecas ML6.a apakšpunkts, |
| --- | --- |

—

šasijas un torņus, uz kuriem attiecas ML6.a apakšpunkts,

| — | iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi. |
| --- | --- |

—

iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi.

| — | ML 7. Ietver šādas preces:






  — | 7.f apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas aizsardzības un dekontaminācijas iekārtas, sastāvdaļas un ķīmiskos maisījumus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 7. Ietver šādas preces:

—

7.f apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas aizsardzības un dekontaminācijas iekārtas, sastāvdaļas un ķīmiskos maisījumus,

| — | 7.g apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas iekārtas un tām speciāli izgatavotas sastāvdaļas, kuras izstrādātas vai pielāgotas, lai atklātu vai identificētu ML7.a., ML7.b. vai ML7.d. minētos materiālus. |
| --- | --- |

—

7.g apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas iekārtas un tām speciāli izgatavotas sastāvdaļas, kuras izstrādātas vai pielāgotas, lai atklātu vai identificētu ML7.a., ML7.b. vai ML7.d. minētos materiālus.

| — | ML 8. Ietver visas preces, izņemot:






  — | visas vielas ar visām šīm īpašībām:






  — | detonācijas ātrums ir vienāds ar 8 000 m/s vai lielāks par to; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML 8. Ietver visas preces, izņemot:

—

visas vielas ar visām šīm īpašībām:

—

detonācijas ātrums ir vienāds ar 8 000 m/s vai lielāks par to;

| — | blīvums ir vienāds ar 1,80 g/cm3 vai mazāks par to, |
| --- | --- |

—

blīvums ir vienāds ar 1,80 g/cm3 vai mazāks par to,

| — | visas šīs sprāgstvielas un saistītus maisījumus:






  — | 8.a.15. punkts: HNS (heksanitrostilbēns) (CAS: 20062-22-0); |
| --- | --- | --- |

—

visas šīs sprāgstvielas un saistītus maisījumus:

—

8.a.15. punkts: HNS (heksanitrostilbēns) (CAS: 20062-22-0);

| — | 8.a.21. punkts: RDX un atvasinājumi:






  — | RDX (ciklotrimetilēntrinitramīns, ciklonīts, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazīns, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triazacikloheksāns vai heksogēns; (CAS: 121-82-4); |
| --- | --- | --- |

—

8.a.21. punkts: RDX un atvasinājumi:

—

RDX (ciklotrimetilēntrinitramīns, ciklonīts, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazīns, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triazacikloheksāns vai heksogēns; (CAS: 121-82-4);

| — | Keto-RDX (K-6 vai 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanons) (CAS: 115029-35-1); |
| --- | --- |

—

Keto-RDX (K-6 vai 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanons) (CAS: 115029-35-1);

| — | 8.a.23. punkts: TATB (triaminonitrobenzols) (CAS: 3058-38-6), |
| --- | --- |

—

8.a.23. punkts: TATB (triaminonitrobenzols) (CAS: 3058-38-6),

| — | Visas vielas, ko varētu tieši vai netieši izmantot tāda submunīcijas ieroča izgatavošanā, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju, kas parakstīta 2008. gada 3. decembrī Oslo, izņemot dalībvalstis, kuras ir ratificējušas Konvenciju par kasešu munīciju. |
| --- | --- |

—

Visas vielas, ko varētu tieši vai netieši izmantot tāda submunīcijas ieroča izgatavošanā, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju, kas parakstīta 2008. gada 3. decembrī Oslo, izņemot dalībvalstis, kuras ir ratificējušas Konvenciju par kasešu munīciju.

| — | ML 9. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus karakuģus (virsūdens un zemūdens), uz kuriem attiecas ML9.a apakšpunkts, |
| --- | --- | --- |

—

ML 9. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus karakuģus (virsūdens un zemūdens), uz kuriem attiecas ML9.a apakšpunkts,

| — | veselus korpusus, |
| --- | --- |

—

veselus korpusus,

| — | ML9.a.2.d apakšpunkts: aktīvas ieroču pretpasākumu sistēmas, kas norādītas ML4.b., ML5.c. vai ML11.a, |
| --- | --- |

—

ML9.a.2.d apakšpunkts: aktīvas ieroču pretpasākumu sistēmas, kas norādītas ML4.b., ML5.c. vai ML11.a,

| — | ML9.b.4. apakšpunkts: speciāli zemūdenēm paredzētas no gaisa padeves neatkarīgas vilces sistēmas (AIP), |
| --- | --- |

—

ML9.b.4. apakšpunkts: speciāli zemūdenēm paredzētas no gaisa padeves neatkarīgas vilces sistēmas (AIP),

| — | ML9.d. pretzemūdeņu un prettorpēdu tīklus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam, |
| --- | --- |

—

ML9.d. pretzemūdeņu un prettorpēdu tīklus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam,

| — | ML9.c apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas zemūdens detektoriekārtas, to kontrolierīces un komponentus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam. |
| --- | --- |

—

ML9.c apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas zemūdens detektoriekārtas, to kontrolierīces un komponentus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam.

| — | ML 10. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus gaisa kuģus, par gaisu vieglākus gaisa kuģus, bezpilota gaisa kuģus, uz kuriem attiecas ML10.a., ML10.b. vai ML10.c apakšpunkts, |
| --- | --- | --- |

—

ML 10. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus gaisa kuģus, par gaisu vieglākus gaisa kuģus, bezpilota gaisa kuģus, uz kuriem attiecas ML10.a., ML10.b. vai ML10.c apakšpunkts,

| — | kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu,

| — | kaujas gaisa kuģu dzinējus, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu dzinējus,

| — | iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi. |
| --- | --- |

—

iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi.

| — | ML 11. Ietver šādas preces:






  — | ML11.a.g. apakšpunkts: vadības un navigācijas ierīces, izņemot priekšmetus, kas speciāli izstrādāti vai pielāgoti raķetēm, kosmiskajām nesējraķetēm un bezpilota gaisa kuģiem (UAV), |
| --- | --- | --- |

—

ML 11. Ietver šādas preces:

—

ML11.a.g. apakšpunkts: vadības un navigācijas ierīces, izņemot priekšmetus, kas speciāli izstrādāti vai pielāgoti raķetēm, kosmiskajām nesējraķetēm un bezpilota gaisa kuģiem (UAV),

| — | ML11.a.h. apakšpunkts: troposfēras ciparu radiosakaru pārraides ierīces, |
| --- | --- |

—

ML11.a.h. apakšpunkts: troposfēras ciparu radiosakaru pārraides ierīces,

| — | ML11.a.j. apakšpunkts: automatizētas vadības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

—

ML11.a.j. apakšpunkts: automatizētas vadības un kontroles sistēmas.

| — | ML 13. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 13. Ietver visas preces.

| — | ML 15. Ietver visas preces, izņemot:






  — | ML15.f apakšpunktu. |
| --- | --- | --- |

—

ML 15. Ietver visas preces, izņemot:

—

ML15.f apakšpunktu.

| — | ML 16. Ietver visas preces, izņemot:






  — | jebkurus priekšmetus vai preces, kas saistītas ar ballistiskajām tehnoloģijām un CBRN izplatīšanu. |
| --- | --- | --- |

—

ML 16. Ietver visas preces, izņemot:

—

jebkurus priekšmetus vai preces, kas saistītas ar ballistiskajām tehnoloģijām un CBRN izplatīšanu.

| — | ML 17. Ietver šādas preces:






  — | ML17.b apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas celtniecības iekārtas, |
| --- | --- | --- |

—

ML 17. Ietver šādas preces:

—

ML17.b apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas celtniecības iekārtas,

| — | ML17.d apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas lauka inženieriekārtas, |
| --- | --- |

—

ML17.d apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas lauka inženieriekārtas,

| — | ML17.j apakšpunkts: militāru iekārtu apkopei speciāli izstrādātas vai pielāgotas pārvietojamas remontdarbnīcas, |
| --- | --- |

—

ML17.j apakšpunkts: militāru iekārtu apkopei speciāli izstrādātas vai pielāgotas pārvietojamas remontdarbnīcas,

| — | ML17.k apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus pārvietojamus lauka ģeneratorus, |
| --- | --- |

—

ML17.k apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus pārvietojamus lauka ģeneratorus,

| — | ML17.l apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus konteinerus, |
| --- | --- |

—

ML17.l apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus konteinerus,

| — | ML17.m apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus prāmjus, izņemot tos, kas minēti citur ES Kopējā militāro preču sarakstā, kā arī militāram lietojumam speciāli izstrādātus tiltus un pontonus, |
| --- | --- |

—

ML17.m apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus prāmjus, izņemot tos, kas minēti citur ES Kopējā militāro preču sarakstā, kā arī militāram lietojumam speciāli izstrādātus tiltus un pontonus,

| — | ML17.o apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas lāzera aizsardzības ierīces. |
| --- | --- |

—

ML17.o apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas lāzera aizsardzības ierīces.

| — | ML 21. Ietver šādas preces:






  — | ML21.a apakšpunkts: programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota GTL norādīto preču izmantošanai, |
| --- | --- | --- |

—

ML 21. Ietver šādas preces:

—

ML21.a apakšpunkts: programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota GTL norādīto preču izmantošanai,

| — | ML21.b.4. apakšpunkts: militārām vajadzībām īpaši izstrādātu programmatūru, lai tās izmantotu vadības, sakaru, kontroles un izlūkošanas (C3I) vai vadības, komunikāciju, datorsistēmu un izlūkošanas (C4I) programmās. |
| --- | --- |

—

ML21.b.4. apakšpunkts: militārām vajadzībām īpaši izstrādātu programmatūru, lai tās izmantotu vadības, sakaru, kontroles un izlūkošanas (C3I) vai vadības, komunikāciju, datorsistēmu un izlūkošanas (C4I) programmās.

| — | ML 22. Ietver:






  — | vienīgi tehnoloģijas, kas nepieciešamas ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļauto preču izmantošanai. |
| --- | --- | --- |

—

ML 22. Ietver:

—

vienīgi tehnoloģijas, kas nepieciešamas ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļauto preču izmantošanai.

1.2.   Nosacījumi, kas jāiekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē sūtījumiem demonstrējumu un novērtēšanas nolūkā

Turpmāk izklāstītais saraksts nav izsmeļošs. Tomēr citi nosacījumi, ko iekļāvusi kāda dalībvalsts, nedrīkst būt pretrunā vai traucēt turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

| Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions. | Eiropas Ekonomikas zona (8) |
| --- | --- |
| Nosūtīšana demonstrējumu nolūkā. | Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana izmantošanai vidē, kurā imitē operatīvos apstākļus. Jēdziens “nosūtīšana demonstrējumu nolūkā” ietver izmēģinājuma šaušanu ar ieročiem. |
| Nosūtīšana novērtēšanas nolūkā. | Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana izmēģinājumu veikšanai un izmēģinājumu rezultātu koplietošanai. Jēdziens “nosūtīšana novērtēšanas nolūkā” ietver tehnoloģiju nodošanu izmēģinājumu rezultātu koplietošanai. |
| Pārsūtīšana. | Dalībvalstis izvēlas vienu no šiem variantiem ar aizsardzību saistīta ražojuma pārsūtīšanai pēc demonstrējumiem un novērtēšanas:






  a) | atbrīvojumu no iepriekšējās atļaujas prasības var īstenot saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu; |

Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions.

Eiropas Ekonomikas zona (8)

Nosūtīšana demonstrējumu nolūkā.

Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana izmantošanai vidē, kurā imitē operatīvos apstākļus. Jēdziens “nosūtīšana demonstrējumu nolūkā” ietver izmēģinājuma šaušanu ar ieročiem.

Nosūtīšana novērtēšanas nolūkā.

Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana izmēģinājumu veikšanai un izmēģinājumu rezultātu koplietošanai. Jēdziens “nosūtīšana novērtēšanas nolūkā” ietver tehnoloģiju nodošanu izmēģinājumu rezultātu koplietošanai.

Pārsūtīšana.

Dalībvalstis izvēlas vienu no šiem variantiem ar aizsardzību saistīta ražojuma pārsūtīšanai pēc demonstrējumiem un novērtēšanas:

a)

atbrīvojumu no iepriekšējās atļaujas prasības var īstenot saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu;

| b) | publicē tādu īpašu vispārīgo sūtījumu licenci ar aizsardzību saistītu ražojumu atpakaļsūtīšanai pēc demonstrējumiem vai novērtēšanas, kurā ietverti vismaz tie paši atļautie ar aizsardzību saistītie ražojumi; |
| --- | --- |

b)

publicē tādu īpašu vispārīgo sūtījumu licenci ar aizsardzību saistītu ražojumu atpakaļsūtīšanai pēc demonstrējumiem vai novērtēšanas, kurā ietverti vismaz tie paši atļautie ar aizsardzību saistītie ražojumi;

| c) | pārsūtīšanu iekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē sūtījumiem demonstrējumu un/vai novērtēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

c)

pārsūtīšanu iekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē sūtījumiem demonstrējumu un/vai novērtēšanas nolūkā.

Darbības ilgums.

Izcelsmes dalībvalstis var noteikt ar aizsardzību saistītu ražojumu atpakaļsūtīšanas termiņu, kas piegādātājam izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes uzdevumā ir jāievēro. Dalībvalsts, no kuras pārsūta ar aizsardzību saistīto ražojumu, arī var noteikt pārsūtīšanas termiņu, kas piegādātājam vai tā pārstāvim jāievēro.

2.   TURPMĀKIE PASĀKUMI

Dalībvalstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2019. gada 1. jūlijam īstenot šo ieteikumu.

Dalībvalstis tiek mudinātas informēt Komisiju par šā ieteikuma īstenošanai veiktajiem pasākumiem.

3.   ADRESĀTI

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.).

1

(2)  
  OV L 329, 3.12.2016., 101. lpp.

2

(3)  
  OV L 329, 3.12.2016., 105. lpp.

3

(4)  COM(2016) 950 final.

4

(5)  COM(2016) 760 final.

5

(6)  Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

6

(7)  Pieņēmuši EAA iesaistīto dalībvalstu valdību pārstāvji, kas tikās Padomes 3551. sanāksmē, kura notika 2017. gada 19. jūnijā.

7

(8)  EEZ Apvienotās komitejas 2013. gada 14. jūnija Lēmums Nr. 111/2013, ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) (OV L 318, 28.11.2013., 12. lpp.), ar kuru Direktīvu 2009/43/EK iestrādāja EEZ līgumā, saturēja nepārprotamu pielāgojuma tekstu: “Šī direktīva neattiecas uz Lihtenšteinu”.

8

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/94

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2018/2051

(2018. gada 19. decembris)

par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu remonta un tehniskās apkopes nolūkā veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8610)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences.

| (2) | Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK. |
| --- | --- |

(2)

Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK.

| (3) | Ja dalībvalstu publicēto vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas attiecībā uz to aptvertajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem atšķiras un šo ražojumu sūtījumiem piemēro atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot valstu pieejas attiecībā uz to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar dalībvalstu publicētajām vispārīgajām sūtījumu licencēm. |
| --- | --- |

(3)

Ja dalībvalstu publicēto vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas attiecībā uz to aptvertajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem atšķiras un šo ražojumu sūtījumiem piemēro atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot valstu pieejas attiecībā uz to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar dalībvalstu publicētajām vispārīgajām sūtījumu licencēm.

| (4) | Padome 2015. gada 18. maija secinājumos atkārtoti uzsvēra nepieciešamību cita starpā īstenot un piemērot Direktīvu 2009/43/EK. Kad bija pieņemti divi iepriekšējie ieteikumi par vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem (2), un vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem (3), Komisija Eiropas Aizsardzības rīcības plānā (4) un ziņojumā par Sūtījumu direktīvas novērtēšanu (5) paziņoja par koncentrēšanos uz pārējām divām vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas attiecas uz sūtījumiem demonstrējumu, novērtēšanas, izstādes, remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2015. gada 18. maija secinājumos atkārtoti uzsvēra nepieciešamību cita starpā īstenot un piemērot Direktīvu 2009/43/EK. Kad bija pieņemti divi iepriekšējie ieteikumi par vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem (2), un vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem (3), Komisija Eiropas Aizsardzības rīcības plānā (4) un ziņojumā par Sūtījumu direktīvas novērtēšanu (5) paziņoja par koncentrēšanos uz pārējām divām vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas attiecas uz sūtījumiem demonstrējumu, novērtēšanas, izstādes, remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā.

| (5) | Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji šā ieteikuma iniciatīvu aktīvi atbalstīja. Ieteikumā ietvertās nostādnes atspoguļo minētajā komitejā izveidotās ekspertu grupas diskusijas iznākumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji šā ieteikuma iniciatīvu aktīvi atbalstīja. Ieteikumā ietvertās nostādnes atspoguļo minētajā komitejā izveidotās ekspertu grupas diskusijas iznākumu.

| (6) | Šo ieteikumu piemēro ar aizsardzību saistīto ražojumu sarakstam (atbilst Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstam), kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta atjauninājumus. |
| --- | --- |

(6)

Šo ieteikumu piemēro ar aizsardzību saistīto ražojumu sarakstam (atbilst Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstam), kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta atjauninājumus.

| (7) | Pamatojoties uz diskusijām ar dalībvalstīm un ņemot vērā ražojumu īpašības (tostarp izņēmumus), piemēram, to jutīgumu, šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs to ražojumu saraksts, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-RM. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-RM var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz diskusijām ar dalībvalstīm un ņemot vērā ražojumu īpašības (tostarp izņēmumus), piemēram, to jutīgumu, šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs to ražojumu saraksts, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-RM. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-RM var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā.

| (8) | Saistībā ar diskusijām par šo ieteikumu dalībvalstis atgādināja, ka tām saistošas ir saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (6), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā. Šajā sakarā dalībvalstis ir atzinušas deklarāciju “Dalībvalstu politiskā apņemšanās attiecībā uz piegādes drošību” (7), |
| --- | --- |

(8)

Saistībā ar diskusijām par šo ieteikumu dalībvalstis atgādināja, ka tām saistošas ir saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (6), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā. Šajā sakarā dalībvalstis ir atzinušas deklarāciju “Dalībvalstu politiskā apņemšanās attiecībā uz piegādes drošību” (7),

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   VISPĀRĪGĀS SŪTĪJUMU LICENCES SŪTĪJUMIEM REMONTA UN TEHNISKĀS APKOPES NOLŪKĀ

Dalībvalstīm ir ieteicams pielāgot savas vispārīgās sūtījumu licences remontam un tehniskajai apkopei saskaņā ar šādiem elementiem.

1.1.   Ar aizsardzību saistīti ražojumi, kurus saskaņā ar vispārīgo sūtījumu licenci var nosūtīt remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā, kā noteikts Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā

Turpmāk norādītās ML kategorijas ir Direktīvas 2009/43/EK pielikumā noteiktā ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta apakškopa. Ar vispārīgo sūtījumu licenci, kas paredzēta sūtījumiem remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā (GTL-RM), būtu jāatļauj nosūtīt vismaz tos ar aizsardzību saistītos ražojumus, kas norādīti turpmāk izklāstītajās ML kategorijās. Dalībvalstis var izvēlēties savās GTL-RM ietvert vairāk ML kategoriju ar attiecīgajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem.

To ML kategoriju saraksts, kuras obligāti jāietver:

| — | ML 3. Ietver visas preces, izņemot:






  — | submunīciju, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju, |
| --- | --- | --- |

—

ML 3. Ietver visas preces, izņemot:

—

submunīciju, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju,

| — | termiski vadāmus šāviņus, |
| --- | --- |

—

termiski vadāmus šāviņus,

| — | munīciju, šāviņus un izmetošos lādiņus, kas speciāli paredzēti militāram lietojumam. |
| --- | --- |

—

munīciju, šāviņus un izmetošos lādiņus, kas speciāli paredzēti militāram lietojumam.

| — | ML 4. Ietver visas preces, izņemot:






  — | 4.a. apakšpunkts: bumbas, torpēdas, raķetes, citas ierīces un lādiņus un komponentus, kas speciāli paredzēti vai pielāgoti militāram lietojumam, |
| --- | --- | --- |

—

ML 4. Ietver visas preces, izņemot:

—

4.a. apakšpunkts: bumbas, torpēdas, raķetes, citas ierīces un lādiņus un komponentus, kas speciāli paredzēti vai pielāgoti militāram lietojumam,

| — | 4.b. apakšpunkts: palaišanai, izvietošanai, māņu manevru izdarīšanai, traucēšanai, sagraušanai speciāli paredzētus komponentus, uz kuriem attiecas ML4.a. apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

4.b. apakšpunkts: palaišanai, izvietošanai, māņu manevru izdarīšanai, traucēšanai, sagraušanai speciāli paredzētus komponentus, uz kuriem attiecas ML4.a. apakšpunkts.

| — | ML 5. Ietver visas preces, izņemot:






  — | 5.b. apakšpunkts: mērķu noteikšanas, mērķēšanas, attāluma mērīšanas, novērošanas vai sekošanas sistēmas; atklāšanas, datu apkopošanas, atpazīšanas vai identificēšanas iekārtas; un sensoru integrācijas iekārtas, |
| --- | --- | --- |

—

ML 5. Ietver visas preces, izņemot:

—

5.b. apakšpunkts: mērķu noteikšanas, mērķēšanas, attāluma mērīšanas, novērošanas vai sekošanas sistēmas; atklāšanas, datu apkopošanas, atpazīšanas vai identificēšanas iekārtas; un sensoru integrācijas iekārtas,

| — | 5.c. apakšpunkts: pretpasākumu ierīces priekšmetiem, kas minēti ML5.a. vai ML5.b. |
| --- | --- |

—

5.c. apakšpunkts: pretpasākumu ierīces priekšmetiem, kas minēti ML5.a. vai ML5.b.

Visas preces jāpiegādā bez šifrēšanas komponentiem un bez integrētas datubāzes.

| — | ML 6. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus transportlīdzekļus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 6. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus transportlīdzekļus,

| — | šasijas un torņus, uz kuriem attiecas ML6.a. apakšpunkts, |
| --- | --- |

—

šasijas un torņus, uz kuriem attiecas ML6.a. apakšpunkts,

| — | iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi. |
| --- | --- |

—

iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi.

| — | ML 7. Ietver šādas preces:






  — | 7.f. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas aizsardzības un dekontaminācijas iekārtas, sastāvdaļas un ķīmiskos maisījumus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 7. Ietver šādas preces:

—

7.f. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas aizsardzības un dekontaminācijas iekārtas, sastāvdaļas un ķīmiskos maisījumus,

| — | 7.g. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas iekārtas un tām speciāli izgatavotas sastāvdaļas, kuras izstrādātas vai pielāgotas, lai atklātu vai identificētu ML7.a., ML7.b. vai ML7.d. minētos materiālus. |
| --- | --- |

—

7.g. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas iekārtas un tām speciāli izgatavotas sastāvdaļas, kuras izstrādātas vai pielāgotas, lai atklātu vai identificētu ML7.a., ML7.b. vai ML7.d. minētos materiālus.

| — | ML 8. Ietver visas preces, izņemot:






  — | visas vielas ar visām šīm īpašībām:






  — | detonācijas ātrums ir vienāds ar 8 000 m/s vai lielāks par to, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML 8. Ietver visas preces, izņemot:

—

visas vielas ar visām šīm īpašībām:

—

detonācijas ātrums ir vienāds ar 8 000 m/s vai lielāks par to,

| — | blīvums ir vienāds ar 1,80 g/cm3 vai mazāks par to, |
| --- | --- |

—

blīvums ir vienāds ar 1,80 g/cm3 vai mazāks par to,

| — | visas šīs sprāgstvielas un saistītus maisījumus:






  — | 8.a.15. punkts: HNS (heksanitrostilbēns) (CAS: 20062-22-0), |
| --- | --- | --- |

—

visas šīs sprāgstvielas un saistītus maisījumus:

—

8.a.15. punkts: HNS (heksanitrostilbēns) (CAS: 20062-22-0),

| — | 8.a.21. punkts: RDX un atvasinājumi:






  — | RDX (ciklotrimetilēntrinitramīns, ciklonīts, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazīns, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triazacikloheksāns vai heksogēns; (CAS: 121-82-4), |
| --- | --- | --- |

—

8.a.21. punkts: RDX un atvasinājumi:

—

RDX (ciklotrimetilēntrinitramīns, ciklonīts, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazīns, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triazacikloheksāns vai heksogēns; (CAS: 121-82-4),

| — | Keto-RDX (K-6 vai 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanons) (CAS: 115029-35-1), |
| --- | --- |

—

Keto-RDX (K-6 vai 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanons) (CAS: 115029-35-1),

| — | 8.a.23. punkts: TATB (triaminonitrobenzols) (CAS: 3058-38-6), |
| --- | --- |

—

8.a.23. punkts: TATB (triaminonitrobenzols) (CAS: 3058-38-6),

| — | visas vielas, ko varētu tieši vai netieši izmantot tāda submunīcijas ieroča izgatavošanā, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju, kas parakstīta 2008. gada 3. decembrī Oslo, izņemot dalībvalstis, kuras ir ratificējušas Konvenciju par kasešu munīciju. |
| --- | --- |

—

visas vielas, ko varētu tieši vai netieši izmantot tāda submunīcijas ieroča izgatavošanā, uz kuru attiecas Konvencija par kasešu munīciju, kas parakstīta 2008. gada 3. decembrī Oslo, izņemot dalībvalstis, kuras ir ratificējušas Konvenciju par kasešu munīciju.

| — | ML 9. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus karakuģus (virsūdens un zemūdens), uz kuriem attiecas ML9.a. apakšpunkts, |
| --- | --- | --- |

—

ML 9. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus karakuģus (virsūdens un zemūdens), uz kuriem attiecas ML9.a. apakšpunkts,

| — | veselus korpusus, |
| --- | --- |

—

veselus korpusus,

| — | ML9.c. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas zemūdens detektoriekārtas, to kontrolierīces un komponentus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam. |
| --- | --- |

—

ML9.c. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas zemūdens detektoriekārtas, to kontrolierīces un komponentus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam.

| — | ML 10. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus gaisa kuģus, par gaisu vieglākus gaisa kuģus, bezpilota gaisa kuģus, uz kuriem attiecas ML10.a. vai ML10.c. apakšpunkts, |
| --- | --- | --- |

—

ML 10. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus gaisa kuģus, par gaisu vieglākus gaisa kuģus, bezpilota gaisa kuģus, uz kuriem attiecas ML10.a. vai ML10.c. apakšpunkts,

| — | kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu,

| — | kaujas gaisa kuģu dzinējus, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu dzinējus,

| — | iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi. |
| --- | --- |

—

iekārtas un iekārtu komponentus, uz kuriem attiecas citu ML kategoriju izņēmumi.

| — | ML 11. Ietver šādas preces:






  — | ML11.a.g. apakšpunkts: vadības un navigācijas ierīces, izņemot priekšmetus, kas speciāli izstrādāti vai pielāgoti raķetēm, kosmiskajām nesējraķetēm un bezpilota gaisa kuģiem (UAV), |
| --- | --- | --- |

—

ML 11. Ietver šādas preces:

—

ML11.a.g. apakšpunkts: vadības un navigācijas ierīces, izņemot priekšmetus, kas speciāli izstrādāti vai pielāgoti raķetēm, kosmiskajām nesējraķetēm un bezpilota gaisa kuģiem (UAV),

| — | ML11.a.h. apakšpunkts: troposfēras ciparu radiosakaru pārraides ierīces, |
| --- | --- |

—

ML11.a.h. apakšpunkts: troposfēras ciparu radiosakaru pārraides ierīces,

| — | ML11.a.j. apakšpunkts: automatizētas vadības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

—

ML11.a.j. apakšpunkts: automatizētas vadības un kontroles sistēmas.

| — | ML 13. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 13. Ietver visas preces.

| — | ML 14. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 14. Ietver visas preces.

| — | ML 15. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 15. Ietver visas preces.

| — | ML 16. Ietver visas preces, izņemot:






  — | priekšmetus vai preces, kas saistītas ar ballistiskajām tehnoloģijām un CBRN izplatīšanu. |
| --- | --- | --- |

—

ML 16. Ietver visas preces, izņemot:

—

priekšmetus vai preces, kas saistītas ar ballistiskajām tehnoloģijām un CBRN izplatīšanu.

| — | ML 17. Ietver šādas preces:






  — | ML17.b. apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas celtniecības iekārtas, |
| --- | --- | --- |

—

ML 17. Ietver šādas preces:

—

ML17.b. apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas celtniecības iekārtas,

| — | ML17.d. apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas lauka inženieriekārtas, |
| --- | --- |

—

ML17.d. apakšpunkts: speciāli militāram lietojumam paredzētas lauka inženieriekārtas,

| — | ML17.j. apakšpunkts: militāru iekārtu apkopei speciāli izstrādātas vai pielāgotas pārvietojamas remontdarbnīcas, |
| --- | --- |

—

ML17.j. apakšpunkts: militāru iekārtu apkopei speciāli izstrādātas vai pielāgotas pārvietojamas remontdarbnīcas,

| — | ML17.k. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus pārvietojamus lauka ģeneratorus, |
| --- | --- |

—

ML17.k. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus pārvietojamus lauka ģeneratorus,

| — | ML17.l. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus konteinerus, |
| --- | --- |

—

ML17.l. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus konteinerus,

| — | ML17.m. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus prāmjus, izņemot tos, kas minēti citur ES Kopējā militāro preču sarakstā, kā arī militāram lietojumam speciāli izstrādātus tiltus un pontonus, |
| --- | --- |

—

ML17.m. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus prāmjus, izņemot tos, kas minēti citur ES Kopējā militāro preču sarakstā, kā arī militāram lietojumam speciāli izstrādātus tiltus un pontonus,

| — | ML17.o. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas lāzera aizsardzības ierīces. |
| --- | --- |

—

ML17.o. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas lāzera aizsardzības ierīces.

| — | ML 21. Ietver šādas preces:






  — | ML21.a. apakšpunkts: programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota GTL norādīto preču izmantošanai, |
| --- | --- | --- |

—

ML 21. Ietver šādas preces:

—

ML21.a. apakšpunkts: programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota GTL norādīto preču izmantošanai,

| — | ML21.b.4. apakšpunkts: militārām vajadzībām īpaši izstrādātu programmatūru, lai tās izmantotu vadības, sakaru, kontroles un izlūkošanas (C3I) vai vadības, komunikāciju, datorsistēmu un izlūkošanas (C4I) programmās. |
| --- | --- |

—

ML21.b.4. apakšpunkts: militārām vajadzībām īpaši izstrādātu programmatūru, lai tās izmantotu vadības, sakaru, kontroles un izlūkošanas (C3I) vai vadības, komunikāciju, datorsistēmu un izlūkošanas (C4I) programmās.

| — | ML 22. Ietver:






  — | tehnoloģijas, kas nepieciešamas ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļauto preču izmantošanai. |
| --- | --- | --- |

—

ML 22. Ietver:

—

tehnoloģijas, kas nepieciešamas ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļauto preču izmantošanai.

1.2.   Nosacījumi, kas jāiekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē, kura paredzēta sūtījumiem remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā

Turpmāk izklāstītais nosacījumu saraksts nav izsmeļošs. Tomēr citi nosacījumi, ko iekļāvusi kāda dalībvalsts, nedrīkst būt pretrunā vai traucēt turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

| Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions. | Eiropas Ekonomikas zona (8) |
| --- | --- |
| Sūtījums remonta veikšanas nolūkā. | Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana, lai to remontētu, nevis modernizētu vai uzlabotu, palielinot tā veiktspēju. |
| Sūtījums tehniskās apkopes veikšanas nolūkā. | Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana, lai tam veiktu tehnisko apkopi, nevis to modernizētu vai uzlabotu, palielinot veiktspēju. |
| Atgriešana. | Dalībvalstis var prasīt, lai priekšmetam, kuru sūta atpakaļ pēc remonta, ir iepriekšēja atļauja sākotnējai nosūtīšanai. Dalībvalstis izvēlas vienu no šiem variantiem ar aizsardzību saistīta ražojuma atpakaļsūtīšanai pēc remonta vai tehniskās apkopes:






  a) | atbrīvo no iepriekšējās atļaujas prasības saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu; |

Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions.

Eiropas Ekonomikas zona (8)

Sūtījums remonta veikšanas nolūkā.

Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana, lai to remontētu, nevis modernizētu vai uzlabotu, palielinot tā veiktspēju.

Sūtījums tehniskās apkopes veikšanas nolūkā.

Ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana, lai tam veiktu tehnisko apkopi, nevis to modernizētu vai uzlabotu, palielinot veiktspēju.

Atgriešana.

Dalībvalstis var prasīt, lai priekšmetam, kuru sūta atpakaļ pēc remonta, ir iepriekšēja atļauja sākotnējai nosūtīšanai. Dalībvalstis izvēlas vienu no šiem variantiem ar aizsardzību saistīta ražojuma atpakaļsūtīšanai pēc remonta vai tehniskās apkopes:

a)

atbrīvo no iepriekšējās atļaujas prasības saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu;

| b) | publicē tādu īpašu vispārīgo sūtījumu licenci ar aizsardzību saistītu ražojumu atpakaļsūtīšanai pēc remonta vai tehniskās apkopes, kurā ietverti vismaz tie paši atļautie ar aizsardzību saistītie ražojumi; |
| --- | --- |

b)

publicē tādu īpašu vispārīgo sūtījumu licenci ar aizsardzību saistītu ražojumu atpakaļsūtīšanai pēc remonta vai tehniskās apkopes, kurā ietverti vismaz tie paši atļautie ar aizsardzību saistītie ražojumi;

| c) | atpakaļsūtīšanu iekļauj vispārīgo sūtījumu licencē, kura paredzēta sūtījumiem remonta un tehniskās apkopes veikšanai. |
| --- | --- |

c)

atpakaļsūtīšanu iekļauj vispārīgo sūtījumu licencē, kura paredzēta sūtījumiem remonta un tehniskās apkopes veikšanai.

Darbības ilgums.

Dalībvalstis var noteikt ar aizsardzību saistītu ražojumu atpakaļsūtīšanas termiņu.

2.   TURPMĀKIE PASĀKUMI

Dalībvalstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2019. gada 1. jūlijam īstenot šo ieteikumu.

Dalībvalstis tiek mudinātas informēt Komisiju par šā ieteikuma īstenošanai veiktajiem pasākumiem.

3.   ADRESĀTI

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.).

1

(2)  
  OV L 329, 3.12.2016., 101. lpp.

2

(3)  
  OV L 329, 3.12.2016., 105. lpp.

3

(4)  COM(2016) 950 final.

4

(5)  COM(2016) 760 final.

5

(6)  Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

6

(7)  Pieņēmuši Eiropas Aizsardzības aģentūrā iesaistīto dalībvalstu valdību pārstāvji, kas tikās Padomes 3551. sanāksmē, kura notika 2017. gada 19. jūnijā.

7

(8)  EEZ Apvienotās komitejas 2013. gada 14. jūnija Lēmums Nr. 111/2013, ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) (OV L 318, 28.11.2013., 12. lpp.), ar kuru Direktīvu 2009/43/EK iestrādāja EEZ līgumā, saturēja nepārprotamu pielāgojuma tekstu: “Šī direktīva neattiecas uz Lihtenšteinu.”

8

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 327/98 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 327/98

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2018/2052

(2018. gada 19. decembris)

par vispārīgo sūtījumu licenču jomas un nosacījumu saskaņošanu izstādīšanai veiktiem sūtījumiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 8611)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/43/EK (1) 5. pantu dalībvalstīm ir jāpublicē vismaz četras vispārīgās sūtījumu licences.

| (2) | Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK. |
| --- | --- |

(2)

Vispārīgās sūtījumu licences ir būtisks elements vienkāršotās licencēšanas sistēmā, kas ieviesta ar Direktīvu 2009/43/EK.

| (3) | Ja dalībvalstu publicēto vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas attiecībā uz to aptvertajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem atšķiras un šo ražojumu sūtījumiem piemēro atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot valstu pieejas attiecībā uz to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar dalībvalstu publicētajām vispārīgajām sūtījumu licencēm. |
| --- | --- |

(3)

Ja dalībvalstu publicēto vispārīgo sūtījumu licenču darbības jomas attiecībā uz to aptvertajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem atšķiras un šo ražojumu sūtījumiem piemēro atšķirīgus nosacījumus, Direktīvas 2009/43/EK īstenošana un vienkāršošanas mērķa sasniegšana var tikt kavēta. Lai nodrošinātu minēto licenču pievilcību un izmantošanu, būtiski ir saskaņot valstu pieejas attiecībā uz to sūtījumu darbības jomu un nosacījumiem, kas tiek veikti saskaņā ar dalībvalstu publicētajām vispārīgajām sūtījumu licencēm.

| (4) | Padome savos 2015. gada 18. maija secinājumos atkārtoti uzsvēra nepieciešamību cita starpā īstenot un piemērot Direktīvu 2009/43/EK. Kad bija pieņemti divi iepriekšējie ieteikumi par vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem (2), un vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem (3), Komisija Eiropas Aizsardzības rīcības plānā (4) un ziņojumā par Sūtījumu direktīvas novērtēšanu (5) paziņoja par koncentrēšanos uz pārējām divām vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas attiecas uz sūtījumiem demonstrējumu, novērtēšanas, izstādes, remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(4)

Padome savos 2015. gada 18. maija secinājumos atkārtoti uzsvēra nepieciešamību cita starpā īstenot un piemērot Direktīvu 2009/43/EK. Kad bija pieņemti divi iepriekšējie ieteikumi par vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas bruņotajiem spēkiem (2), un vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas paredzētas sertificētajiem saņēmējiem (3), Komisija Eiropas Aizsardzības rīcības plānā (4) un ziņojumā par Sūtījumu direktīvas novērtēšanu (5) paziņoja par koncentrēšanos uz pārējām divām vispārīgajām sūtījumu licencēm, kas attiecas uz sūtījumiem demonstrējumu, novērtēšanas, izstādes, remonta un tehniskās apkopes veikšanas nolūkā.

| (5) | Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji šā ieteikuma iniciatīvu aktīvi atbalstīja. Ieteikumā ietvertās nostādnes atspoguļo diskusijas, kas norisinājās minētajā komitejā izveidotā ekspertu grupā. |
| --- | --- |

(5)

Ar Direktīvas 2009/43/EK 14. pantu izveidotās komitejas dalībvalstu pārstāvji šā ieteikuma iniciatīvu aktīvi atbalstīja. Ieteikumā ietvertās nostādnes atspoguļo diskusijas, kas norisinājās minētajā komitejā izveidotā ekspertu grupā.

| (6) | Šo ieteikumu piemēro ar aizsardzību saistīto ražojumu sarakstam (atbilst Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstam), kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta atjauninājumus. |
| --- | --- |

(6)

Šo ieteikumu piemēro ar aizsardzību saistīto ražojumu sarakstam (atbilst Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstam), kas noteikts Direktīvas 2009/43/EK pielikumā. Šo ieteikumu pēc vajadzības atjauninās, lai atspoguļotu turpmākos ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta atjauninājumus.

| (7) | Pamatojoties uz diskusijām ar dalībvalstīm un ņemot vērā ražojumu īpašības (tostarp izņēmumus), piemēram, to jutīgumu, šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-EX. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-EX var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz diskusijām ar dalībvalstīm un ņemot vērā ražojumu īpašības (tostarp izņēmumus), piemēram, to jutīgumu, šā ieteikumu 1.1. punktā uzskaitītie ar aizsardzību saistītie ražojumi ir minimāls un nepilnīgs saraksts ar ražojumiem, kuru sūtījumus dalībvalstis atļauj saskaņā ar savām GTL-EX. Tas nozīmē, ka ar dalībvalsts publicētu GTL-EX var atļaut nosūtīt arī citus ar aizsardzību saistītus ražojumus, kas iekļauti Direktīvas 2009/43/EK pielikumā, bet nav iekļauti šajā ieteikumā.

| (8) | Saistībā ar diskusijām par šo ieteikumu dalībvalstis atgādināja, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (6), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā, |
| --- | --- |

(8)

Saistībā ar diskusijām par šo ieteikumu dalībvalstis atgādināja, ka tām ir saistošas saistības saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem, piemēram, Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (6), kā arī starptautiskās saistības eksporta kontroles jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   VISPĀRĪGĀS SŪTĪJUMU LICENCES SŪTĪJUMIEM IZSTĀDĪŠANAI

Dalībvalstīm ir ieteicams savas vispārīgās sūtījumu licences izstādīšanai pielāgot saskaņā ar šādiem elementiem.

1.1.   Ar aizsardzību saistīti ražojumi, kurus saskaņā ar vispārīgo sūtījumu licenci var nosūtīt izstādīšanai, kā noteikts Direktīvas 2009/43/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā

Turpmāk norādītās ML kategorijas ir Direktīvas 2009/43/EK pielikumā noteiktā ar aizsardzību saistīto ražojumu saraksta apakškopa. Ar vispārīgo sūtījumu licenci, kas paredzēta sūtījumiem izstādes nolūkā (GTL-EX), būtu jāatļauj nosūtīt vismaz tos ar aizsardzību saistītos ražojumus, kas norādīti turpmāk izklāstītajās ML kategorijās. Dalībvalstis var izvēlēties savās GTL-EX ietvert vairāk ML kategoriju ar attiecīgajiem ar aizsardzību saistītajiem ražojumiem.

To ML kategoriju saraksts, kuras obligāti jāietver:

| — | ML 1. Ietver visas preces, izņemot:






  — | ieročus, kas īpaši izstrādāti militāram lietojumam, |
| --- | --- | --- |

—

ML 1. Ietver visas preces, izņemot:

—

ieročus, kas īpaši izstrādāti militāram lietojumam,

| — | ieroču, kas īpaši izstrādāti militāram lietojumam, stobrus un aizslēgus. |
| --- | --- |

—

ieroču, kas īpaši izstrādāti militāram lietojumam, stobrus un aizslēgus.

| — | ML 2. c. un d. apakšpunkts. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 2. c. un d. apakšpunkts. Ietver visas preces.

| — | ML 3. Ietver šādas preces:






  — | salūtmunīciju. |
| --- | --- | --- |

—

ML 3. Ietver šādas preces:

—

salūtmunīciju.

| — | ML 4. Ietver visas preces, izņemot:






  — | 4.a. apakšpunkts: neietver nevienu preci, izņemot salūtmunīciju, |
| --- | --- | --- |

—

ML 4. Ietver visas preces, izņemot:

—

4.a. apakšpunkts: neietver nevienu preci, izņemot salūtmunīciju,

| — | 4.b. apakšpunkts: palaišanai, izvietošanai, māņu manevru izdarīšanai, traucēšanai, sagraušanai speciāli paredzētus komponentus, uz kuriem attiecas 4.a. apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

4.b. apakšpunkts: palaišanai, izvietošanai, māņu manevru izdarīšanai, traucēšanai, sagraušanai speciāli paredzētus komponentus, uz kuriem attiecas 4.a. apakšpunkts.

| — | ML 5. Ietver visas preces, izņemot:






  — | 5.c. apakšpunkts: pretpasākumu ierīces priekšmetiem, kas minēti ML5.a. vai ML5.b. apakšpunktā. |
| --- | --- | --- |

—

ML 5. Ietver visas preces, izņemot:

—

5.c. apakšpunkts: pretpasākumu ierīces priekšmetiem, kas minēti ML5.a. vai ML5.b. apakšpunktā.

Visas preces būtu jāpiegādā bez šifrēšanas komponentiem un bez integrētas datubāzes.

| — | ML 6. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus transportlīdzekļus, uz kuriem attiecas 6.a. apakšpunkts, |
| --- | --- | --- |

—

ML 6. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus transportlīdzekļus, uz kuriem attiecas 6.a. apakšpunkts,

| — | šasijas un torņus, uz kuriem attiecas ML6.a. apakšpunkts. |
| --- | --- |

—

šasijas un torņus, uz kuriem attiecas ML6.a. apakšpunkts.

| — | ML 7. Neietver nevienu preci, izņemot:






  — | 7.f. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas aizsardzības un dekontaminācijas iekārtas, sastāvdaļas un ķīmiskos maisījumus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 7. Neietver nevienu preci, izņemot:

—

7.f. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas aizsardzības un dekontaminācijas iekārtas, sastāvdaļas un ķīmiskos maisījumus,

| — | 7.g. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas iekārtas un tām speciāli izgatavotas sastāvdaļas, kuras izstrādātas vai pielāgotas, lai atklātu vai identificētu ML7.a., ML7.b. vai ML7.d. apakšpunktā noteiktos materiālus. |
| --- | --- |

—

7.g. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas iekārtas un tām speciāli izgatavotas sastāvdaļas, kuras izstrādātas vai pielāgotas, lai atklātu vai identificētu ML7.a., ML7.b. vai ML7.d. apakšpunktā noteiktos materiālus.

| — | ML 9. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus karakuģus (virsūdens un zemūdens), |
| --- | --- | --- |

—

ML 9. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus karakuģus (virsūdens un zemūdens),

| — | veselus korpusus, |
| --- | --- |

—

veselus korpusus,

| — | ML9.c. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas zemūdens detektoriekārtas, to kontrolierīces un komponentus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam. |
| --- | --- |

—

ML9.c. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas zemūdens detektoriekārtas, to kontrolierīces un komponentus, kas speciāli izstrādāti militāram lietojumam.

| — | ML 10. Ietver visas preces, izņemot:






  — | veselus gaisa kuģus, |
| --- | --- | --- |

—

ML 10. Ietver visas preces, izņemot:

—

veselus gaisa kuģus,

| — | kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu, |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu un kaujas helikopteru fizelāžu,

| — | kaujas gaisa kuģu dzinējus. |
| --- | --- |

—

kaujas gaisa kuģu dzinējus.

| — | ML 11. Ietver visas preces, izņemot:






  — | ML11.a.a. apakšpunkts: elektroniskas pretpasākumu un pretpasākumu apkarošanas ierīces, tostarp radiotraucēšanas un radiotraucējumu novēršanas ierīces, |
| --- | --- | --- |

—

ML 11. Ietver visas preces, izņemot:

—

ML11.a.a. apakšpunkts: elektroniskas pretpasākumu un pretpasākumu apkarošanas ierīces, tostarp radiotraucēšanas un radiotraucējumu novēršanas ierīces,

| — | ML11.a.b. apakšpunkts: frekvenčjutīgas vakuumspuldzes, |
| --- | --- |

—

ML11.a.b. apakšpunkts: frekvenčjutīgas vakuumspuldzes,

| — | ML11.a.c. apakšpunkts: elektroniskas sistēmas vai iekārtas, kas izstrādātas, lai militāras izlūkošanas vai drošības vajadzībām novērotu un uzraudzītu elektromagnētisko spektru vai neitralizētu tādu novērošanu vai uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ML11.a.c. apakšpunkts: elektroniskas sistēmas vai iekārtas, kas izstrādātas, lai militāras izlūkošanas vai drošības vajadzībām novērotu un uzraudzītu elektromagnētisko spektru vai neitralizētu tādu novērošanu vai uzraudzību,

| — | ML11.a.d. apakšpunkts: zemūdens pretpasākumus, arī akustiskās un magnētiskās traucēšanas ierīces un mānekļierīces, kas izstrādātas, lai sonāriem raidītu traucētājus vai nepareizus signālus, |
| --- | --- |

—

ML11.a.d. apakšpunkts: zemūdens pretpasākumus, arī akustiskās un magnētiskās traucēšanas ierīces un mānekļierīces, kas izstrādātas, lai sonāriem raidītu traucētājus vai nepareizus signālus,

| — | ML11.a.e. apakšpunkts: datu apstrādes drošības iekārtas, iekārtas datu drošībai un pārraidei, un signāllīniju drošības ierīces, kas izmanto datu ciparu kodēšanas procesus, |
| --- | --- |

—

ML11.a.e. apakšpunkts: datu apstrādes drošības iekārtas, iekārtas datu drošībai un pārraidei, un signāllīniju drošības ierīces, kas izmanto datu ciparu kodēšanas procesus,

| — | ML11.a.f. apakšpunkts: identifikācijas, autentifikācijas un kodēšanas iekārtas, un iekārtas kodu atslēgu pārvaldībai, izgatavošanai un izplatīšanai, |
| --- | --- |

—

ML11.a.f. apakšpunkts: identifikācijas, autentifikācijas un kodēšanas iekārtas, un iekārtas kodu atslēgu pārvaldībai, izgatavošanai un izplatīšanai,

| — | ML11.a.i. apakšpunkts: signālu pārtveršanai speciāli izstrādātus ciparu demodulatorus, |
| --- | --- |

—

ML11.a.i. apakšpunkts: signālu pārtveršanai speciāli izstrādātus ciparu demodulatorus,

| — | ML11.b. apakšpunkts: globālas navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) traucētājierīces un tām speciāli izstrādātas sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

ML11.b. apakšpunkts: globālas navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) traucētājierīces un tām speciāli izstrādātas sastāvdaļas,

| — | ML11.c. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus “kosmiskos aparātus”, un “kosmisko aparātu” sastāvdaļas, kas speciāli izstrādātas militāram lietojumam. |
| --- | --- |

—

ML11.c. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātus vai pielāgotus “kosmiskos aparātus”, un “kosmisko aparātu” sastāvdaļas, kas speciāli izstrādātas militāram lietojumam.

| — | ML 13. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 13. Ietver visas preces.

| — | ML 14. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 14. Ietver visas preces.

| — | ML 15. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 15. Ietver visas preces.

| — | ML 16. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 16. Ietver visas preces.

| — | ML 17. Ietver visas preces, izņemot:






  — | ML17.f. apakšpunkts: “bibliotēkas”, kas speciāli izstrādātas vai pielāgotas militāram lietojumam ar sistēmām, iekārtām vai sastāvdaļām, kuras minētas ES Kopējā militāro preču sarakstā, |
| --- | --- | --- |

—

ML 17. Ietver visas preces, izņemot:

—

ML17.f. apakšpunkts: “bibliotēkas”, kas speciāli izstrādātas vai pielāgotas militāram lietojumam ar sistēmām, iekārtām vai sastāvdaļām, kuras minētas ES Kopējā militāro preču sarakstā,

| — | ML17.g. apakšpunkts: kodolenerģijas ražošanas iekārtas vai vilces iekārtas, arī militāram lietojumam speciāli izstrādātus kodolreaktorus un militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas to sastāvdaļas, |
| --- | --- |

—

ML17.g. apakšpunkts: kodolenerģijas ražošanas iekārtas vai vilces iekārtas, arī militāram lietojumam speciāli izstrādātus kodolreaktorus un militāram lietojumam speciāli izstrādātas vai pielāgotas to sastāvdaļas,

| — | ML17.h. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas iekārtas un materiālus, kas pārklāti vai apstrādāti, lai ar tiem slāpētu raksturinformāciju, un kas nav minēti citās ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijās, |
| --- | --- |

—

ML17.h. apakšpunkts: militāram lietojumam speciāli izstrādātas iekārtas un materiālus, kas pārklāti vai apstrādāti, lai ar tiem slāpētu raksturinformāciju, un kas nav minēti citās ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijās,

| — | ML17.i. apakšpunkts: militāram kodolreaktoram īpaši izstrādātus simulatorus. |
| --- | --- |

—

ML17.i. apakšpunkts: militāram kodolreaktoram īpaši izstrādātus simulatorus.

| — | ML 18. Ietver visas preces. |
| --- | --- |

—

ML 18. Ietver visas preces.

| — | ML 21. Ietver visas preces, izņemot:






  — | ML21.a. apakšpunkts: programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota kādam no šādiem nolūkiem:






  — | pilnveidot, ražot, darbināt vai apkalpot ierīces, kas minētas ES Kopējā militāro preču sarakstā, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ML 21. Ietver visas preces, izņemot:

—

ML21.a. apakšpunkts: programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota kādam no šādiem nolūkiem:

—

pilnveidot, ražot, darbināt vai apkalpot ierīces, kas minētas ES Kopējā militāro preču sarakstā,

| — | pilnveidot vai ražot materiālus, kas minēti ES Kopējā militāro preču sarakstā, vai |
| --- | --- |

—

pilnveidot vai ražot materiālus, kas minēti ES Kopējā militāro preču sarakstā, vai

| — | pilnveidot, ražot, darbināt vai apkalpot programmatūru, kas minēta ES Kopējā militāro preču sarakstā, |
| --- | --- |

—

pilnveidot, ražot, darbināt vai apkalpot programmatūru, kas minēta ES Kopējā militāro preču sarakstā,

| — | programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota šajā vispārīgajā sūtījumu licencē neietverto priekšmetu izmantošanai. |
| --- | --- |

—

programmatūru, kas speciāli izstrādāta vai pielāgota šajā vispārīgajā sūtījumu licencē neietverto priekšmetu izmantošanai.

| — | ML 22. Ietver:






  — | vienīgi tehnoloģijas, kas nepieciešamas ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļauto preču izmantošanai. |
| --- | --- | --- |

—

ML 22. Ietver:

—

vienīgi tehnoloģijas, kas nepieciešamas ar to pašu vispārīgo sūtījumu licenci atļauto preču izmantošanai.

1.2.   Nosacījumi, kas jāiekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē sūtījumiem izstādīšanai

Turpmāk izklāstītais saraksts nav izsmeļošs. Tomēr citi nosacījumi, ko iekļāvusi kāda dalībvalsts, nedrīkst būt pretrunā vai traucēt turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.

| Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions. | : | Eiropas Ekonomikas zona (7) |
| --- | --- | --- |
| Nosūtīšana izstādes nolūkā. | : | Jebkāda ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana nolūkā to izstādīt dalībvalstī; ražojumu nedrīkst izmantot operatīvos apstākļos, kā arī izstādīšana neietver demonstrējuma vai novērtēšanas nolūku. |
| Pārsūtīšana. | : | Dalībvalstis izvēlas vienu no šiem variantiem ar aizsardzību saistīta ražojuma pārsūtīšanai pēc izstādīšanas:






  a) | atbrīvo no iepriekšējās atļaujas prasības saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu; |

Piemērošanas ģeogrāfiskais reģions.

:

Eiropas Ekonomikas zona (7)

Nosūtīšana izstādes nolūkā.

:

Jebkāda ar aizsardzību saistīta ražojuma nosūtīšana nolūkā to izstādīt dalībvalstī; ražojumu nedrīkst izmantot operatīvos apstākļos, kā arī izstādīšana neietver demonstrējuma vai novērtēšanas nolūku.

Pārsūtīšana.

:

Dalībvalstis izvēlas vienu no šiem variantiem ar aizsardzību saistīta ražojuma pārsūtīšanai pēc izstādīšanas:

a)

atbrīvo no iepriekšējās atļaujas prasības saskaņā ar Direktīvas 2009/43/EK 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu;

| b) | publicē tādu īpašu vispārīgo sūtījumu licenci ar aizsardzību saistītu ražojumu pārsūtīšanai pēc izstādīšanas, kurā ietverti vismaz tie paši atļautie ar aizsardzību saistītie ražojumi; |
| --- | --- |

b)

publicē tādu īpašu vispārīgo sūtījumu licenci ar aizsardzību saistītu ražojumu pārsūtīšanai pēc izstādīšanas, kurā ietverti vismaz tie paši atļautie ar aizsardzību saistītie ražojumi;

| c) | pārsūtīšanu iekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē sūtījumiem izstādes nolūkā. |
| --- | --- |

c)

pārsūtīšanu iekļauj vispārīgajā sūtījumu licencē sūtījumiem izstādes nolūkā.

Darbības ilgums.

:

Izcelsmes dalībvalstis var noteikt ar aizsardzību saistītu ražojumu atpakaļsūtīšanas termiņu, kas piegādātājam izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes uzdevumā ir jāievēro. Dalībvalsts, no kuras pārsūta ar aizsardzību saistīto ražojumu, arī var noteikt pārsūtīšanas termiņu, kas piegādātājam vai tā pārstāvim jāievēro.

2.   TURPMĀKIE PASĀKUMI

Dalībvalstis tiek aicinātas ne vēlāk kā līdz 2019. gada 1. jūlijam īstenot šo ieteikumu.

Dalībvalstis tiek mudinātas informēt Komisiju par šā ieteikuma īstenošanai veiktajiem pasākumiem.

3.   ADRESĀTI

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.).

1

(2)  
  OV L 329, 3.12.2016., 101. lpp.

2

(3)  
  OV L 329, 3.12.2016., 105. lpp.

3

(4)  COM(2016) 950 final.

4

(5)  COM(2016) 760 final.

5

(6)  Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

6

(7)  EEZ Apvienotās komitejas 2013. gada 14. jūnija Lēmums Nr. 111/2013, ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) (OV L 318, 28.11.2013., 12. lpp.), ar kuru Direktīvu 2009/43/EK iestrādāja EEZ līgumā, saturēja nepārprotamu pielāgojuma tekstu: “Šī direktīva neattiecas uz Lihtenšteinu.”

7

---