# Službeni list L 208/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 208 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.17. kolovoza 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 208

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.17. kolovoza 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1145 оd 7. lipnja 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/891 u pogledu proizvođačkih organizacija u sektoru voća i povrća | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1146 оd 7. lipnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/892 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća i Uredbe (EZ) br. 606/2009 o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze, enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja | 9 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1147 оd 10. kolovoza 2018. o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za obradu otpada
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5070)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Odluka (EU) 2018/1148 Europske središnje banke od 10. kolovoza 2018. o prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2016/1041 (ESB/2018/21) | 91 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2018/1149 оd 10. kolovoza 2018. o neobvezujućim smjernicama za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika u lancu opskrbe u skladu s Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća | 94 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/1145 оd 7. lipnja 2018. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/891 u pogledu proizvođačkih organizacija u sektoru voća i povrća

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1146 оd 7. lipnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/892 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća i Uredbe (EZ) br. 606/2009 o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze, enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja

9

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1147 оd 10. kolovoza 2018. o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za obradu otpada
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5070)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5070)

1

38

*

Odluka (EU) 2018/1148 Europske središnje banke od 10. kolovoza 2018. o prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2016/1041 (ESB/2018/21)

91

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2018/1149 оd 10. kolovoza 2018. o neobvezujućim smjernicama za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika u lancu opskrbe u skladu s Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 17.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 208/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1145

оd 7. lipnja 2018.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/891 u pogledu proizvođačkih organizacija u sektoru voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 37.,

budući da:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 (2) dopunjuje Uredbu (EU) br. 1308/2013 u pogledu sektora voća i povrća te prerađevina voća i povrća. Uredbom (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća (3) izmijenjena je Uredba (EU) br. 1308/2013, posebno u pogledu potpore proizvođačkim organizacijama u sektoru voća i povrća. Stoga bi u Delegiranoj uredbi (EU) 2017/891 trebalo uzeti u obzir izmjene relevantnih odredbi Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 (2) dopunjuje Uredbu (EU) br. 1308/2013 u pogledu sektora voća i povrća te prerađevina voća i povrća. Uredbom (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća (3) izmijenjena je Uredba (EU) br. 1308/2013, posebno u pogledu potpore proizvođačkim organizacijama u sektoru voća i povrća. Stoga bi u Delegiranoj uredbi (EU) 2017/891 trebalo uzeti u obzir izmjene relevantnih odredbi Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | Odredbe o nacionalnoj financijskoj pomoći u sektoru voća i povrća trebalo bi ažurirati. |
| --- | --- |

(2)

Odredbe o nacionalnoj financijskoj pomoći u sektoru voća i povrća trebalo bi ažurirati.

| (3) | Potrebno je pojasniti odredbe o slučajevima u kojima bi proizvođačima članovima trebalo biti dopušteno da prodaju određeni postotak svoje proizvodnje bez posredovanja proizvođačke organizacije kad je to dopušteno statutom proizvođačke organizacije i u skladu s uvjetima države članice. Potrebno je utvrditi prag prodaje bez posredovanja proizvođačke organizacije. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je pojasniti odredbe o slučajevima u kojima bi proizvođačima članovima trebalo biti dopušteno da prodaju određeni postotak svoje proizvodnje bez posredovanja proizvođačke organizacije kad je to dopušteno statutom proizvođačke organizacije i u skladu s uvjetima države članice. Potrebno je utvrditi prag prodaje bez posredovanja proizvođačke organizacije.

| (4) | Nove mjere povezane s mentorstvom među proizvođačkim organizacijama i punjenjem zajedničkih fondova u operativnim programima trebale bi biti prihvatljive za financijsku pomoć Unije. |
| --- | --- |

(4)

Nove mjere povezane s mentorstvom među proizvođačkim organizacijama i punjenjem zajedničkih fondova u operativnim programima trebale bi biti prihvatljive za financijsku pomoć Unije.

| (5) | Države članice mogu nastaviti s dodjeljivanjem nacionalne financijske pomoći iz državnog proračuna proizvođačkim organizacijama u onim regijama Unije gdje je stupanj organiziranosti proizvođača osobito nizak. Posljedično, trebalo bi utvrditi uvjete za dodjelu nacionalne financijske pomoći u sektoru voća i povrća kao i metodu izračuna stupnja organiziranosti proizvođača iz članka 34. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013, kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu Unije. |
| --- | --- |

(5)

Države članice mogu nastaviti s dodjeljivanjem nacionalne financijske pomoći iz državnog proračuna proizvođačkim organizacijama u onim regijama Unije gdje je stupanj organiziranosti proizvođača osobito nizak. Posljedično, trebalo bi utvrditi uvjete za dodjelu nacionalne financijske pomoći u sektoru voća i povrća kao i metodu izračuna stupnja organiziranosti proizvođača iz članka 34. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013, kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu Unije.

| (6) | Potrebno je pojasniti odredbe u pogledu prihvatljivosti određenih ulaganja za financijsku pomoć Unije. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je pojasniti odredbe u pogledu prihvatljivosti određenih ulaganja za financijsku pomoć Unije.

| (7) | Prihvatljive i neprihvatljive aktivnosti povezane s promidžbom i komunikacijom, uključujući mjere i aktivnosti kojima je cilj diversifikacija i konsolidacija na tržištima voća i povrća, bilo u preventivne svrhe ili tijekom kriznog razdoblja, potrebno je pojasniti u pogledu prihvatljivosti mjera i aktivnosti za financijsku pomoć Unije. |
| --- | --- |

(7)

Prihvatljive i neprihvatljive aktivnosti povezane s promidžbom i komunikacijom, uključujući mjere i aktivnosti kojima je cilj diversifikacija i konsolidacija na tržištima voća i povrća, bilo u preventivne svrhe ili tijekom kriznog razdoblja, potrebno je pojasniti u pogledu prihvatljivosti mjera i aktivnosti za financijsku pomoć Unije.

| (8) | Potrebno je pojednostavniti odredbe koje se odnose na godišnja izvješća o proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija, uključujući transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe, te odredbe o operativnim fondovima, operativnim programima i planovima priznavanja. Te bi odredbe trebale omogućiti Komisiji adekvatan nadzor sektora. |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je pojednostavniti odredbe koje se odnose na godišnja izvješća o proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija, uključujući transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe, te odredbe o operativnim fondovima, operativnim programima i planovima priznavanja. Te bi odredbe trebale omogućiti Komisiji adekvatan nadzor sektora.

| (9) | Delegiranu uredbu (EU) 2017/891 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Delegiranu uredbu (EU) 2017/891 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Trebalo bi utvrditi prijelazne odredbe kako bi se osigurao nesmetani prijelaz s postojećih zahtjeva, mjera i aktivnosti utvrđenih Delegiranom uredbom (EU) 2017/891 na nove, koji su utvrđeni ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(10)

Trebalo bi utvrditi prijelazne odredbe kako bi se osigurao nesmetani prijelaz s postojećih zahtjeva, mjera i aktivnosti utvrđenih Delegiranom uredbom (EU) 2017/891 na nove, koji su utvrđeni ovom Uredbom.

| (11) | Ova se Uredba primjenjuje od istog datuma kao i Uredba (EU) 2017/2393. Međutim, odredbe koje se odnose na nacionalnu financijsku pomoć, pokazatelje i nadzor trebale bi se primjenjivati od 1. siječnja 2019. kako bi države članice i gospodarski subjekti imali dovoljno vremena za prilagodbu na nova pravila, |
| --- | --- |

(11)

Ova se Uredba primjenjuje od istog datuma kao i Uredba (EU) 2017/2393. Međutim, odredbe koje se odnose na nacionalnu financijsku pomoć, pokazatelje i nadzor trebale bi se primjenjivati od 1. siječnja 2019. kako bi države članice i gospodarski subjekti imali dovoljno vremena za prilagodbu na nova pravila,

| (12) | Uvjeti za primjenu novih mjera i aktivnosti prihvatljivih za financijsku pomoć Unije iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 trebali bi se primjenjivati od datuma primjene izmjena te Uredbe unesenih Uredbom (EU) 2017/2393 kako bi se osigurala stabilnost tržišta za proizvođačke organizacije i njihove članove, posebno s obzirom na to da se te mjere uglavnom odnose na upravljanje kriznim situacijama i njihovo sprečavanje te kako bi im se omogućilo da u potpunosti iskoriste nove mjere. Kako bi se zaštitila opravdana očekivanja, proizvođačke organizacije mogu nastaviti s provedbom tekućih operativnih programa prema pravilima važećima u trenutku odobravanja programa ili izmijeniti svoje operativne programe kako bi ostvarili koristi od novih mjera prihvatljivih za financijsku pomoć Unije, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1308/2013, |
| --- | --- |

(12)

Uvjeti za primjenu novih mjera i aktivnosti prihvatljivih za financijsku pomoć Unije iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 trebali bi se primjenjivati od datuma primjene izmjena te Uredbe unesenih Uredbom (EU) 2017/2393 kako bi se osigurala stabilnost tržišta za proizvođačke organizacije i njihove članove, posebno s obzirom na to da se te mjere uglavnom odnose na upravljanje kriznim situacijama i njihovo sprečavanje te kako bi im se omogućilo da u potpunosti iskoriste nove mjere. Kako bi se zaštitila opravdana očekivanja, proizvođačke organizacije mogu nastaviti s provedbom tekućih operativnih programa prema pravilima važećima u trenutku odobravanja programa ili izmijeniti svoje operativne programe kako bi ostvarili koristi od novih mjera prihvatljivih za financijsku pomoć Unije, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1308/2013,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2017/891

Delegirana uredba (EU) 2017/891 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 2. stavak (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | ‚transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija’ znači svako udruženje proizvođačkih organizacija u kojem se barem jedno od udruženja ili udruženih organizacija nalazi u nekoj drugoj državi članici, a ne u onoj u kojoj udruženje ima svoje sjedište;”. |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 2. stavak (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

‚transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija’ znači svako udruženje proizvođačkih organizacija u kojem se barem jedno od udruženja ili udruženih organizacija nalazi u nekoj drugoj državi članici, a ne u onoj u kojoj udruženje ima svoje sjedište;”.

| 2. | Članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 12.
  Stavljanje na tržište proizvodnje bez posredovanja proizvođačke organizacije

  1.   Ako je to dopušteno statutom proizvođačke organizacije i ako je u skladu s uvjetima koje su utvrdile država članica i proizvođačka organizacija, proizvođači članovi mogu:






  (a) | prodavati proizvode izravno ili izvan svojih gospodarstava potrošačima za osobne potrebe; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 12.

Stavljanje na tržište proizvodnje bez posredovanja proizvođačke organizacije

1.   Ako je to dopušteno statutom proizvođačke organizacije i ako je u skladu s uvjetima koje su utvrdile država članica i proizvođačka organizacija, proizvođači članovi mogu:

(a)

prodavati proizvode izravno ili izvan svojih gospodarstava potrošačima za osobne potrebe;

| (b) | sami ili preko druge proizvođačke organizacije koju odredi njihova matična proizvođačka organizacija stavljati na tržište količine proizvoda koje su, same po sebi ili po vrijednosti, neznatne u usporedbi s količinom ili vrijednošću utržive proizvodnje njihove organizacije za predmetne proizvode; |
| --- | --- |

(b)

sami ili preko druge proizvođačke organizacije koju odredi njihova matična proizvođačka organizacija stavljati na tržište količine proizvoda koje su, same po sebi ili po vrijednosti, neznatne u usporedbi s količinom ili vrijednošću utržive proizvodnje njihove organizacije za predmetne proizvode;

| (c) | sami ili preko druge proizvođačke organizacije koju odredi njihova matična proizvođačka organizacija stavljati na tržište proizvode koji (zbog svojih značajki ili zbog toga što je proizvodnja proizvođača članova po količini ili vrijednosti ograničena) obično nisu obuhvaćeni trgovačkim aktivnostima predmetne proizvođačke organizacije. |
| --- | --- |

(c)

sami ili preko druge proizvođačke organizacije koju odredi njihova matična proizvođačka organizacija stavljati na tržište proizvode koji (zbog svojih značajki ili zbog toga što je proizvodnja proizvođača članova po količini ili vrijednosti ograničena) obično nisu obuhvaćeni trgovačkim aktivnostima predmetne proizvođačke organizacije.

2.   Postotak proizvodnje koji proizvođač član stavlja na tržište bez posredovanja proizvođačke organizacije, kako je navedeno u stavku 1., ne prelazi 25 % količine ili vrijednosti utržive proizvodnje dotičnog proizvođača člana.

Međutim, država članica može utvrditi postotak proizvodnje koji proizvođač član može staviti na tržište bez posredovanja proizvođačke organizacije koji je niži od postotka navedenog u prvom podstavku. Države članice mogu povećati taj postotak do 40 % u slučaju proizvoda obuhvaćenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 834/2007 (*1) ili ako proizvođači članovi svoju proizvodnju stavljaju na tržište preko druge proizvođačke organizacije koju odredi njihova matična proizvođačka organizacija.

(*1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.).”."

*1

| 3. | U članku 22. stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „10.   U slučaju smanjenja proizvodnje zbog prirodnih nepogoda, klimatskih uvjeta, bolesti životinja ili bilja ili najezde nametnika svako obeštećenje iz osiguranja primljeno na temelju mjera osiguranja uroda obuhvaćenih poglavljem III. odjeljkom 7. ili na temelju istovjetnih mjera koje je poduzela proizvođačka organizacija ili njezini proizvođači članovi zbog tih uzroka, može se uračunati u vrijednost proizvodnje stavljene na tržište.”. |
| --- | --- |

3.

U članku 22. stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.   U slučaju smanjenja proizvodnje zbog prirodnih nepogoda, klimatskih uvjeta, bolesti životinja ili bilja ili najezde nametnika svako obeštećenje iz osiguranja primljeno na temelju mjera osiguranja uroda obuhvaćenih poglavljem III. odjeljkom 7. ili na temelju istovjetnih mjera koje je poduzela proizvođačka organizacija ili njezini proizvođači članovi zbog tih uzroka, može se uračunati u vrijednost proizvodnje stavljene na tržište.”.

| 4. | U članku 30. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Proizvođačke organizacije ili udruženja proizvođačkih organizacija kojima je dodijeljena potpora iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013 ili članka 19. Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 (*2) mogu provoditi operativni program u istom razdoblju uz uvjet da predmetna država članica osigura da korisnici potporu za bilo koju mjeru primaju samo u okviru jednog programa.


  (*2)  Uredba Komisije (EU) br. 702/2014 od 25. lipnja 2014. o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 193, 1.7.2014., str. 1.).”." |
| --- | --- |

4.

U članku 30. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Proizvođačke organizacije ili udruženja proizvođačkih organizacija kojima je dodijeljena potpora iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013 ili članka 19. Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 (*2) mogu provoditi operativni program u istom razdoblju uz uvjet da predmetna država članica osigura da korisnici potporu za bilo koju mjeru primaju samo u okviru jednog programa.

(*2)  Uredba Komisije (EU) br. 702/2014 od 25. lipnja 2014. o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 193, 1.7.2014., str. 1.).”."

*2

| 5. | U članku 31. stavku 6. prvom podstavku, prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Ulaganja, uključujući ona u okviru ugovora o leasingu, mogu se financirati iz operativnog fonda, u jednom iznosu ili u identičnim obrocima, kako je odobreno u operativnom programu.”. |
| --- | --- |

5.

U članku 31. stavku 6. prvom podstavku, prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Ulaganja, uključujući ona u okviru ugovora o leasingu, mogu se financirati iz operativnog fonda, u jednom iznosu ili u identičnim obrocima, kako je odobreno u operativnom programu.”.

| 6. | U glavi II. poglavlju III. odjeljak 3. zamjenjuje se sljedećim:


  „
  Odjeljak 3.




  Potpora povezana sa zajedničkim fondovima




  Članak 40.
  Potpora povezana sa zajedničkim fondovima

  1.   Države članice donose detaljne odredbe o potpori za administrativne troškove uspostave zajedničkih fondova i punjenja zajedničkih fondova, kako je navedeno u članku 33. stavku 3. prvom podstavku, točki (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013.


  2.   Potpora za administrativne troškove uspostave zajedničkih fondova iz stavka 1. obuhvaća financijsku pomoć Unije i doprinos proizvođačke organizacije. Ukupan iznos te potpore ne smije biti veći od 5 %, 4 % odnosno 2 % doprinosa proizvođačke organizacije zajedničkom fondu u prvoj, drugoj i trećoj godini njegova korištenja.


  3.   Proizvođačka organizacija može primiti potporu za administrativne troškove uspostave zajedničkih fondova iz stavka 1. samo jednom i samo tijekom prve tri godine korištenja zajedničkog fonda. Ako proizvođačka organizacija tu potporu zatraži samo u drugoj ili trećoj godini korištenja zajedničkih fondova, potpora će iznositi 4 % odnosno 2 % doprinosa proizvođačke organizacije zajedničkom fondu u drugoj i trećoj godini njegova korištenja.


  4.   Države članice mogu odrediti gornju granicu iznosa koje proizvođačka organizacija može primiti kao potporu povezanu sa zajedničkim fondovima.”. |
| --- | --- |

6.

U glavi II. poglavlju III. odjeljak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„
  Odjeljak 3.

Potpora povezana sa zajedničkim fondovima

Članak 40.

Potpora povezana sa zajedničkim fondovima

1.   Države članice donose detaljne odredbe o potpori za administrativne troškove uspostave zajedničkih fondova i punjenja zajedničkih fondova, kako je navedeno u članku 33. stavku 3. prvom podstavku, točki (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013.

2.   Potpora za administrativne troškove uspostave zajedničkih fondova iz stavka 1. obuhvaća financijsku pomoć Unije i doprinos proizvođačke organizacije. Ukupan iznos te potpore ne smije biti veći od 5 %, 4 % odnosno 2 % doprinosa proizvođačke organizacije zajedničkom fondu u prvoj, drugoj i trećoj godini njegova korištenja.

3.   Proizvođačka organizacija može primiti potporu za administrativne troškove uspostave zajedničkih fondova iz stavka 1. samo jednom i samo tijekom prve tri godine korištenja zajedničkog fonda. Ako proizvođačka organizacija tu potporu zatraži samo u drugoj ili trećoj godini korištenja zajedničkih fondova, potpora će iznositi 4 % odnosno 2 % doprinosa proizvođačke organizacije zajedničkom fondu u drugoj i trećoj godini njegova korištenja.

4.   Države članice mogu odrediti gornju granicu iznosa koje proizvođačka organizacija može primiti kao potporu povezanu sa zajedničkim fondovima.”.

| 7. | U glavi II. poglavlju III. dodaje se sljedeći odjeljak 8.:


  „
  Odjeljak 8.




  Potpora povezana s mentorstvom




  Članak 51.a
  Provedba mjerâ mentorstva

  1.   Za potrebe članka 33. stavka 3. točke i. Uredbe (EU) br. 1308/2013 sljedeće mjere mentorstva prihvatljive su za potporu:






  (a) | razmjena najboljih praksi povezanih sa sprečavanjem kriznih situacija i mjerama upravljanja njima iz članka 33. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 kako bi priznate proizvođačke organizacije, proizvođačke grupe ili pojedinačni proizvođači profitirali od iskustava s primjenom mjera sprečavanja kriznih situacija i upravljanja njima; |
| --- | --- | --- |

7.

U glavi II. poglavlju III. dodaje se sljedeći odjeljak 8.:

„
  Odjeljak 8.

Potpora povezana s mentorstvom

Članak 51.a

Provedba mjerâ mentorstva

1.   Za potrebe članka 33. stavka 3. točke i. Uredbe (EU) br. 1308/2013 sljedeće mjere mentorstva prihvatljive su za potporu:

(a)

razmjena najboljih praksi povezanih sa sprečavanjem kriznih situacija i mjerama upravljanja njima iz članka 33. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 kako bi priznate proizvođačke organizacije, proizvođačke grupe ili pojedinačni proizvođači profitirali od iskustava s primjenom mjera sprečavanja kriznih situacija i upravljanja njima;

| (b) | promidžba osnivanja novih proizvođačkih organizacija, spajanja postojećih ili omogućavanja pojedinačnim proizvođačima da se pridruže postojećim proizvođačkim organizacijama; |
| --- | --- |

(b)

promidžba osnivanja novih proizvođačkih organizacija, spajanja postojećih ili omogućavanja pojedinačnim proizvođačima da se pridruže postojećim proizvođačkim organizacijama;

| (c) | stvaranje mogućnosti umrežavanja za pružatelje i korisnike mentorstva kako bi se ojačali marketinški kanali kao sredstvo za sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima. |
| --- | --- |

(c)

stvaranje mogućnosti umrežavanja za pružatelje i korisnike mentorstva kako bi se ojačali marketinški kanali kao sredstvo za sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima.

2.   Pružatelj mentorstva može biti udruženje proizvođačkih organizacija ili proizvođačka organizacija. Potporu za mjere mentorstva prima pružatelj mentorstva.

3.   Korisnik mentorstva priznata je proizvođačka organizacija ili proizvođačka grupa iz regije u kojoj je stupanj organiziranosti proizvođača niži od 20 % tijekom tri uzastopne godine prije provedbe operativnog programa.

Pojedinačni proizvođači koji nisu članovi proizvođačke organizacije ili udruženja proizvođačkih organizacija mogu biti primatelji mentorstva čak i ako imaju sjedište u regiji sa stupnjem organiziranosti proizvođača višim od 20 %.

4.   Troškovi povezani s mentorstvom dio su mjera sprečavanja kriznih situacija u okviru operativnog programa iz članka 33. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Prihvatljivi troškovi povezani s mentorstvom navedeni su u Prilogu III. ovoj Uredbi.

Svi troškovi navedeni u Prilogu III. isplaćuju se pružatelju mentorstva.

5.   Mjere mentorstva ne smiju se povjeravati vanjskim izvršiteljima.”.

| 8. | Članak 52. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 52.
  Uvjeti za primjenu nacionalne financijske pomoći

  1.   Za potrebe članka 35. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 stupanj organizacije proizvođača u određenoj regiji države članice izračunava se na temelju vrijednosti voća i povrća koje je proizvedeno u predmetnoj regiji i koje na tržište stavljaju:






  (a) | priznate proizvođačke organizacije i udruženja proizvođačkih organizacija; i |
| --- | --- | --- |

8.

Članak 52. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 52.

Uvjeti za primjenu nacionalne financijske pomoći

1.   Za potrebe članka 35. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 stupanj organizacije proizvođača u određenoj regiji države članice izračunava se na temelju vrijednosti voća i povrća koje je proizvedeno u predmetnoj regiji i koje na tržište stavljaju:

(a)

priznate proizvođačke organizacije i udruženja proizvođačkih organizacija; i

| (b) | proizvođačke grupe priznate u skladu s člankom 125.e Uredbe (EZ) br. 1234/2007 ili proizvođačke organizacije i proizvođačke grupe priznate u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013. |
| --- | --- |

(b)

proizvođačke grupe priznate u skladu s člankom 125.e Uredbe (EZ) br. 1234/2007 ili proizvođačke organizacije i proizvođačke grupe priznate u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013.

Za potrebe izračuna, vrijednost utvrđena kako je navedeno u prvom podstavku dijeli se ukupnom vrijednošću voća i povrća proizvedenog u predmetnoj regiji.

2.   U vrijednost voća i povrća proizvedenog u predmetnoj regiji koje stavljaju na tržište stavljaju organizacije, udruženja i grupe iz stavka 1. točaka (a) i (b) uračunavaju se samo oni proizvodi za koje su proizvođačke organizacije, udruženja i grupe priznate. Članak 22. primjenjuje se mutatis mutandis.

Za izračun ukupne vrijednosti voće i povrća proizvedenog u toj regiji metodologija utvrđena u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 138/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (*3) primjenjuje se mutatis mutandis.

3.   Nacionalna financijska pomoć dodjeljuje se samo za voće i povrće proizvedeno u regiji iz stavka 4.

4.   Države članice definiraju regije kao posebne dijelove svojeg državnog područja u skladu s objektivnim i nediskriminacijskom kriterijima, kao što su njihove agronomske i gospodarske značajke i njihov regionalni potencijal za poljoprivredu/uzgoj voća i povrća, ili njihova institucionalna ili administrativna struktura, te za koje su dostupni podaci za izračun stupnja organiziranosti proizvođača u skladu sa stavkom 1.

Regije koje država članica definira ne smiju se mijenjati najmanje pet godina, osim ako je takva izmjena objektivno opravdana, osobito razlozima koji nisu povezani s izračunom stupnja organiziranosti proizvođača u predmetnoj regiji ili regijama.

5.   Prije dodjeljivanja nacionalne financijske pomoći države članice dužne su obavijestiti Komisiju o popisu regija koje ispunjavaju uvjete iz članka 35. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i o iznosu nacionalne financijske pomoći koji se dodjeljuje proizvođačkim organizacijama u tim regijama.

Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o svakoj izmjeni regija koje ispunjavaju kriterije iz članka 35. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

(*3)  Uredba (EZ) br. 138/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. prosinca 2003. o ekonomskim računima u poljoprivredi na području Zajednice (SL L 33, 5.2.2004., str. 1.).”
  "

*3

| 9. | Članak 56. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 56.
  Pokazatelji

  1.   Operativni programi i nacionalne strategije podliježu nadzoru i procjeni u cilju ocjenjivanja napretka u postizanju ciljeva utvrđenih operativnim programima kao i njihove učinkovitosti i isplativosti u odnosu na te ciljeve.


  2.   Napredak i učinkovitost iz stavka 1. procjenjuju se tijekom cijelog razdoblja provedbe operativnog programa na temelju pokazatelja utvrđenih u odjeljku 4. Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892, a u pogledu aktivnosti i mjera koje tijekom operativnih programa provode priznate proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe.”. |
| --- | --- |

9.

Članak 56. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 56.

Pokazatelji

1.   Operativni programi i nacionalne strategije podliježu nadzoru i procjeni u cilju ocjenjivanja napretka u postizanju ciljeva utvrđenih operativnim programima kao i njihove učinkovitosti i isplativosti u odnosu na te ciljeve.

2.   Napredak i učinkovitost iz stavka 1. procjenjuju se tijekom cijelog razdoblja provedbe operativnog programa na temelju pokazatelja utvrđenih u odjeljku 4. Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892, a u pogledu aktivnosti i mjera koje tijekom operativnih programa provode priznate proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe.”.

| 10. | Članak 57. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | pružaju podaci za zahtjeve izvješćivanja.” |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Članak 57. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

pružaju podaci za zahtjeve izvješćivanja.”

| (b) | Stavak 3. mijenja se kako slijedi:






  i. | drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „U okviru evaluacije ocjenjuje se ostvareni napredak u odnosu na sveukupne ciljeve programa na temelju pokazatelja utvrđenih u odjeljku 4. Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892”. |
| --- | --- | --- |

(b)

Stavak 3. mijenja se kako slijedi:

i.

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„U okviru evaluacije ocjenjuje se ostvareni napredak u odnosu na sveukupne ciljeve programa na temelju pokazatelja utvrđenih u odjeljku 4. Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892”.

| ii. | posljednji podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Izvješće o procjeni prilaže se odgovarajućem godišnjem izvješću iz članka 21. Provedbene uredbe (EU) 2017/892.”. |
| --- | --- |

ii.

posljednji podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Izvješće o procjeni prilaže se odgovarajućem godišnjem izvješću iz članka 21. Provedbene uredbe (EU) 2017/892.”.

| 11. | Prilozi II., III. i V. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

11.

Prilozi II., III. i V. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prijelazne odredbe

Ne dovodeći u pitanje članak 34. Delegirane uredbe (EU) 2017/891, operativni programi odobreni na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 543/2011 (4) ili Delegirane uredbe (EU) 2017/891 prije 20. siječnja 2018. nastavljaju se provoditi do svog završetka pod uvjetima koji su se primjenjivali prije 1. siječnja 2018.

4

Međutim, na zahtjev proizvođačke organizacije ili udruženja proizvođačkih organizacija države članice mogu odobriti izmjene operativnih programa odobrenih na temelju Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 ili Delegirane uredbe (EU) 2017/891 prije 20. siječnja 2018. Te izmjene moraju biti u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2017/2393, Delegirane uredbe (EU) 2017/891 kako je izmijenjena člankom 1. ove Uredbe i Provedbene uredbe (EU) 2017/892 kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) 2018/1146 (5).

5

Članak 3.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2018.

Međutim, točke 8., 9. i 10. članka 1. i točka 3. Priloga primjenjuju se od 1. siječnja 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. lipnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 оd 13. ožujka 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sektora voća i povrća te prerađevina voća i povrća i o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu novčanih kazni koje će se primjenjivati u tim sektorima i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 543/2011 (SL L 138, 25.5.2017., str. 4.).

2

(3)  Uredba (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1307/2013 o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i (EU) br. 652/2014 o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal (SL L 350, 29.12.2017., str. 15.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (SL L 157, 15.6.2011., str. 1.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1146 оd 7. lipnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/892 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća i Uredbe (EZ) br. 606/2009 o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze, enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja (vidjeti stranicu 9. ovog Službenog lista).

5

---

PRILOG

Prilozi Delegiranoj uredbi (EU) 2017/891 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog II. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 20. zamjenjuje se sljedećim:






  „20. | Mjere koje su proizvođačka organizacija ili udruženje proizvođačkih organizacija povjerili na provedbu vanjskim izvođačima izvan Unije, osim ako se promidžba provodi izvan Unije u skladu s člankom 14. Provedbene Uredbe (EU) 2017/892.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Prilog II. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 20. zamjenjuje se sljedećim:

„20.

| (b) | Dodaje se nova točka 21. koja glasi:






  „21. | Izvozni kredit povezan s mjerama i aktivnostima koje za cilj imaju diversifikaciju i konsolidaciju na tržištu voća i povrća, bilo u preventivne svrhe ili tijekom kriznog razdoblja.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodaje se nova točka 21. koja glasi:

„21.

| 2. | U Prilogu III. dodaju se sljedeće točke 12., 13. i 14.:






  „12. | Troškovi povezani s mentorstvom kao dijelom mjera sprečavanja krize i upravljanja njome u okviru operativnog programa.
  Prihvatljivi troškovi u okviru te mjere jesu:






  (a) | troškovi organizacije mentorstva i pružanja mentorstva, i |
| --- | --- | --- | --- |

2.

U Prilogu III. dodaju se sljedeće točke 12., 13. i 14.:

„12.

Troškovi povezani s mentorstvom kao dijelom mjera sprečavanja krize i upravljanja njome u okviru operativnog programa.

Prihvatljivi troškovi u okviru te mjere jesu:

(a)

troškovi organizacije mentorstva i pružanja mentorstva, i

| (b) | troškovi putovanja, smještaja i dnevnica pružatelja mentorstva. |
| --- | --- |

(b)

troškovi putovanja, smještaja i dnevnica pružatelja mentorstva.

| 13. | Troškovi povezani s pregovorima o fitosanitarnim protokolima trećih zemalja, njihovom primjenom i upravljanjem njima na teritoriju Unije ako ih snosi proizvođačka organizacija ili udruženje proizvođačkih organizacija kao dio mjera sprečavanja krize i upravljanja njome iz članka 33. stavka 3. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013, osim za povrat troškova povezanih s trećim zemljama. |
| --- | --- |

13.

Troškovi povezani s pregovorima o fitosanitarnim protokolima trećih zemalja, njihovom primjenom i upravljanjem njima na teritoriju Unije ako ih snosi proizvođačka organizacija ili udruženje proizvođačkih organizacija kao dio mjera sprečavanja krize i upravljanja njome iz članka 33. stavka 3. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013, osim za povrat troškova povezanih s trećim zemljama.

| 14. | Troškovi povezani s mjerama promidžbe i komunikacije iz članka 14. Provedbene uredbe (EU) 2017/892. Prihvatljivi troškovi na temelju tih mjera jesu troškovi povezani s organizacijom promidžbenih i informativnih događanja, uključujući poslove odnosa s javnošću, promidžbene i informativne kampanje, a može se raditi o sudjelovanju u događanjima, na sajmovima i izložbama od važnosti na nacionalnoj, europskoj ili međunarodnoj razini. Troškovi povezani s tehničkim savjetovanjem prihvatljivi su ako su neophodni za organiziranje tih događanja ili sudjelovanje na njima ili za promidžbene i informativne kampanje.”; |
| --- | --- |

14.

Troškovi povezani s mjerama promidžbe i komunikacije iz članka 14. Provedbene uredbe (EU) 2017/892. Prihvatljivi troškovi na temelju tih mjera jesu troškovi povezani s organizacijom promidžbenih i informativnih događanja, uključujući poslove odnosa s javnošću, promidžbene i informativne kampanje, a može se raditi o sudjelovanju u događanjima, na sajmovima i izložbama od važnosti na nacionalnoj, europskoj ili međunarodnoj razini. Troškovi povezani s tehničkim savjetovanjem prihvatljivi su ako su neophodni za organiziranje tih događanja ili sudjelovanje na njima ili za promidžbene i informativne kampanje.”;

| 3. | Prilog V. zamjenjuje se sljedećim:


  „PRILOG V.

  Podaci koje mora sadržavati godišnji izvještaj država članica kako je navedeno u članku 54. točki (b)

  Svi podaci odnose se na kalendarsku godinu za koju se podnosi izvješće. Obuhvaćaju se i podaci o provedenim kontrolama i primijenjenim administrativnim kaznama u vezi s njima. U pogledu podataka koji tijekom godine variraju godišnji izvještaj treba odražavati stanje na dan 31. prosinca godine za koju se podnosi izvještaj.
  DIO A. — PODACI ZA UPRAVLJANJE TRŽIŠTEM








  1. | Administrativni podaci:






  (a) | izmjene nacionalnih propisa donesenih radi provedbe odjeljka 3. poglavlja II. glave I. i odjeljaka 1., 2. i 3. poglavlja III. glave II. Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Prilog V. zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG V.

Podaci koje mora sadržavati godišnji izvještaj država članica kako je navedeno u članku 54. točki (b)

Svi podaci odnose se na kalendarsku godinu za koju se podnosi izvješće. Obuhvaćaju se i podaci o provedenim kontrolama i primijenjenim administrativnim kaznama u vezi s njima. U pogledu podataka koji tijekom godine variraju godišnji izvještaj treba odražavati stanje na dan 31. prosinca godine za koju se podnosi izvještaj.

DIO A. — PODACI ZA UPRAVLJANJE TRŽIŠTEM

1.

(a)

izmjene nacionalnih propisa donesenih radi provedbe odjeljka 3. poglavlja II. glave I. i odjeljaka 1., 2. i 3. poglavlja III. glave II. Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (b) | izmjene koje se odnose na nacionalnu strategiju za održive operativne programe koja se primjenjuje na operativne programe. |
| --- | --- |

(b)

izmjene koje se odnose na nacionalnu strategiju za održive operativne programe koja se primjenjuje na operativne programe.

| 2. | Podaci o proizvođačkim organizacijama i udruženjima proizvođačkih organizacija, međudržavnim udruženjima proizvođačkih organizacija i proizvođačkim grupama:






  (a) | ukupan broj priznatih/suspendiranih proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija, međudržavnih udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačkih grupa. Osim prethodno navedenog:






  i. | za udruženja proizvođačkih organizacija: broj pridruženih proizvođačkih organizacija; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

ukupan broj priznatih/suspendiranih proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija, međudržavnih udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačkih grupa. Osim prethodno navedenog:

i.

za udruženja proizvođačkih organizacija: broj pridruženih proizvođačkih organizacija;

| ii. | za međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija: broj pridruženih proizvođačkih organizacija i država članica u kojima te pridružene organizacije imaju sjedište; |
| --- | --- |

ii.

za međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija: broj pridruženih proizvođačkih organizacija i država članica u kojima te pridružene organizacije imaju sjedište;

| (b) | ukupan broj proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija, međudržavnih udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačkih grupa za koje je priznanje povučeno. Osim toga, za međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija: broj pridruženih organizacija i država članica u kojima te pridružene organizacije imaju sjedište; |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija, međudržavnih udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačkih grupa za koje je priznanje povučeno. Osim toga, za međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija: broj pridruženih organizacija i država članica u kojima te pridružene organizacije imaju sjedište;

| (c) | ukupan broj spajanja organizacijâ (razvrstano na ukupan broj, broj novih organizacija i novih identifikacijskih brojeva); |
| --- | --- |

(c)

ukupan broj spajanja organizacijâ (razvrstano na ukupan broj, broj novih organizacija i novih identifikacijskih brojeva);

| (d) | broj članova (ukupan broj i razvrstano na pravne osobe, fizičke osobe i proizvođače voća i povrća); |
| --- | --- |

(d)

broj članova (ukupan broj i razvrstano na pravne osobe, fizičke osobe i proizvođače voća i povrća);

| (e) | ukupan broj organizacija/grupa s operativnim programom/planom priznavanja (razvrstano na priznate, suspendirane i one koje su predmet spajanja); |
| --- | --- |

(e)

ukupan broj organizacija/grupa s operativnim programom/planom priznavanja (razvrstano na priznate, suspendirane i one koje su predmet spajanja);

| (f) | dio proizvodnje proizvoda namijenjenih prodaji na tržištu svježih proizvoda (uz naznaku njihove vrijednosti i količine); |
| --- | --- |

(f)

dio proizvodnje proizvoda namijenjenih prodaji na tržištu svježih proizvoda (uz naznaku njihove vrijednosti i količine);

| (g) | dio proizvodnje proizvoda namijenjenih za preradu (uz naznaku njihove vrijednosti i količine); |
| --- | --- |

(g)

dio proizvodnje proizvoda namijenjenih za preradu (uz naznaku njihove vrijednosti i količine);

| (h) | ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha). |
| --- | --- |

(h)

ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha).

| 3. | Podaci o troškovima:






  (a) | troškovi povezani s proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija i međudržavnim udruženjima proizvođačkih organizacija (razvrstano na operativni fond, konačni operativni fond i nacionalnu financijsku pomoć); |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

troškovi povezani s proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija i međudržavnim udruženjima proizvođačkih organizacija (razvrstano na operativni fond, konačni operativni fond i nacionalnu financijsku pomoć);

| (b) | ukupni stvarni troškovi operativnih programa za proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija (razvrstano po aktivnostima i mjerama prema pripadajućim ciljevima); |
| --- | --- |

(b)

ukupni stvarni troškovi operativnih programa za proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija (razvrstano po aktivnostima i mjerama prema pripadajućim ciljevima);

| (c) | ukupni stvarni troškovi za proizvođačke grupe; |
| --- | --- |

(c)

ukupni stvarni troškovi za proizvođačke grupe;

| (d) | povlačenja razvrstana po kategorijama proizvoda (količina, ukupni trošak, iznos financijske pomoći EU-a i namjena (besplatna distribucija, kompostiranje, prerađivačka industrija i drugo)). |
| --- | --- |

(d)

povlačenja razvrstana po kategorijama proizvoda (količina, ukupni trošak, iznos financijske pomoći EU-a i namjena (besplatna distribucija, kompostiranje, prerađivačka industrija i drugo)).

| 4. | Podaci koji se odnose na nadzor operativnih programa i planova priznavanja:






  (a) | Pokazatelji za proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija (razvrstano po aktivnostima i mjerama prema pripadajućim ciljevima); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

Pokazatelji za proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i međudržavna udruženja proizvođačkih organizacija (razvrstano po aktivnostima i mjerama prema pripadajućim ciljevima);

| (b) | Pokazatelji koji se odnose na proizvođačke grupe. |
| --- | --- |

(b)

Pokazatelji koji se odnose na proizvođačke grupe.

DIO B — PODACI ZA PORAVNANJE RAČUNA

Podaci o kontrolama i administrativnim kaznama:

| (a) | kontrole države članice: pojedinosti o provjerenim tijelima i datumima posjeta; |
| --- | --- |

(a)

kontrole države članice: pojedinosti o provjerenim tijelima i datumima posjeta;

| (b) | stope kontrola; |
| --- | --- |

(b)

stope kontrola;

| (c) | rezultati kontrola; |
| --- | --- |

(c)

rezultati kontrola;

| (d) | primijenjene administrativne kazne. |
| --- | --- |

(d)

primijenjene administrativne kazne.

---

| 17.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 208/9

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1146

оd 7. lipnja 2018.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/892 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća i Uredbe (EZ) br. 606/2009 o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze, enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 38., članak 182. stavke 1. i 4. te članak 223.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (2), a posebno njezin članak 62. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/892 (3) utvrđuju se pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća. Uredbom (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća (4) izmijenjena je Uredba (EU) br. 1308/2013, posebno u pogledu potpore u sektoru voća i povrća. Stoga bi u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892 trebalo uzeti u obzir izmjene relevantnih odredbi Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/892 (3) utvrđuju se pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća. Uredbom (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća (4) izmijenjena je Uredba (EU) br. 1308/2013, posebno u pogledu potpore u sektoru voća i povrća. Stoga bi u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892 trebalo uzeti u obzir izmjene relevantnih odredbi Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | Trebalo bi ažurirati provedbena pravila o nacionalnoj financijskoj pomoći u sektoru voća i povrća. |
| --- | --- |

(2)

Trebalo bi ažurirati provedbena pravila o nacionalnoj financijskoj pomoći u sektoru voća i povrća.

| (3) | Pojedinosti za provedbu povećanja ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 % u državama članicama u kojima proizvođačke organizacije na tržište stavljaju manje od 20 % proizvodnje voća i povrća iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013, a posebno bi se trebale utvrditi pojedinosti o izračunu stupnja organiziranosti proizvođača u pojedinoj državi članici kako bi se osiguralo da se zahtjevi za dodjelu potpore i provjera uvjeta za povećanje provode dosljedno diljem Unije. |
| --- | --- |

(3)

Pojedinosti za provedbu povećanja ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 % u državama članicama u kojima proizvođačke organizacije na tržište stavljaju manje od 20 % proizvodnje voća i povrća iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013, a posebno bi se trebale utvrditi pojedinosti o izračunu stupnja organiziranosti proizvođača u pojedinoj državi članici kako bi se osiguralo da se zahtjevi za dodjelu potpore i provjera uvjeta za povećanje provode dosljedno diljem Unije.

| (4) | Trebalo bi pojasniti i da promicanje proizvoda kao krizna mjera uključuje diversifikaciju i konsolidaciju tržišta voća i povrća. |
| --- | --- |

(4)

Trebalo bi pojasniti i da promicanje proizvoda kao krizna mjera uključuje diversifikaciju i konsolidaciju tržišta voća i povrća.

| (5) | Odredbe koje se odnose na godišnja izvješća o proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija, uključujući transnacionalne organizacije i proizvođačke grupe, te o operativnim fondovima, operativnim programima i planovima priznavanja trebalo bi pojednostaviti. Ta bi izvješća trebala omogućiti Komisiji da na odgovarajući način prati sektor. |
| --- | --- |

(5)

Odredbe koje se odnose na godišnja izvješća o proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija, uključujući transnacionalne organizacije i proizvođačke grupe, te o operativnim fondovima, operativnim programima i planovima priznavanja trebalo bi pojednostaviti. Ta bi izvješća trebala omogućiti Komisiji da na odgovarajući način prati sektor.

| (6) | Trebalo bi pojasniti uvjete za primjenu uvoznih carina iz članka 182. Uredbe (EU) br. 1308/2013 koje se mogu primjenjivati na uvoz određenog voća i povrća. |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi pojasniti uvjete za primjenu uvoznih carina iz članka 182. Uredbe (EU) br. 1308/2013 koje se mogu primjenjivati na uvoz određenog voća i povrća.

| (7) | Ako udruženje proizvođačkih organizacija ili transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija provodi operativni program, države članice trebale bi osigurati da se izbjegne dvostruko financiranje i da se provedu odgovarajuće kontrole za mjere koje se provode na razini udruženja proizvođačkih organizacija i na razini proizvođačkih organizacija koje su članovi tog udruženja, kako se zahtijeva Uredbom (EU) br. 1306/2013. |
| --- | --- |

(7)

Ako udruženje proizvođačkih organizacija ili transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija provodi operativni program, države članice trebale bi osigurati da se izbjegne dvostruko financiranje i da se provedu odgovarajuće kontrole za mjere koje se provode na razini udruženja proizvođačkih organizacija i na razini proizvođačkih organizacija koje su članovi tog udruženja, kako se zahtijeva Uredbom (EU) br. 1306/2013.

| (8) | Priloge I. i II. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892 trebalo bi ažurirati radi pojednostavnjenja dijela A godišnjeg izvješća država članica i zajedničkih pokazatelja provedbe te brisanja zajedničkih osnovnih pokazatelja. |
| --- | --- |

(8)

Priloge I. i II. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892 trebalo bi ažurirati radi pojednostavnjenja dijela A godišnjeg izvješća država članica i zajedničkih pokazatelja provedbe te brisanja zajedničkih osnovnih pokazatelja.

| (9) | Provedbenu uredbu (EU) 2017/892 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(9)

Provedbenu uredbu (EU) 2017/892 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

| (10) | U Uredbi (EU) br. 1308/2013 Prilogu VIII. dijelu I. odjeljku A točki 3. utvrđuje se obveza država članica da obavijeste Komisiju o svakom povećanju granica utvrđenih u točki 2. tog odjeljka. Uredbu Komisije (EZ) br. 606/2009 (5) trebalo bi izmijeniti kako bi se utvrdile pojedinosti o dostavljanju tih podataka Komisiji od strane država članica. |
| --- | --- |

(10)

U Uredbi (EU) br. 1308/2013 Prilogu VIII. dijelu I. odjeljku A točki 3. utvrđuje se obveza država članica da obavijeste Komisiju o svakom povećanju granica utvrđenih u točki 2. tog odjeljka. Uredbu Komisije (EZ) br. 606/2009 (5) trebalo bi izmijeniti kako bi se utvrdile pojedinosti o dostavljanju tih podataka Komisiji od strane država članica.

| (11) | Ova se Uredba primjenjuje od istog dana kao i Uredba (EU) 2017/2393. Međutim, odredbe koje se odnose na izvješćivanje trebale bi se primjenjivati od 1. siječnja 2019. kako bi se državama članicama i gospodarskim subjektima dalo dovoljno vremena za provedbu izmjena iz ove Uredbe. Fleksibilnost za proizvođačke organizacije predviđena novim mjerama i aktivnostima u okviru prijelaznih odredaba trebala bi se primjenjivati zajedno s retroaktivnosti radi podudaranja s datumom početka primjene Uredbe (EU) 2017/2393 kako bi se poštovala primjena izmjena Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(11)

Ova se Uredba primjenjuje od istog dana kao i Uredba (EU) 2017/2393. Međutim, odredbe koje se odnose na izvješćivanje trebale bi se primjenjivati od 1. siječnja 2019. kako bi se državama članicama i gospodarskim subjektima dalo dovoljno vremena za provedbu izmjena iz ove Uredbe. Fleksibilnost za proizvođačke organizacije predviđena novim mjerama i aktivnostima u okviru prijelaznih odredaba trebala bi se primjenjivati zajedno s retroaktivnosti radi podudaranja s datumom početka primjene Uredbe (EU) 2017/2393 kako bi se poštovala primjena izmjena Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (12) | Uvjeti za primjenu novih mjera i aktivnosti prihvatljivih za financijsku pomoć Unije iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 trebali bi se primjenjivati od datuma primjene izmjena te Uredbe unesenih Uredbom (EU) 2017/2393 kako bi se osigurala stabilnost tržišta za proizvođačke organizacije i njihove članove, posebno s obzirom na to da se te mjere uglavnom odnose na upravljanje kriznim situacijama i njihovo sprečavanje te kako bi im se omogućilo da u potpunosti iskoriste nove mjere. Kako bi se zaštitila opravdana očekivanja, proizvođačke organizacije mogu se odlučiti na nastavak provedbe svojih operativnih programa u okviru prijašnjeg pravnog okvira ili na izmjenu svojih operativnih programa kako bi iskoristile nove mjere i aktivnosti koje su prihvatljive za financijsku pomoć Unije kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

Uvjeti za primjenu novih mjera i aktivnosti prihvatljivih za financijsku pomoć Unije iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 trebali bi se primjenjivati od datuma primjene izmjena te Uredbe unesenih Uredbom (EU) 2017/2393 kako bi se osigurala stabilnost tržišta za proizvođačke organizacije i njihove članove, posebno s obzirom na to da se te mjere uglavnom odnose na upravljanje kriznim situacijama i njihovo sprečavanje te kako bi im se omogućilo da u potpunosti iskoriste nove mjere. Kako bi se zaštitila opravdana očekivanja, proizvođačke organizacije mogu se odlučiti na nastavak provedbe svojih operativnih programa u okviru prijašnjeg pravnog okvira ili na izmjenu svojih operativnih programa kako bi iskoristile nove mjere i aktivnosti koje su prihvatljive za financijsku pomoć Unije kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1308/2013.

| (13) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(13)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) 2017/892

Provedbena uredba (EU) 2017/892 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Umeće se sljedeći novi članak 8.a:

  „Članak 8.a
  Provedba povećanja ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 %

  1.   Povećanje ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 % za operativni program ili dio operativnog programa priznate proizvođačke organizacije iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 odobrava se:






  (a) | ako su uvjeti iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni u svakoj godini provedbe operativnog programa i u skladu s postupkom iz članka 9. stavka 2. točke (g) ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

1.

Umeće se sljedeći novi članak 8.a:

„Članak 8.a

Provedba povećanja ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 %

1.   Povećanje ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 % za operativni program ili dio operativnog programa priznate proizvođačke organizacije iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 odobrava se:

(a)

ako su uvjeti iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni u svakoj godini provedbe operativnog programa i u skladu s postupkom iz članka 9. stavka 2. točke (g) ove Uredbe;

| (b) | ako priznata proizvođačka organizacija to zatraži u trenutku podnošenja svojeg operativnog programa. |
| --- | --- |

(b)

ako priznata proizvođačka organizacija to zatraži u trenutku podnošenja svojeg operativnog programa.

2.   Za potrebe povećanja ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 % za operativni program ili njegov dio postotak proizvodnje voća i povrća koji su proizvođačke organizacije stavile na tržište iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 izračunava se za svaku godinu trajanja operativnog programa kao udio vrijednosti proizvodnje koju su proizvođačke organizacije stavile na tržište u određenoj državi članici u ukupnoj vrijednosti proizvodnje voća i povrća koja je stavljena na tržište u određenoj državi članici za referentno razdoblje iz članka 23. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2017/891.

Međutim, države članice koje primjenjuju alternativnu metodu iz članka 23. stavka 3. Delegirane uredbe (EU) 2017/891 izračunavaju postotak proizvodnje voća i povrća koji su proizvođačke organizacije stavile na tržište iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 izračunava se za svaku godinu trajanja operativnog programa kao udio vrijednosti proizvodnje koju su proizvođačke organizacije stavile na tržište u određenoj državi članici u ukupnoj vrijednosti proizvodnje voća i povrća koja je stavljena na tržište u određenoj državi članici za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca godine koja prethodi godini u kojoj je potpora odobrena u skladu s člankom 8. ove Uredbe.

3.   Države članice proizvođačku organizaciju koja je podnijela zahtjev obavješćuju o odobrenom iznosu potpore, uključujući iznos povećanja odobrenog u skladu s člankom 34. stavkom 3. točkom (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 najkasnije do 15. prosinca godine koja prethodi godini provedbe operativnog programa kako je utvrđeno člankom 8. ove Uredbe.

4.   Svake godine trajanja operativnog programa države članice provjeravaju da su uvjeti za povećanje ograničenja financijske pomoći Unije s 50 % na 60 % iz članka 34. stavka 3. točke (f) Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni.”;

| 2. | U članku 4. stavak 1. točka (a) mijenja se kako slijedi:






  „(a) | opis početnog stanja koji se prema potrebi temelji na pokazateljima navedenima u Prilogu II. tablici 4.1.;”; |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 4. stavak 1. točka (a) mijenja se kako slijedi:

„(a)

opis početnog stanja koji se prema potrebi temelji na pokazateljima navedenima u Prilogu II. tablici 4.1.;”;

| 3. | U članku 9. stavci 6. i 7. zamjenjuju se sljedećim:

  „6.   Proizvođačke organizacije podnose zahtjev za dodjelu potpore za aktivnosti koje se provode na razini proizvođačkih organizacija u državi članici u kojoj su priznate. Ako su članice transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija, proizvođačke organizacije dostavljaju presliku zahtjeva državi članici u kojoj se nalazi sjedište transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija.


  7.   Transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija podnosi zahtjev za dodjelu potpore za aktivnosti koje se provode na razini transnacionalnog udruženja u državi članici u kojoj se nalazi sjedište tog udruženja. Države članice osiguravaju da ne postoji rizik od dvostrukog financiranja.”; |
| --- | --- |

3.

U članku 9. stavci 6. i 7. zamjenjuju se sljedećim:

„6.   Proizvođačke organizacije podnose zahtjev za dodjelu potpore za aktivnosti koje se provode na razini proizvođačkih organizacija u državi članici u kojoj su priznate. Ako su članice transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija, proizvođačke organizacije dostavljaju presliku zahtjeva državi članici u kojoj se nalazi sjedište transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija.

7.   Transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija podnosi zahtjev za dodjelu potpore za aktivnosti koje se provode na razini transnacionalnog udruženja u državi članici u kojoj se nalazi sjedište tog udruženja. Države članice osiguravaju da ne postoji rizik od dvostrukog financiranja.”;

| 4. | U članku 14. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice donose odredbe o uvjetima koji se trebaju ispuniti mjerama promidžbe i komunikacije, uključujući mjere i aktivnosti kojima je cilj diversifikacija i konsolidacija na tržištima voća i povrća, bilo da se te mjere odnose na sprečavanje krize ili upravljanje krizom. Tim se odredbama mora omogućiti brza primjena mjera kada je to potrebno.
  Glavni cilj tih mjera mora biti veća konkurentnost proizvoda kojima trže proizvođačke organizacije i njihova udruženja u slučaju ozbiljnih poremećaja na tržištu, gubitka povjerenja potrošača ili drugih povezanih problema.
  Posebni ciljevi mjera promocije i komunikacije koje provode proizvođačke organizacije i njihova udruženja moraju biti:






  (a) | povećanje razine osviještenosti o kvaliteti poljoprivrednih proizvoda proizvedenih u Uniji i o visokim standardima kvalitete koji se primjenjuju na njihove proizvodnje u Uniji; |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 14. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice donose odredbe o uvjetima koji se trebaju ispuniti mjerama promidžbe i komunikacije, uključujući mjere i aktivnosti kojima je cilj diversifikacija i konsolidacija na tržištima voća i povrća, bilo da se te mjere odnose na sprečavanje krize ili upravljanje krizom. Tim se odredbama mora omogućiti brza primjena mjera kada je to potrebno.

Glavni cilj tih mjera mora biti veća konkurentnost proizvoda kojima trže proizvođačke organizacije i njihova udruženja u slučaju ozbiljnih poremećaja na tržištu, gubitka povjerenja potrošača ili drugih povezanih problema.

Posebni ciljevi mjera promocije i komunikacije koje provode proizvođačke organizacije i njihova udruženja moraju biti:

(a)

povećanje razine osviještenosti o kvaliteti poljoprivrednih proizvoda proizvedenih u Uniji i o visokim standardima kvalitete koji se primjenjuju na njihove proizvodnje u Uniji;

| (b) | povećanje konkurentnosti i potrošnje poljoprivrednih proizvoda i nekih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji te povećanje razine osviještenosti o njihovoj kvaliteti unutar i izvan Unije; |
| --- | --- |

(b)

povećanje konkurentnosti i potrošnje poljoprivrednih proizvoda i nekih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji te povećanje razine osviještenosti o njihovoj kvaliteti unutar i izvan Unije;

| (c) | povećanje razine osviještenosti o Unijinim sustavima kakvoće unutar i izvan Unije; |
| --- | --- |

(c)

povećanje razine osviještenosti o Unijinim sustavima kakvoće unutar i izvan Unije;

| (d) | povećanje tržišnog udjela poljoprivrednih proizvoda i određenih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji, s posebnim naglaskom na tržišta u trećim zemljama koja imaju najveći potencijal rasta; i |
| --- | --- |

(d)

povećanje tržišnog udjela poljoprivrednih proizvoda i određenih prerađenih proizvoda proizvedenih u Uniji, s posebnim naglaskom na tržišta u trećim zemljama koja imaju najveći potencijal rasta; i

| (e) | pridonošenje vraćanju normalnih tržišnih uvjeta na tržištu Unije u slučaju ozbiljnih poremećaja na tržištu, gubitka povjerenja potrošača ili drugih povezanih problema.”; |
| --- | --- |

(e)

pridonošenje vraćanju normalnih tržišnih uvjeta na tržištu Unije u slučaju ozbiljnih poremećaja na tržištu, gubitka povjerenja potrošača ili drugih povezanih problema.”;

| 5. | Briše se poglavlje III.; |
| --- | --- |

5.

Briše se poglavlje III.;

| 6. | Članak 21. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 21.
  Podaci i godišnja izvješća proizvođačkih grupa, proizvođačkih organizacija i udruženja proizvođačkih organizacija te godišnja izvješća država članica
  Na zahtjev nadležnog tijela države članice proizvođačke grupe osnovane na temelju članka 125.e Uredbe (EZ) br. 1234/2007, priznate proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe dostavljaju sve relevantne podatke potrebne za sastavljanje godišnjeg izvješća iz članka 54. točke (b) Delegirane uredbe (EU) 2017/891. Struktura godišnjeg izvješća utvrđena je u Prilogu II. ovoj Uredbi.
  Države članice poduzimaju mjere potrebne za prikupljanje podataka o broju članova te količini i vrijednosti proizvodnje stavljene na tržište proizvođačkih organizacija koje nisu podnijele operativne programe. Proizvođačke organizacije i proizvođačke grupe iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013 trebaju navesti broj članova te količinu i vrijednost proizvodnje stavljene na tržište.”; |
| --- | --- |

6.

Članak 21. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 21.

Podaci i godišnja izvješća proizvođačkih grupa, proizvođačkih organizacija i udruženja proizvođačkih organizacija te godišnja izvješća država članica

Na zahtjev nadležnog tijela države članice proizvođačke grupe osnovane na temelju članka 125.e Uredbe (EZ) br. 1234/2007, priznate proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe dostavljaju sve relevantne podatke potrebne za sastavljanje godišnjeg izvješća iz članka 54. točke (b) Delegirane uredbe (EU) 2017/891. Struktura godišnjeg izvješća utvrđena je u Prilogu II. ovoj Uredbi.

Države članice poduzimaju mjere potrebne za prikupljanje podataka o broju članova te količini i vrijednosti proizvodnje stavljene na tržište proizvođačkih organizacija koje nisu podnijele operativne programe. Proizvođačke organizacije i proizvođačke grupe iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013 trebaju navesti broj članova te količinu i vrijednost proizvodnje stavljene na tržište.”;

| 7. | U članku 33. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

  „3.   Država članica u kojoj se nalazi sjedište transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija:






  (a) | ima potpunu odgovornost za organizaciju kontrola aktivnosti iz operativnog programa koji se provodi na razini transnacionalnog udruženja i operativnog fonda transnacionalnog udruženja te za primjenu administrativnih kazni ako se tim kontrolama ustanovi da obveze nisu ispunjene i |
| --- | --- | --- |

7.

U članku 33. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„3.   Država članica u kojoj se nalazi sjedište transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija:

(a)

ima potpunu odgovornost za organizaciju kontrola aktivnosti iz operativnog programa koji se provodi na razini transnacionalnog udruženja i operativnog fonda transnacionalnog udruženja te za primjenu administrativnih kazni ako se tim kontrolama ustanovi da obveze nisu ispunjene i

| (b) | osigurava koordinaciju kontrola i plaćanja u pogledu aktivnosti iz operativnog programa transnacionalnog udruženja koji se provodi izvan državnog područja države članice u kojoj se nalazi njegovo sjedište. |
| --- | --- |

(b)

osigurava koordinaciju kontrola i plaćanja u pogledu aktivnosti iz operativnog programa transnacionalnog udruženja koji se provodi izvan državnog područja države članice u kojoj se nalazi njegovo sjedište.

4.   Aktivnosti iz operativnih programa u skladu su s nacionalnim pravilima i nacionalnom strategijom države članice u kojoj je, u skladu s člankom 9. stavcima 6. i 7., donesen zahtjev za dodjelu potpore.

Međutim, na ekološke i fitosanitarne mjere te mjere za sprečavanje krize i upravljanje krizom primjenjuju se pravila države članice u kojoj se te mjere i aktivnosti stvarno provode.”;

| 8. | U članku 39. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Dodatna uvozna carina iz članka 182. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 može se primijeniti na proizvode i tijekom razdoblja navedenih u Prilogu VII. toj Uredbi. Dodatna uvozna carina primjenjuje se ako količina bilo kojeg proizvoda puštenog u slobodan promet za bilo koje razdoblje primjene utvrđeno u tom prilogu premaši količinu aktiviranja za taj proizvod osim ako je malo vjerojatno da bi uvoz izazvao poremećaje na tržištu Unije ili ako bi učinci dodatne uvozne carine bili nerazmjerni predviđenom cilju.”; |
| --- | --- |

8.

U članku 39. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Dodatna uvozna carina iz članka 182. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 može se primijeniti na proizvode i tijekom razdoblja navedenih u Prilogu VII. toj Uredbi. Dodatna uvozna carina primjenjuje se ako količina bilo kojeg proizvoda puštenog u slobodan promet za bilo koje razdoblje primjene utvrđeno u tom prilogu premaši količinu aktiviranja za taj proizvod osim ako je malo vjerojatno da bi uvoz izazvao poremećaje na tržištu Unije ili ako bi učinci dodatne uvozne carine bili nerazmjerni predviđenom cilju.”;

| 9. | Prilozi I. i II. zamjenjuju se tekstom navedenim u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

9.

Prilozi I. i II. zamjenjuju se tekstom navedenim u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 606/2009

U Uredbi (EZ) br. 606/2009 umeće se sljedeći članak 12.a:

„Članak 12.a

Obavijesti o odlukama država članica kojima se dopušta povećanje prirodne alkoholne jakosti

1.   Države članice koje odluče iskoristiti mogućnost da dopuste povećanje prirodne volumne alkoholne jakosti u skladu s Prilogom VIII. dijelom I. odjeljkom A točkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 o tome obavješćuju Komisiju prije donošenja odluke. Država članica u obavijesti navodi postotke za koje su povećane granice utvrđene u Uredbi (EU) br. 1308/2013 Prilogu VIII. dijelu I. odjeljku A točki 2. i regije i sorte na koje se odluka odnosi te dostavlja podatke i dokaze kojima se pokazuje da su klimatski uvjeti u predmetnim regijama bili iznimno nepovoljni.

2.   Ta se obavijest dostavlja u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2017/1183 (*1) i Provedbenom uredbom (EU) 2017/1185 (*2).

3.   Komisija prosljeđuje tu obavijest nadležnim tijelima drugih država članica putem svojeg informacijskog sustava.

Članak 3.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2018.

Međutim, točke 5., 6. i 9. članka 1. primjenjuju se od 1. siječnja 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. lipnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/892 оd 13. ožujka 2017. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća (SL L 138, 25.5.2017., str. 57.).

3

(4)  Uredba (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1307/2013 o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i (EU) br. 652/2014 o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal (SL L 350, 29.12.2017., str. 15.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 606/2009 od 10. srpnja 2009. o utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze, enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja (SL L 193, 24.7.2009., str. 1.).

5

---

PRILOG

„PRILOG I.

Struktura i sadržaj nacionalne strategije za održive operativne programe iz članka 2.

1.   Trajanje nacionalne strategije

Utvrđuje država članica.

2.   Analiza situacije u pogledu prednosti i nedostataka te potencijala za razvoj, strategija odabrana s obzirom na te prednosti i nedostatke te obrazloženje odabranih prioriteta iz članka 36. stavka 2. točaka (a) i (b) Uredbe (EU) br. 1308/2013.

2.1   Analiza situacije

Opis trenutačne situacije u sektoru voća i povrća s pomoću brojčano iskazanih podataka, ukazivanjem na prednosti i nedostatke, različitosti, potrebe i nedostatke te potencijal za razvoj na temelju relevantnih pokazatelja utvrđenih u Prilogu II. tablici 4.1. Taj opis odnosi se najmanje na sljedeće:

| — | rezultati sektora voća i povrća: prednosti i nedostaci sektora, konkurentnost te potencijal za razvoj proizvođačkih organizacija, |
| --- | --- |

—

rezultati sektora voća i povrća: prednosti i nedostaci sektora, konkurentnost te potencijal za razvoj proizvođačkih organizacija,

| — | djelovanje na okoliš (utjecaji, pritisci i koristi) proizvodnje voća i povrća, uključujući glavna kretanja. |
| --- | --- |

—

djelovanje na okoliš (utjecaji, pritisci i koristi) proizvodnje voća i povrća, uključujući glavna kretanja.

2.2   Odabrana strategija s obzirom na prednosti i nedostatke

Opis najvažnijih područja u kojima se očekuje da će interventne mjere donijeti maksimalnu dodanu vrijednost:

| — | važnost ciljeva utvrđenih u operativnim programima i očekivanih rezultata te stupanj do kojeg se oni realno mogu postići, |
| --- | --- |

—

važnost ciljeva utvrđenih u operativnim programima i očekivanih rezultata te stupanj do kojeg se oni realno mogu postići,

| — | unutarnja usklađenost strategije, postojanje zajedničkih uzajamno poticajnih međudjelovanja te moguće nesuglasice ili suprotnosti između operativnih ciljeva raznih odabranih aktivnosti, |
| --- | --- |

—

unutarnja usklađenost strategije, postojanje zajedničkih uzajamno poticajnih međudjelovanja te moguće nesuglasice ili suprotnosti između operativnih ciljeva raznih odabranih aktivnosti,

| — | komplementarnost i podudarnost odabranih aktivnosti s drugim nacionalnim ili regionalnim aktivnostima i s aktivnostima koje se sufinanciraju sredstvima Unije, a prije svega s programima ruralnog razvoja i promidžbe, |
| --- | --- |

—

komplementarnost i podudarnost odabranih aktivnosti s drugim nacionalnim ili regionalnim aktivnostima i s aktivnostima koje se sufinanciraju sredstvima Unije, a prije svega s programima ruralnog razvoja i promidžbe,

| — | očekivani rezultati i učinak s obzirom na osnovnu situaciju i njihov doprinos ciljevima Unije. |
| --- | --- |

—

očekivani rezultati i učinak s obzirom na osnovnu situaciju i njihov doprinos ciljevima Unije.

2.3   Utjecaj prethodne nacionalne strategije (ako je primjenjivo)

Opis rezultata i učinka operativnih programa provedenih posljednjih godina.

3.   Ciljevi operativnih programa i pokazatelji uspješnosti u skladu s člankom 36. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013

Opis vrsta aktivnosti odabranih kao prihvatljive za potporu (nepotpuni popis), ciljevi koji se žele postići, provjerljivi ciljevi i pokazatelji koji omogućuju vrednovanje napredovanja u ostvarivanju ciljeva, učinkovitosti i djelotvornosti.

3.1   Zahtjevi za sve ili za nekoliko određenih vrsta aktivnosti

Države članice osiguravaju mogućnost provjere i kontrole svih aktivnosti uključenih u nacionalnu strategiju i nacionalni okvir. Ako se procjenom tijekom provedbe operativnih programa ustanovi da se ne poštuju zahtjevi u pogledu mogućnosti provjere i kontrole, predmetne se aktivnosti prilagođuju u skladu s tim zahtjevima ili se ukidaju. Ako je potpora dodijeljena na temelju standardnih paušalnih iznosa ili veličina jediničnih troškova, države članice osiguravaju prikladnost i točnost relevantnih izračuna te ih unaprijed utvrđuju na temelju pravednog, ravnopravnog i provjerljivog izračuna. Aktivnosti za zaštitu okoliša u skladu su sa zahtjevima iz članka 33. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Države članice donose zaštitne mjere, odredbe i provjere kako bi osigurale da aktivnosti odabrane kao prihvatljive za potporu nisu ujedno potpomognute drugim, predviđenim instrumentima zajedničke poljoprivredne politike, a posebno programima ruralnog razvoja i promidžbe ili drugim nacionalnim ili regionalnim programima. Učinkovite zaštitne mjere donesene na temelju članka 33. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1308/2013 s ciljem zaštite okoliša od mogućih povećanih pritisaka zbog ulaganja za koja se dobiva potpora u okviru operativnih programa te kriteriji prihvatljivosti utvrđeni na temelju članka 36. stavka 1. te Uredbe kako bi se osigurala usklađenost ulaganja na pojedinačnim gospodarstvima, koja dobivaju potporu u okviru operativnih programa, s ciljevima utvrđenima u članku 191. UFEU-a i u Sedmom programu djelovanja Unije za okoliš.

3.2   Posebne informacije potrebne za pojedine vrste aktivnosti za postizanje ciljeva iz članka 33. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 (ispunjava se samo za vrste odabranih aktivnosti).

3.2.1   Stjecanje dugotrajne materijalne imovine

| — | vrste ulaganja prihvatljive za potporu |
| --- | --- |

—

vrste ulaganja prihvatljive za potporu

| — | drugi oblici stjecanja prihvatljivi za potporu, npr. najam, leasing |
| --- | --- |

—

drugi oblici stjecanja prihvatljivi za potporu, npr. najam, leasing

| — | detalji o uvjetima prihvatljivosti za potporu. |
| --- | --- |

—

detalji o uvjetima prihvatljivosti za potporu.

3.2.2   Druge mjere

| — | opis vrsta mjera prihvatljivih za potporu |
| --- | --- |

—

opis vrsta mjera prihvatljivih za potporu

| — | pojedinosti o uvjetima prihvatljivosti za potporu. |
| --- | --- |

—

pojedinosti o uvjetima prihvatljivosti za potporu.

4.   Imenovanje nadležnih tijela i odgovornih tijela

Nacionalno tijelo koje imenuje država članica, odgovorno za upravljanje, praćenje i ocjenjivanje nacionalne strategije.

5.   Opis sustava praćenja i ocjenjivanja

Pokazatelji učinkovitosti određeni u nacionalnoj strategiji sastoje se od pokazatelja iz članka 4. navedenih u Prilogu II. tablici 4.1. Ako se smatra korisnim, u nacionalnoj se strategiji utvrđuju dodatni pokazatelji koji odražavaju nacionalne ili regionalne potrebe, uvjete i ciljeve koji su specifični za nacionalne operativne programe.

5.1   Ocjena operativnih programa i obveze izvješćivanja za proizvođačke organizacije u skladu s člankom 36. stavkom 2. točkama (d) i (e) Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Opis zahtjeva za praćenje i ocjenjivanje te postupaka u vezi s operativnim programima, uključujući i obveze izvješćivanja za proizvođačke organizacije.

5.2   Praćenje i ocjenjivanje nacionalne strategije.

Opis zahtjeva za praćenje i ocjenjivanje te postupaka povezanih s nacionalnom strategijom.

„PRILOG II.

Godišnje izvješće Dio AŽ

STRUKTURA GODIŠNJEG IZVJEŠĆA – DIO A

Ovi obrasci čine dio A godišnjeg izvješća koje nadležna tijela država članica moraju predati Europskoj komisiji do 15. studenoga svake godine koja slijedi nakon kalendarske godine na koju se izvješće odnosi.

Obrasci se temelje na zahtjevima za izvješćivanje iz članka 54. točke (b) i Priloga V. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/891 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća.

1.   Administrativni podaci

| Tablica 1.1. | Izmjene nacionalnog zakonodavstva radi provedbe glave I. poglavlja II. odjeljka 3. i glave II. poglavlja III. odjeljaka 1., 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 (za sektor voća i povrća) |
| --- | --- |
| Tablica 1.2. | Izmjene koje se odnose na nacionalnu strategiju za održive operativne programe koja se primjenjuje na operativne programe |

Tablica 1.1.

Izmjene nacionalnog zakonodavstva radi provedbe glave I. poglavlja II. odjeljka 3. i glave II. poglavlja III. odjeljaka 1., 2. i 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 (za sektor voća i povrća)

Tablica 1.2.

Izmjene koje se odnose na nacionalnu strategiju za održive operativne programe koja se primjenjuje na operativne programe

2.   Podaci o proizvođačkim organizacijama, transnacionalnim proizvođačkim organizacijama, udruženjima proizvođačkih organizacija, transnacionalnim udruženjima proizvođačkih organizacija i proizvođačkim grupama

| Tablica 2.1. | Proizvođačke organizacije |
| --- | --- |
| Tablica 2.2. | Transnacionalne proizvođačke organizacije |
| Tablica 2.3. | Udruženja proizvođačkih organizacija |
| Tablica 2.4. | Transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija |
| Tablica 2.5. | Proizvođačke grupe |

Tablica 2.1.

Proizvođačke organizacije

Tablica 2.2.

Transnacionalne proizvođačke organizacije

Tablica 2.3.

Udruženja proizvođačkih organizacija

Tablica 2.4.

Transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

Tablica 2.5.

Proizvođačke grupe

3.   Podaci o rashodima

| Tablica 3.1. | Izdaci koji se odnose na proizvođačke organizacije, transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe |
| --- | --- |
| Tablica 3.2. | Ukupni izdaci operativnih programa proizvođačkih organizacija, transnacionalnih proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija i transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija |
| Tablica 3.3. | Ukupni izdaci proizvođačkih grupa |
| Tablica 3.4. | Povlačenja |

Tablica 3.1.

Izdaci koji se odnose na proizvođačke organizacije, transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačke grupe

Tablica 3.2.

Ukupni izdaci operativnih programa proizvođačkih organizacija, transnacionalnih proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija i transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

Tablica 3.3.

Ukupni izdaci proizvođačkih grupa

Tablica 3.4.

Povlačenja

4.   Praćenje operativnih programa/planova priznavanja

| Tablica 4.1. | Pokazatelji koji se odnose na proizvođačke organizacije i transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |
| Tablica 4.2. | Pokazatelji za proizvođačke grupe |

Tablica 4.1.

Pokazatelji koji se odnose na proizvođačke organizacije i transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

Tablica 4.2.

Pokazatelji za proizvođačke grupe

Objašnjenja

Pokrate

| Zajednička organizacija tržišta | ZOT |
| --- | --- |
| Proizvođačka grupa | PG |
| Proizvođačka organizacija | OP |
| Transnacionalna proizvođačka organizacija | TOP |
| Udruženje proizvođačkih organizacija | UOP |
| Transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija | TUOP |
| Operativni fond | OF |
| Operativni program | OP |
| Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište | VPST |
| Država članica | DČ |

Zajednička organizacija tržišta

ZOT

Proizvođačka grupa

PG

Proizvođačka organizacija

OP

Transnacionalna proizvođačka organizacija

TOP

Udruženje proizvođačkih organizacija

UOP

Transnacionalno udruženje proizvođačkih organizacija

TUOP

Operativni fond

OF

Operativni program

OP

Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište

VPST

Država članica

DČ

Oznake zemalja

| Ime zemlje (na izvornom jeziku) | Skraćeno ime zemlje | Oznaka |
| --- | --- | --- |
| Belgique/België | Belgija | BE |
| България (*1) | Bugarska | BG |
| Česká republika | Češka | CZ |
| Danmark | Danska | DK |
| Deutschland | Njemačka | DE |
| Eesti | Estonija | EE |
| Éire/Ireland | Irska | IE |
| Ελλάδα (*1) | Grčka | EL |
| España | Španjolska | ES |
| France | Francuska | FR |
| Italia | Italija | IT |
| Κύπρος (*1) | Cipar | CY |
| Latvija | Latvija | LV |
| Lietuva | Litva | LT |
| Luxembourg | Luksemburg | LU |
| Magyarország | Mađarska | HU |
| Malta | Malta | MT |
| Nederland | Nizozemska | NL |
| Österreich | Austrija | AT |
| Polska | Poljska | PL |
| Portugal | Portugal | PT |
| Hrvatska | Hrvatska | HR |
| România | Rumunjska | RO |
| Slovenija | Slovenija | SI |
| Slovensko | Slovačka | SK |
| Suomi/Finland | Finska | FI |
| Sverige | Švedska | SE |
| United Kingdom | Ujedinjena Kraljevina | UK |

Ime zemlje (na izvornom jeziku)

Skraćeno ime zemlje

Oznaka

Belgique/België

Belgija

BE

България (*1)

Bugarska

BG

Česká republika

Češka

CZ

Danmark

Danska

DK

Deutschland

Njemačka

DE

Eesti

Estonija

EE

Éire/Ireland

Irska

IE

Ελλάδα (*1)

Grčka

EL

España

Španjolska

ES

France

Francuska

FR

Italia

Italija

IT

Κύπρος (*1)

Cipar

CY

Latvija

Latvija

LV

Lietuva

Litva

LT

Luxembourg

Luksemburg

LU

Magyarország

Mađarska

HU

Malta

Malta

MT

Nederland

Nizozemska

NL

Österreich

Austrija

AT

Polska

Poljska

PL

Portugal

Portugal

PT

Hrvatska

Hrvatska

HR

România

Rumunjska

RO

Slovenija

Slovenija

SI

Slovensko

Slovačka

SK

Suomi/Finland

Finska

FI

Sverige

Švedska

SE

United Kingdom

Ujedinjena Kraljevina

UK

Oznake regija

| Vlaams Gewest | BE2 |
| --- | --- |
| Région Wallonne | BE3 |

Vlaams Gewest

BE2

Région Wallonne

BE3

Država članica koja smatra da je primjerenije dati prikaz po regijama može naznačiti predmetnu regiju na naslovnici svakog odjeljka te na vrhu svake tablice.

Broj kodne oznake (ID) proizvođačkih organizacija, transnacionalnih proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija i proizvođačkih grupa

Broj kodne oznake svake proizvođačke organizacije, transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija ili proizvođačke grupe JEDINSTVEN je. Ako se povuče priznanje neke proizvođačke organizacije, transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalnog udruženja proizvođačkih organizacija ili proizvođačke grupe, istim brojem kodne oznake više se nikad ne bi trebalo koristiti.

Novčane vrijednosti

Sve novčane vrijednosti trebalo bi izražavati u eurima, osim za države članice koje se koriste nacionalnom valutom. Rubrika ‚NACIONALNA VALUTA’ nalazi se na VRHU tablica.

| Valuta | |
| --- | --- |

Valuta

U rubrici bi trebalo navesti oznaku nacionalne valute.

| | OZNAKA |
| --- | --- |
| Euro | EUR |
| Funta sterlinga | GBP |

OZNAKA

Euro

EUR

Funta sterlinga

GBP

Kontaktna točka za komunikaciju

| Država članica: | | Godina: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Godina:

Regija:

| Organizacija | Naziv | |
| --- | --- | --- |
| Poštanska adresa | |
| Osoba za kontakt (1.) | Prezime | |
| Ime | |
| Naziv radnog mjesta | |
| Adresa e-pošte | |
| Poslovni telefon | |
| Poslovni faks | |
| Osoba za kontakt (2.) | Prezime | |
| Ime | |
| Naziv radnog mjesta | |
| Adresa e-pošte | |
| Poslovni telefon | |
| Poslovni faks | |

Organizacija

Naziv

Poštanska adresa

Osoba za kontakt (1.)

Prezime

Ime

Naziv radnog mjesta

Adresa e-pošte

Poslovni telefon

Poslovni faks

Osoba za kontakt (2.)

Prezime

Ime

Naziv radnog mjesta

Adresa e-pošte

Poslovni telefon

Poslovni faks

Godišnje izvješće – Dio A

| Država članica: | | Godina: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Godina:

Regija:

ODJELJAK 1.

ADMINISTRATIVNI PODACI

Tablica 1.1.   Izmjene nacionalnog zakonodavstva radi provedbe glave I. poglavlja II. odjeljka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 (za sektor voća i povrća)

| Nacionalno zakonodavstvo |
| --- |
| Naslov | Objava u Službenom listu države članice | Poveznica |
| | | |

Nacionalno zakonodavstvo

Naslov

Objava u Službenom listu države članice

Poveznica

Tablica 1.2.   Izmjene nacionalne strategije za održive operativne programe koja se primjenjuje na operativne programe

| Nacionalna strategija |
| --- |
| Izmjene nacionalne strategije
   (1) | Poveznica |
| | |

Nacionalna strategija

Izmjene nacionalne strategije
   (1)

Poveznica

Godišnje izvješće – Dio A

| Država članica: | | Godina: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Godina:

Regija:

ODJELJAK 2.

PODACI KOJI SE ODNOSE NA PROIZVOĐAČKE ORGANIZACIJE, TRANSNACIONALNE PROIZVOĐAČKE ORGANIZACIJE, UDRUŽENJA PROIZVOĐAČKIH ORGANIZACIJA, TRANSNACIONALNA UDRUŽENJA PROIZVOĐAČKIH ORGANIZACIJA I PROIZVOĐAČKE GRUPE

Tablica 2.1.   Proizvođačke organizacije

| Ukupan broj priznatih proizvođačkih organizacija | |
| --- | --- |
| Ukupan broj suspendiranih proizvođačkih organizacija | |
| Ukupan broj proizvođačkih organizacija za koje je priznanje povučeno | |
| Ukupan broj proizvođačkih organizacija koje su se spojile s nekom drugom proizvođačkom organizacijom, udruženjem proizvođačkih organizacija, transnacionalnom proizvođačkom organizacijom ili transnacionalnim udruženjem proizvođačkih organizacija (ili više njih) | Ukupan broj predmetnih proizvođačkih organizacija | |
| Ukupan broj novih proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalnih proizvođačkih organizacija ili transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija | |
| Novi identifikacijski broj/brojevi | |
| Broj članova proizvođačkih organizacija | Ukupno | |
| Pravni subjekti | |
| Fizičke osobe | |
| Broj proizvođača voća i/ili povrća | |
| Ukupan broj proizvođačkih organizacija koje provode operativni program | — | priznate proizvođačke organizacije |

Ukupan broj priznatih proizvođačkih organizacija

Ukupan broj suspendiranih proizvođačkih organizacija

Ukupan broj proizvođačkih organizacija za koje je priznanje povučeno

Ukupan broj proizvođačkih organizacija koje su se spojile s nekom drugom proizvođačkom organizacijom, udruženjem proizvođačkih organizacija, transnacionalnom proizvođačkom organizacijom ili transnacionalnim udruženjem proizvođačkih organizacija (ili više njih)

Ukupan broj predmetnih proizvođačkih organizacija

Ukupan broj novih proizvođačkih organizacija, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalnih proizvođačkih organizacija ili transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

Novi identifikacijski broj/brojevi

Broj članova proizvođačkih organizacija

Ukupno

Pravni subjekti

Fizičke osobe

Broj proizvođača voća i/ili povrća

Ukupan broj proizvođačkih organizacija koje provode operativni program

—

priznate proizvođačke organizacije

| — | suspendirane proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

suspendirane proizvođačke organizacije

| — | proizvođačke organizacije koje su predmet spajanja |
| --- | --- |

—

proizvođačke organizacije koje su predmet spajanja

Dio proizvodnje namijenjen za tržište svježeg voća i povrća

Vrijednost

Količina (u tonama)

Dio proizvodnje namijenjen za preradu

Vrijednost

Količina (u tonama)

Ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha)
   (*2)

Tablica 2.2.   Transnacionalne proizvođačke organizacije
   (2)

| Ukupan broj priznatih transnacionalnih proizvođačkih organizacija | |
| --- | --- |
| | — | Broj članova proizvođačke organizacije |

Ukupan broj priznatih transnacionalnih proizvođačkih organizacija

—

Broj članova proizvođačke organizacije

| — | Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačke organizacije

Ukupan broj suspendiranih transnacionalnih proizvođačkih organizacija

| — | Broj članova proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

Broj članova proizvođačke organizacije

| — | Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačke organizacije

Ukupan broj transnacionalnih proizvođačkih organizacija za koje je priznanje povučeno

| — | Broj članova proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

Broj članova proizvođačke organizacije

| — | Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačke organizacije

Ukupan broj transnacionalnih proizvođačkih organizacija koje su se spojile s nekom drugom transnacionalnom proizvođačkom organizacijom ili transnacionalnim udruženjem proizvođačkih organizacija (ili više njih)

Ukupan broj predmetnih transnacionalnih proizvođačkih organizacija

Ukupan broj novih transnacionalnih proizvođačkih organizacija/transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

Novi identifikacijski broj/brojevi

Broj članova transnacionalnih proizvođačkih organizacija

Ukupno

Pravni subjekti

Fizičke osobe

Broj proizvođača voća i/ili povrća

Ukupan broj transnacionalnih proizvođačkih organizacija koje provode operativni program

| — | priznate transnacionalne proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

priznate transnacionalne proizvođačke organizacije

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

| — | suspendirane transnacionalne proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

suspendirane transnacionalne proizvođačke organizacije

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

| — | transnacionalne proizvođačke organizacije koje su predmet spajanja |
| --- | --- |

—

transnacionalne proizvođačke organizacije koje su predmet spajanja

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

Dio proizvodnje namijenjen za tržište svježeg voća i povrća

Vrijednost

Količina (u tonama)

Dio proizvodnje namijenjen za preradu

Vrijednost

Količina (u tonama)

Ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha)
   (*3)

Tablica 2.3.   Udruženja proizvođačkih organizacija
   (3)

| Ukupan broj priznatih udruženja proizvođačkih organizacija | |
| --- | --- |
| | — | Broj članova proizvođačke organizacije |

Ukupan broj priznatih udruženja proizvođačkih organizacija

—

Broj članova proizvođačke organizacije

Ukupan broj suspendiranih udruženja proizvođačkih organizacija

| — | Broj članova proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

Broj članova proizvođačke organizacije

Ukupan broj udruženja proizvođačkih organizacija za koje je priznanje povučeno

| — | Broj članova proizvođačke organizacije |
| --- | --- |

—

Broj članova proizvođačke organizacije

Ukupan broj udruženja proizvođačkih organizacija koja su se spojila s nekim drugim udruženjem proizvođačkih organizacija ili transnacionalnim udruženjem proizvođačkih organizacija (ili više njih)

Ukupan broj predmetnih udruženja proizvođačkih organizacija

Ukupan broj novih udruženja proizvođačkih organizacija/transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

Novi identifikacijski broj/brojevi

Broj članova udruženja proizvođačkih organizacija

Ukupno

Pravni subjekti

Fizičke osobe

Broj proizvođača voća i/ili povrća

Ukupan broj udruženja proizvođačkih organizacija koja provode operativni program

| — | priznata udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

priznata udruženja proizvođačkih organizacija

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

| — | suspendirana udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

suspendirana udruženja proizvođačkih organizacija

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

| — | udruženja proizvođačkih organizacija koja su predmet spajanja |
| --- | --- |

—

udruženja proizvođačkih organizacija koja su predmet spajanja

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

Dio proizvodnje namijenjen za tržište svježeg voća i povrća

Vrijednost

Količina (u tonama)

Dio proizvodnje namijenjen za preradu

Vrijednost

Količina (u tonama)

Ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha)
   (*4)

Tablica 2.4.   Transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija
   (4)

| Ukupan broj priznatih transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija | |
| --- | --- |
| | — | Broj članova proizvođačke organizacije/transnacionalne proizvođačke organizacije/udruženja proizvođačkih organizacija |

Ukupan broj priznatih transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

—

Broj članova proizvođačke organizacije/transnacionalne proizvođačke organizacije/udruženja proizvođačkih organizacija

| — | Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačkih organizacija/transnacionalnih proizvođačkih organizacija/udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačkih organizacija/transnacionalnih proizvođačkih organizacija/udruženja proizvođačkih organizacija

Ukupan broj suspendiranih transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

| — | Broj članova proizvođačke organizacije/transnacionalne proizvođačke organizacije/udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

Broj članova proizvođačke organizacije/transnacionalne proizvođačke organizacije/udruženja proizvođačkih organizacija

| — | Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačkih organizacija/transnacionalnih proizvođačkih organizacija/udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačkih organizacija/transnacionalnih proizvođačkih organizacija/udruženja proizvođačkih organizacija

Ukupan broj transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija za koje je priznanje povučeno

| — | Broj članova proizvođačke organizacije/transnacionalne proizvođačke organizacije/udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

Broj članova proizvođačke organizacije/transnacionalne proizvođačke organizacije/udruženja proizvođačkih organizacija

| — | Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačkih organizacija/transnacionalnih proizvođačkih organizacija/udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

Popis država članica u kojima se nalazi sjedište članova proizvođačkih organizacija/transnacionalnih proizvođačkih organizacija/udruženja proizvođačkih organizacija

Ukupan broj transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija koja su se spojila s nekim drugim transnacionalnim udruženjem proizvođačkih organizacija (ili više njih)

Ukupan broj predmetnih transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

Ukupan broj novih transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

Novi identifikacijski broj/brojevi

Broj članova transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija

Ukupno

Pravni subjekti

Fizičke osobe

Broj proizvođača voća i/ili povrća

Ukupan broj transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija koja provode operativni program

| — | priznata transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

priznata transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

| — | suspendirana transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- |

—

suspendirana transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

| — | transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija koja su predmet spajanja |
| --- | --- |

—

transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija koja su predmet spajanja

s cijelim operativnim programom

s djelomičnim operativnim programom

Dio proizvodnje namijenjen za tržište svježeg voća i povrća

Vrijednost

Količina (u tonama)

Dio proizvodnje namijenjen za preradu

Vrijednost

Količina (u tonama)

Ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha)
   (*5)

Tablica 2.5.   Proizvođačke grupe

| Ukupan broj priznatih proizvođačkih grupa | |
| --- | --- |
| Ukupan broj suspendiranih proizvođačkih grupa | |
| Ukupan broj proizvođačkih grupa za koje je priznanje povučeno | |
| Ukupan broj proizvođačkih grupa koje su postale proizvođačke organizacije | |
| Ukupan broj proizvođačkih grupa koje su se spojile s nekom drugom proizvođačkom grupom (ili više njih) | Ukupan broj predmetnih proizvođačkih grupa | |
| Ukupan broj novih proizvođačkih grupa | |
| Novi identifikacijski broj/brojevi | |
| Broj članova proizvođačkih grupa | Ukupno | |
| Pravni subjekti | |
| Fizičke osobe | |
| Broj proizvođača voća i/ili povrća | |
| Dio proizvodnje namijenjen za tržište svježeg voća i povrća | Vrijednost | |
| Količina (u tonama) | |
| Dio proizvodnje namijenjen za preradu | Vrijednost | |
| Količina (u tonama) | |
| Ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha)
   (*6) | |

Ukupan broj priznatih proizvođačkih grupa

Ukupan broj suspendiranih proizvođačkih grupa

Ukupan broj proizvođačkih grupa za koje je priznanje povučeno

Ukupan broj proizvođačkih grupa koje su postale proizvođačke organizacije

Ukupan broj proizvođačkih grupa koje su se spojile s nekom drugom proizvođačkom grupom (ili više njih)

Ukupan broj predmetnih proizvođačkih grupa

Ukupan broj novih proizvođačkih grupa

Novi identifikacijski broj/brojevi

Broj članova proizvođačkih grupa

Ukupno

Pravni subjekti

Fizičke osobe

Broj proizvođača voća i/ili povrća

Dio proizvodnje namijenjen za tržište svježeg voća i povrća

Vrijednost

Količina (u tonama)

Dio proizvodnje namijenjen za preradu

Vrijednost

Količina (u tonama)

Ukupna površina na kojoj se proizvodi voće i povrće (ha)
   (*6)

Godišnje izvješće – Dio A

| Država članica: | | Godina: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Godina:

Regija:

ODJELJAK 3.

PODACI O IZDACIMA

Tablica 3.1.   Izdaci koji se odnose na proizvođačke organizacije, transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

| | Sve proizvođačke organizacije | Sve transnacionalne proizvođačke organizacije | Sva udruženja proizvođačkih organizacija | Sva transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Operativni fondovi | Ukupno odobreno | | | | |
| — | Iznos financijskog doprinosa organizacije i/ili članova organizacije |

Sve proizvođačke organizacije

Sve transnacionalne proizvođačke organizacije

Sva udruženja proizvođačkih organizacija

Sva transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

Operativni fondovi

Ukupno odobreno

—

Iznos financijskog doprinosa organizacije i/ili članova organizacije

| — | Iznos financijske pomoći Unije |
| --- | --- |

—

Iznos financijske pomoći Unije

Konačni operativni fond

Ukupno potrošeno

| — | Iznos financijskog doprinosa članova organizacije |
| --- | --- |

—

Iznos financijskog doprinosa članova organizacije

| — | Iznos financijske pomoći Unije |
| --- | --- |

—

Iznos financijske pomoći Unije

Nacionalna financijska pomoć

Iznos isplaćene nacionalne financijske pomoći

Procijenjeni iznos isplaćene nacionalne financijske pomoći koju EU treba nadoknaditi

Popis regija korisnica na temelju članka 35. Uredbe (EU) br. 1308/2013

Vrijednost proizvodnje stavljene na tržište (izračunana u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 2017/891)

(podaci u eurima ili u nacionalnoj valuti)

Tablica 3.2.   Ukupni stvarni izdaci operativnih programa za proizvođačke organizacije, transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

| Aktivnosti/Mjere

  Članak 2. točke (f) i (g) Uredbe (EU) 2017/891 | Ciljevi

  Članak 33. stavci 1. i 3.i članak 152. stavak 1. točka (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013 | Ukupni stvarni izdaci (u eurima ili u nacionalnoj valuti) |
| --- | --- | --- |
| Sve proizvođačke organizacije | Sve transnacionalne proizvođačke organizacije | Sva udruženja proizvođačkih organizacija | Sva transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija |
| Ulaganja | Planiranje proizvodnje | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | | | | |
| Okolišne mjere | | | | |
| Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | | | | |
| Istraživanja | | | | |
| Istraživanja i eksperimentalna proizvodnja | Planiranje proizvodnje | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | | | | |
| Okolišne mjere | | | | |
| Quality schemes (EU and national) and measures related to quality improvement | Poboljšanje kvalitete proizvoda | | | | |
| Promidžba i komunikacija | Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | | | | |
| Promidžba proizvoda | | | | |
| Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | | | | |
| Izobrazba i razmjena najboljih praksi | Planiranje proizvodnje | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | | | | |
| Okolišne mjere | | | | |
| Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | | | | |
| Savjetodavne usluge i tehnička pomoć | Planiranje proizvodnje | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | | | | |
| Okolišne mjere | | | | |
| Organska proizvodnja | Okolišne mjere | | | | |
| Integrirana proizvodnja | | | | |
| Racionalnije korištenje vode ili poboljšano gospodarenje vodom, uključujući štednju vode i odvodnju | | | | |
| Aktivnosti očuvanja tla | | | | |
| Aktivnosti za stvaranje ili očuvanje staništa pogodnih za bioraznolikost ili očuvanje krajolika, uključujući očuvanje povijesnih obilježja | | | | |
| Aktivnosti štednje energije (isključujući prijevoz) | | | | |
| Aktivnosti smanjenja proizvodnje otpada i poboljšanje gospodarenja otpadom | | | | |
| Prijevoz | | | | |
| Stavljanje na tržište | | | | |
| Osnivanje uzajamnih fondova | Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | | | | |
| Ponovno punjenje uzajamnih fondova | | | | |
| Ponovna sadnja voćnjaka | | | | |
| Povlačenje s tržišta | | | | |
| — | Besplatna distribucija |

Aktivnosti/Mjere

Članak 2. točke (f) i (g) Uredbe (EU) 2017/891

Ciljevi

Članak 33. stavci 1. i 3.i članak 152. stavak 1. točka (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013

Ukupni stvarni izdaci (u eurima ili u nacionalnoj valuti)

Sve proizvođačke organizacije

Sve transnacionalne proizvođačke organizacije

Sva udruženja proizvođačkih organizacija

Sva transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

Ulaganja

Planiranje proizvodnje

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Okolišne mjere

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Istraživanja

Istraživanja i eksperimentalna proizvodnja

Planiranje proizvodnje

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Okolišne mjere

Quality schemes (EU and national) and measures related to quality improvement

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Promidžba i komunikacija

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Promidžba proizvoda

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Izobrazba i razmjena najboljih praksi

Planiranje proizvodnje

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Okolišne mjere

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Savjetodavne usluge i tehnička pomoć

Planiranje proizvodnje

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Okolišne mjere

Organska proizvodnja

Okolišne mjere

Integrirana proizvodnja

Racionalnije korištenje vode ili poboljšano gospodarenje vodom, uključujući štednju vode i odvodnju

Aktivnosti očuvanja tla

Aktivnosti za stvaranje ili očuvanje staništa pogodnih za bioraznolikost ili očuvanje krajolika, uključujući očuvanje povijesnih obilježja

Aktivnosti štednje energije (isključujući prijevoz)

Aktivnosti smanjenja proizvodnje otpada i poboljšanje gospodarenja otpadom

Prijevoz

Stavljanje na tržište

Osnivanje uzajamnih fondova

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Ponovno punjenje uzajamnih fondova

Ponovna sadnja voćnjaka

Povlačenje s tržišta

—

Besplatna distribucija

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Zelena berba

Neubiranje

Osiguranje berbe

Mentorstvo

Administrativni troškovi

Planiranje proizvodnje

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Okolišne mjere

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Istraživanja

Drugo

Planiranje proizvodnje

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Okolišne mjere

| Napomena: | Uredbom (EU) br. 1308/2013 predviđeni su sljedeći ciljevi:

  —
  Planiranje proizvodnje
     
  Članak 33. stavak 1. točka (a) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke i., ii. i xi.


  —
  Poboljšanje kvalitete proizvoda
     
  Članak 33. stavak 1. točka (b) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke i., iv. i vi.


  —
  Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda
     
  Članak 33. stavak 1. točka (c) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke i., ii., iii., iv., ix. i xi.


  —
  Promidžba proizvoda
     
  Članak 33. stavak 1. točka (d) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke vi. i ix.


  —
  Okolišne mjere
     
  Članak 33. stavak 1. točka (e) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke iii., iv., v., vii. i viii.


  —
  Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima
     
  Članak 33. stavak 1. točka (f), članak 33. stavak 3. točka (a) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke iv. i xi.


  —
  Istraživanja
     
  Članak 152. stavak 1. točka (c) podtočka iv. |
| --- | --- |

Napomena:

Uredbom (EU) br. 1308/2013 predviđeni su sljedeći ciljevi:

—
  Planiranje proizvodnje
     
  Članak 33. stavak 1. točka (a) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke i., ii. i xi.

—
  Poboljšanje kvalitete proizvoda
     
  Članak 33. stavak 1. točka (b) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke i., iv. i vi.

—
  Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda
     
  Članak 33. stavak 1. točka (c) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke i., ii., iii., iv., ix. i xi.

—
  Promidžba proizvoda
     
  Članak 33. stavak 1. točka (d) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke vi. i ix.

—
  Okolišne mjere
     
  Članak 33. stavak 1. točka (e) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke iii., iv., v., vii. i viii.

—
  Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima
     
  Članak 33. stavak 1. točka (f), članak 33. stavak 3. točka (a) i članak 152. stavak 1. točka (c) podtočke iv. i xi.

—
  Istraživanja
     
  Članak 152. stavak 1. točka (c) podtočka iv.

Tablica 3.3.   Ukupni stvarni izdaci proizvođačkih grupa

| | Ukupni stvarni izdaci svih proizvođačkih grupa

  (u eurima ili u nacionalnoj valuti) |
| --- | --- |
| Ulaganja proizvođačkih grupa | Ulaganja potrebna za dobivanje priznanja za proizvođačku grupu | |
| — | iznos financijske pomoći Unije |

Ukupni stvarni izdaci svih proizvođačkih grupa

(u eurima ili u nacionalnoj valuti)

Ulaganja proizvođačkih grupa

Ulaganja potrebna za dobivanje priznanja za proizvođačku grupu

—

iznos financijske pomoći Unije

| — | iznos financijske pomoći države članice |
| --- | --- |

—

iznos financijske pomoći države članice

| — | iznos doprinosa proizvođačke grupe/člana proizvođačke grupe |
| --- | --- |

—

iznos doprinosa proizvođačke grupe/člana proizvođačke grupe

Tablica 3.4.   Povlačenja

| | Ukupna godišnja količina

  (u tonama) | Ukupni izdaci

  (u eurima ili u nacionalnoj valuti) | Iznos financijske pomoći EU-a | Besplatna distribucija

  (u tonama) | Kompostiranje

  (u tonama) | Prerađivačka industrija

  (u tonama) | Druga namjena

  (u tonama) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi iz Priloga IV. Uredbi (EU) 2017/891 | Cvjetača | | | | | | | |
| Rajčica | | | | | | | |
| Jabuke | | | | | | | |
| Grožđe | | | | | | | |
| Marelice | | | | | | | |
| Nektarine | | | | | | | |
| Breskve | | | | | | | |
| Kruške | | | | | | | |
| Patlidžani | | | | | | | |
| Dinje | | | | | | | |
| Lubenice | | | | | | | |
| Naranče | | | | | | | |
| Mandarine | | | | | | | |
| Klementine | | | | | | | |
| Satsuma mandarine | | | | | | | |
| Limun | | | | | | | |
| Ostali proizvodi | | | | | | | | |
| Ukupno | | | | | | | | |

Ukupna godišnja količina

(u tonama)

Ukupni izdaci

(u eurima ili u nacionalnoj valuti)

Iznos financijske pomoći EU-a

Besplatna distribucija

(u tonama)

Kompostiranje

(u tonama)

Prerađivačka industrija

(u tonama)

Druga namjena

(u tonama)

Proizvodi iz Priloga IV. Uredbi (EU) 2017/891

Cvjetača

Rajčica

Jabuke

Grožđe

Marelice

Nektarine

Breskve

Kruške

Patlidžani

Dinje

Lubenice

Naranče

Mandarine

Klementine

Satsuma mandarine

Limun

Ostali proizvodi

Ukupno

Godišnje izvješće – Dio A

| Država članica: | | Godina: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regija: | | | |

Država članica:

Godina:

Regija:

ODJELJAK 4.

PRAĆENJE OPERATIVNIH PROGRAMA

Pokazateljima koji se odnose na aktivnosti koje poduzimaju priznate proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija, transnacionalne organizacije i proizvođačke grupe u okviru operativnog programa/plana priznavanja ne uzimaju se nužno u obzir svi faktori koji mogu nastupiti i utjecati na proizvodnju, rezultate i učinke operativnog programa/plana priznavanja. U tom kontekstu, informacije dobivene na temelju pokazatelja trebalo bi tumačiti u svjetlu kvantitativnih i kvalitativnih informacija o drugim ključnim čimbenicima koji pridonose uspjehu ili neuspjehu provedbe programa/plana.

U slučaju da države članice za izračun pokazatelja upotrebljavaju uzorke, službama Komisije treba zajedno s godišnjim izvješćem dostaviti informacije o veličini, reprezentativnosti i drugim sastavnim elementima uzorka.

Tablica 4.1.   Pokazatelji koji se odnose na proizvođačke organizacije, transnacionalne proizvođačke organizacije, udruženja proizvođačkih organizacija i transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

| Aktivnosti/Mjere

  Članak 2. točke (f) i (g) Uredbe (EU) 2017/891 | Ciljevi

  Članak 33. stavci 1. i 3. i članak 152. stavak 1. točka (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013 | Pokazatelji | Sve proizvođačke organizacije | Sve transnacionalne proizvođačke organizacije | Sva udruženja proizvođačkih organizacija | Sva transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulaganja (5) | Planiranje proizvodnje | Broj gospodarstava | | | | |
| Ukupna vrijednost | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Ukupna vrijednost | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Ukupna vrijednost | | | | |
| Ukupna vrijednost proizvodnje stavljene na tržište/Ukupna količina proizvodnje stavljene na tržište (u eurima ili u nacionalnoj valuti/kg) | | | | |
| Okolišne mjere | Broj gospodarstava | | | | |
| Ukupna vrijednost | | | | |
| Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | Broj gospodarstava | | | | |
| Ukupna vrijednost | | | | |
| Istraživanja | Broj gospodarstava | | | | |
| Ukupna vrijednost | | | | |
| Istraživanja i eksperimentalna proizvodnja | Planiranje proizvodnje | Ukupna vrijednost | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | Ukupna vrijednost | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | Ukupna vrijednost | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Okolišne mjere | Broj gospodarstava | | | | |
| Ukupna vrijednost | | | | |
| Sustavi kakvoće (na razini EU-a i nacionalnoj razini) (6) i mjere koje se odnose na poboljšanje kvalitete | Poboljšanje kvalitete proizvoda | Površina ZOI-ja/ZOZP-a/ZTS-a (7)
  (ha) | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Količina (u tonama) | | | | |
| Promidžba i komunikacija (8) | Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj promidžbenih kampanja | | | | |
| Promidžba proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj promidžbenih kampanja | | | | |
| Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj promidžbenih kampanja | | | | |
| Izobrazba i razmjena najboljih praksi | Planiranje proizvodnje | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Okolišne mjere | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Savjetodavne usluge i tehnička pomoć | Planiranje proizvodnje | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Okolišne mjere | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Organska proizvodnja | Okolišne mjere | Površina obuhvaćena organskom proizvodnjom voća i/ili povrća (ha) | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Integrirana proizvodnja | Površina obuhvaćena integriranom proizvodnjom voća i/ili povrća (ha) | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Racionalnije korištenje vode ili poboljšano gospodarenje vodom, uključujući štednju vode i odvodnju | Površina obuhvaćena proizvodnjom voća i povrća na koju se primjenjuje smanjenje uporabe vode (ha) | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Razlika u obujmu (m3)

  (n – 1/n) | | | | |
| Aktivnosti očuvanja tla | Površina obuhvaćena proizvodnjom voća i povrća na kojoj postoji opasnost od erozije tla i na kojoj se primjenjuju mjere protiv erozije (ha)
   (9) | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Razlika u uporabi gnojiva po hektaru (u tonama po hektaru)


  (n – 1/n) | | | | |
| Aktivnosti za stvaranje ili očuvanje staništa pogodnih za bioraznolikost ili očuvanje krajolika, uključujući očuvanje povijesnih obilježja | Površina na kojoj se provode aktivnosti koje pridonose zaštiti staništa i bioraznolikosti (ha) | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Aktivnosti štednje energije (isključujući prijevoz) | Površina obuhvaćena proizvodnjom voća i povrća na koju se primjenjuje smanjenje uporabe energije (ha) | | | | |
| Broj gospodarstava | | | | |
| Razlika u potrošnji energije

  (n – 1/n): | |
| Kruta goriva | (u tonama/količina proizvodnje stavljene na tržište) | | | | |
| Tekućine | (L/količina proizvodnje stavljene na tržište) | | | | |
| Plin | (m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište) | | | | |
| Električna energija | (kwh/obujam proizvodnje stavljene na tržište) | | | | |
| Aktivnosti smanjenja proizvodnje otpada i poboljšanje gospodarenja otpadom | Broj gospodarstava | | | | |
| Razlika u obujmu otpada (m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište)


  (n – 1/n) | | | | |
| Razlika u obujmu pakiranja (m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište)


  (n – 1/n) | | | | |
| Prijevoz | Razlika u potrošnji energije

  (n – 1/n): | | | | |
| Tekućine | (L/količina proizvodnje stavljene na tržište) | | | | |
| Plin | (m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište) | | | | |
| Električna energija | (kwh/obujam proizvodnje stavljene na tržište) | | | | |
| Stavljanje na tržište | Broj gospodarstava | | | | |
| Broj aktivnosti | | | | |
| Osnivanje uzajamnih fondova (10) | Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima | Broj gospodarstava | | | | |
| Ponovno punjenje uzajamnih fondova (11) | Broj gospodarstava | | | | |
| Ponovna sadnja voćnjaka | Predmetna površina (ha) | | | | |
| Povlačenje s tržišta (11) | Broj poduzetih aktivnosti | | | | |
| Zelena berba (12) | Broj poduzetih aktivnosti | | | | |
| Predmetna površina (ha) | | | | |
| Neubiranje (12) | Broj poduzetih aktivnosti | | | | |
| Predmetna površina (ha) | | | | |
| Osiguranje berbe | Broj gospodarstava | | | | |
| Mentorstvo | Broj poduzetih aktivnosti | | | | |
| Drugo | Planiranje proizvodnje | Broj gospodarstava | | | | |
| Poboljšanje kvalitete proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda | Broj gospodarstava | | | | |
| Okolišne mjere | Broj gospodarstava | | | | |

Aktivnosti/Mjere

Članak 2. točke (f) i (g) Uredbe (EU) 2017/891

Ciljevi

Članak 33. stavci 1. i 3. i članak 152. stavak 1. točka (c) Uredbe (EU) br. 1308/2013

Pokazatelji

Sve proizvođačke organizacije

Sve transnacionalne proizvođačke organizacije

Sva udruženja proizvođačkih organizacija

Sva transnacionalna udruženja proizvođačkih organizacija

Ulaganja (5)

Planiranje proizvodnje

Broj gospodarstava

Ukupna vrijednost

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Broj gospodarstava

Ukupna vrijednost

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Broj gospodarstava

Ukupna vrijednost

Ukupna vrijednost proizvodnje stavljene na tržište/Ukupna količina proizvodnje stavljene na tržište (u eurima ili u nacionalnoj valuti/kg)

Okolišne mjere

Broj gospodarstava

Ukupna vrijednost

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Broj gospodarstava

Ukupna vrijednost

Istraživanja

Broj gospodarstava

Ukupna vrijednost

Istraživanja i eksperimentalna proizvodnja

Planiranje proizvodnje

Ukupna vrijednost

Broj gospodarstava

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Ukupna vrijednost

Broj gospodarstava

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Ukupna vrijednost

Broj gospodarstava

Okolišne mjere

Broj gospodarstava

Ukupna vrijednost

Sustavi kakvoće (na razini EU-a i nacionalnoj razini) (6) i mjere koje se odnose na poboljšanje kvalitete

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Površina ZOI-ja/ZOZP-a/ZTS-a (7)
  (ha)

Broj gospodarstava

Količina (u tonama)

Promidžba i komunikacija (8)

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Broj gospodarstava

Broj promidžbenih kampanja

Promidžba proizvoda

Broj gospodarstava

Broj promidžbenih kampanja

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Broj gospodarstava

Broj promidžbenih kampanja

Izobrazba i razmjena najboljih praksi

Planiranje proizvodnje

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Okolišne mjere

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Savjetodavne usluge i tehnička pomoć

Planiranje proizvodnje

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Okolišne mjere

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Organska proizvodnja

Okolišne mjere

Površina obuhvaćena organskom proizvodnjom voća i/ili povrća (ha)

Broj gospodarstava

Integrirana proizvodnja

Površina obuhvaćena integriranom proizvodnjom voća i/ili povrća (ha)

Broj gospodarstava

Racionalnije korištenje vode ili poboljšano gospodarenje vodom, uključujući štednju vode i odvodnju

Površina obuhvaćena proizvodnjom voća i povrća na koju se primjenjuje smanjenje uporabe vode (ha)

Broj gospodarstava

Razlika u obujmu (m3)

(n – 1/n)

Aktivnosti očuvanja tla

Površina obuhvaćena proizvodnjom voća i povrća na kojoj postoji opasnost od erozije tla i na kojoj se primjenjuju mjere protiv erozije (ha)
   (9)

Broj gospodarstava

Razlika u uporabi gnojiva po hektaru (u tonama po hektaru)

(n – 1/n)

Aktivnosti za stvaranje ili očuvanje staništa pogodnih za bioraznolikost ili očuvanje krajolika, uključujući očuvanje povijesnih obilježja

Površina na kojoj se provode aktivnosti koje pridonose zaštiti staništa i bioraznolikosti (ha)

Broj gospodarstava

Aktivnosti štednje energije (isključujući prijevoz)

Površina obuhvaćena proizvodnjom voća i povrća na koju se primjenjuje smanjenje uporabe energije (ha)

Broj gospodarstava

Razlika u potrošnji energije

(n – 1/n):

Kruta goriva

(u tonama/količina proizvodnje stavljene na tržište)

Tekućine

(L/količina proizvodnje stavljene na tržište)

Plin

(m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište)

Električna energija

(kwh/obujam proizvodnje stavljene na tržište)

Aktivnosti smanjenja proizvodnje otpada i poboljšanje gospodarenja otpadom

Broj gospodarstava

Razlika u obujmu otpada (m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište)

(n – 1/n)

Razlika u obujmu pakiranja (m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište)

(n – 1/n)

Prijevoz

Razlika u potrošnji energije

(n – 1/n):

Tekućine

(L/količina proizvodnje stavljene na tržište)

Plin

(m3/obujam proizvodnje stavljene na tržište)

Električna energija

(kwh/obujam proizvodnje stavljene na tržište)

Stavljanje na tržište

Broj gospodarstava

Broj aktivnosti

Osnivanje uzajamnih fondova (10)

Sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima

Broj gospodarstava

Ponovno punjenje uzajamnih fondova (11)

Broj gospodarstava

Ponovna sadnja voćnjaka

Predmetna površina (ha)

Povlačenje s tržišta (11)

Broj poduzetih aktivnosti

Zelena berba (12)

Broj poduzetih aktivnosti

Predmetna površina (ha)

Neubiranje (12)

Broj poduzetih aktivnosti

Predmetna površina (ha)

Osiguranje berbe

Broj gospodarstava

Mentorstvo

Broj poduzetih aktivnosti

Drugo

Planiranje proizvodnje

Broj gospodarstava

Poboljšanje kvalitete proizvoda

Broj gospodarstava

Podizanje komercijalne vrijednosti proizvoda

Broj gospodarstava

Okolišne mjere

Broj gospodarstava

Tablica 4.2.   Pokazatelji koji se odnose na proizvođačke grupe

| | Pokazatelj | Broj |
| --- | --- | --- |
| Ulaganja proizvođačkih grupa | Ulaganja potrebna za dobivanje priznanja za proizvođačku grupu | Broj članova proizvođačkih grupa | |
| Broj proizvođačkih grupa koje su priznate kao proizvođačke organizacije | |

Pokazatelj

Broj

Ulaganja proizvođačkih grupa

Ulaganja potrebna za dobivanje priznanja za proizvođačku grupu

Broj članova proizvođačkih grupa

Broj proizvođačkih grupa koje su priznate kao proizvođačke organizacije

---

(*1)  Transliteracija na latinicu: България = Bulgaria; Ελλάδα = Elláda; Κύπρος = Kýpros.

*1

(1)  Sažetak izmjena unesenih u nacionalnu strategiju tijekom godine na koju se izvješće odnosi.

1

(*2)  
  osim gljiva

*2

osim gljiva

(2)  Ova tablica odnosi se na države članice u kojima se nalaze sjedišta transnacionalnih proizvođačkih organizacija.

2

Ukupna površina odnosi se na površine koje koriste članovi transnacionalnih proizvođačkih organizacija, odnosno proizvođačke organizacije, zatim uzgajivači koji pripadaju proizvođačkim organizacijama koje su članice transnacionalnih proizvođačkih organizacija i uzgajivači koji su članovi transnacionalnih proizvođačkih organizacija.

(*3)  
  osim gljiva

*3

osim gljiva

(3)  Ova tablica odnosi se na države članice u kojima se nalaze sjedišta udruženja proizvođačkih organizacija.

3

Ukupna površina odnosi se na površine koje koriste članovi udruženja proizvođačkih organizacija, odnosno proizvođačke organizacije, i uzgajivači koji pripadaju proizvođačkim organizacijama koje su članovi udruženja proizvođačkih organizacija.

(*4)  
  osim gljiva

*4

osim gljiva

(4)  Ova tablica odnosi se na države članice u kojima se nalaze sjedišta transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija.

4

Ukupna površina odnosi se na površine koje koriste članovi transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija, odnosno proizvođačke organizacije, i uzgajivači koji pripadaju proizvođačkim organizacijama koje su članovi transnacionalnih udruženja proizvođačkih organizacija.

(*5)  
  osim gljiva

*5

osim gljiva

(*6)  
  osim gljiva

*6

osim gljiva

(5)  Uključujući neproduktivna ulaganja povezana s ispunjenjem obaveza preuzetih u okviru operativnog programa.

5

(6)  Odnosi se na detaljne obveze u pogledu metoda proizvodnje (a) čije se ispunjavanje može neovisno preispitati i (b) koje rezultiraju konačnim proizvodom čija kvaliteta i. znatno nadilazi uobičajene komercijalne standarde u pogledu javnog zdravlja, zdravlja biljaka ili standarda zaštite okoliša te ii. odgovara trenutačnim i predvidivim tržišnim prilikama. Predlaže se da glavni tipovi „sustava kakvoće” obuhvaćaju sljedeće: (a) certificiranu organsku proizvodnju (b) zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla i zaštićene oznake izvornosti; (c) certificiranu integriranu proizvodnju; (d) privatne certificirane sustave kakvoće proizvoda.

6

(7)  Zaštićene oznake izvornosti/zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla/zajamčeni tradicionalni specijaliteti

7

(8)  Svaki dan pojedine promidžbene kampanje/kampanje informiranja računa se kao jedna aktivnost.

8

(9)  
  „U opasnosti od erozije tla” znači svako zemljište na strmini s nagibom većim od 10 %, neovisno o tome poduzimaju li se na njemu mjere protiv erozije tla (npr. ozelenjivanje tla, plodored itd.). Ako su na raspolaganju odgovarajući podaci, države članice mogu koristiti sljedeću definiciju: „U opasnosti od erozije tla” znači svaka parcela s predviđenim gubitkom tla većim od stope prirodnog formiranja tla, neovisno o tome poduzimaju li se na njoj mjere protiv erozije tla (npr. ozelenjivanje tla, plodored itd.).

9

(10)  Radnje vezane uz osnivanje/ponovno punjenje raznih uzajamnih fondova računaju se kao različite aktivnosti.

10

(11)  Povlačenje s tržišta istog proizvoda u različitim razdobljima godine i povlačenje s tržišta različitih proizvoda računaju se kao različite aktivnosti. Svaka radnja povlačenja s tržišta pojedinog proizvoda računa se kao jedna aktivnost.

11

(12)  Zelena berba i neubiranje različitih proizvoda računaju se kao različite aktivnosti. Zelena berba i neubiranje istog proizvoda računaju se kao jedna aktivnost, bez obzira na trajanje u danima, broj uključenih gospodarstava i broj predmetnih parcela ili hektara.

12

---

ODLUKE

| 17.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 208/38

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/1147

оd 10. kolovoza 2018.

o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za obradu otpada

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 5070)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (1), a posebno njezin članak 13. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Zaključci o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i) referentni su za utvrđivanje uvjeta dozvola za postrojenja obuhvaćena poglavljem II. Direktive 2010/75/EU te bi nadležna tijela trebala utvrditi granične vrijednosti emisija kojima se osigurava da, u normalnim radnim uvjetima, emisije ne prelaze razine emisija povezanih s najboljim raspoloživim tehnikama, kako je utvrđeno u zaključcima o NRT-ima. |
| --- | --- |

(1)

Zaključci o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i) referentni su za utvrđivanje uvjeta dozvola za postrojenja obuhvaćena poglavljem II. Direktive 2010/75/EU te bi nadležna tijela trebala utvrditi granične vrijednosti emisija kojima se osigurava da, u normalnim radnim uvjetima, emisije ne prelaze razine emisija povezanih s najboljim raspoloživim tehnikama, kako je utvrđeno u zaključcima o NRT-ima.

| (2) | Forum sastavljen od predstavnika država članica, predmetnih industrija i nevladinih organizacija koje promiču zaštitu okoliša koji je Komisija osnovala Odlukom od 16. svibnja 2011. (2) Komisiji je dostavio svoje mišljenje o predloženom sadržaju referentnog dokumenta o NRT-ima za obradu otpada 19. prosinca 2017. To je mišljenje javno dostupno. |
| --- | --- |

(2)

Forum sastavljen od predstavnika država članica, predmetnih industrija i nevladinih organizacija koje promiču zaštitu okoliša koji je Komisija osnovala Odlukom od 16. svibnja 2011. (2) Komisiji je dostavio svoje mišljenje o predloženom sadržaju referentnog dokumenta o NRT-ima za obradu otpada 19. prosinca 2017. To je mišljenje javno dostupno.

| (3) | Zaključci o NRT-ima iz Priloga ovoj Odluci ključni su element tog referentnog dokumenta o NRT-ima. |
| --- | --- |

(3)

Zaključci o NRT-ima iz Priloga ovoj Odluci ključni su element tog referentnog dokumenta o NRT-ima.

| (4) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 75. stavka 1. Direktive 2010/75/EU, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 75. stavka 1. Direktive 2010/75/EU,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Donose se zaključci o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i) za obradu otpada kako su utvrđeni u Prilogu.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. kolovoza 2018.

Za Komisiju

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 334, 17.12.2010., str. 17.

1

(2)  Odluka Komisije od 16. svibnja 2011. kojom se osniva forum za razmjenu informacija u skladu s člankom 13. Direktive 2010/75/EU o industrijskim emisijama (SL C 146, 17.5.2011., str. 3.).

2

---

PRILOG

ZAKLJUČCI O NAJBOLJIM RASPOLOŽIVIM TEHNIKAMA (NRT-i) ZA OBRADU OTPADA

PODRUČJE PRIMJENE

Ovi se zaključci o NRT-ima odnose na sljedeće aktivnosti navedene u Prilogu I. Direktivi 2010/75/EU:

| — | 5.1. | Odlaganje ili oporaba opasnog otpada kapaciteta većeg od 10 tona na dan, uključujući jedan ili više sljedećih postupaka:






  (a) | biološka obrada; |
| --- | --- | --- | --- |

—

5.1.

Odlaganje ili oporaba opasnog otpada kapaciteta većeg od 10 tona na dan, uključujući jedan ili više sljedećih postupaka:

(a)

biološka obrada;

| (b) | fizikalno-kemijska obrada; |
| --- | --- |

(b)

fizikalno-kemijska obrada;

| (c) | usitnjavanje ili miješanje prije primjene bilo kojeg drugog postupka navedenog u točkama 5.1. i 5.2. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU; |
| --- | --- |

(c)

usitnjavanje ili miješanje prije primjene bilo kojeg drugog postupka navedenog u točkama 5.1. i 5.2. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU;

| (d) | prepakiranje prije primjene bilo kojeg drugog postupka navedenog u točkama 5.1. i 5.2. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU; |
| --- | --- |

(d)

prepakiranje prije primjene bilo kojeg drugog postupka navedenog u točkama 5.1. i 5.2. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU;

| (e) | obnavljanje/regeneracija otpadnih otapala; |
| --- | --- |

(e)

obnavljanje/regeneracija otpadnih otapala;

| (f) | recikliranje/obnavljanje otpadnih anorganskih materijala osim metala i spojeva metala; |
| --- | --- |

(f)

recikliranje/obnavljanje otpadnih anorganskih materijala osim metala i spojeva metala;

| (g) | regeneracija otpadnih kiselina ili lužina; |
| --- | --- |

(g)

regeneracija otpadnih kiselina ili lužina;

| (h) | oporaba otpadnih sastojaka koji se koriste za smanjivanje onečišćenja; |
| --- | --- |

(h)

oporaba otpadnih sastojaka koji se koriste za smanjivanje onečišćenja;

| (i) | oporaba otpadnih sastojaka iz katalizatora; |
| --- | --- |

(i)

oporaba otpadnih sastojaka iz katalizatora;

| (j) | ponovna prerada otpadnih ulja ili drugi načini ponovne uporabe otpadnih ulja, |
| --- | --- |

(j)

ponovna prerada otpadnih ulja ili drugi načini ponovne uporabe otpadnih ulja,

| — | 5.3. | (a) | Odlaganje neopasnog otpada kapaciteta većeg od 50 tona na dan uključujući jedan ili više sljedećih postupaka, i isključujući postupke obuhvaćene Direktivom Vijeća 91/271/EEZ (1):






  i. | biološka obrada; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5.3.

(a)

Odlaganje neopasnog otpada kapaciteta većeg od 50 tona na dan uključujući jedan ili više sljedećih postupaka, i isključujući postupke obuhvaćene Direktivom Vijeća 91/271/EEZ (1):

i.

biološka obrada;

| ii. | fizikalno-kemijska obrada; |
| --- | --- |

ii.

fizikalno-kemijska obrada;

| iii. | prethodna obrada otpada za spaljivanje ili suspaljivanje; |
| --- | --- |

iii.

prethodna obrada otpada za spaljivanje ili suspaljivanje;

| iv. | obrada pepela; |
| --- | --- |

iv.

obrada pepela;

| v. | obrada u drobilicama metalnog otpada, uključujući otpadnu električnu i elektronsku opremu i otpadna vozila i njihove dijelove. |
| --- | --- |

v.

obrada u drobilicama metalnog otpada, uključujući otpadnu električnu i elektronsku opremu i otpadna vozila i njihove dijelove.

| (b) | Oporaba, ili spoj oporabe i odlaganja, neopasnog otpada kapaciteta većeg od 75 tona po danu, uključujući jedan ili više sljedećih postupaka, i isključujući postupke obuhvaćene Direktivom Vijeća 91/271/EEZ:






  i. | biološka obrada; |
| --- | --- | --- |

(b)

Oporaba, ili spoj oporabe i odlaganja, neopasnog otpada kapaciteta većeg od 75 tona po danu, uključujući jedan ili više sljedećih postupaka, i isključujući postupke obuhvaćene Direktivom Vijeća 91/271/EEZ:

i.

biološka obrada;

| ii. | prethodna obrada otpada za spaljivanje ili suspaljivanje; |
| --- | --- |

ii.

prethodna obrada otpada za spaljivanje ili suspaljivanje;

| iii. | obrada pepela; |
| --- | --- |

iii.

obrada pepela;

| iv. | obrada u drobilicama metalnog otpada, uključujući otpadnu električnu i elektronsku opremu i otpadna vozila i njihove dijelove. |
| --- | --- |

iv.

obrada u drobilicama metalnog otpada, uključujući otpadnu električnu i elektronsku opremu i otpadna vozila i njihove dijelove.

Ako je jedini postupak obrade otpada anaerobna razgradnja, prag kapaciteta za ovaj postupak iznosi 100 tona na dan,

| — | 5.5. | Privremeno skladištenje opasnog otpada koji nije obuhvaćen točkom 5.4. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU i koji čeka na neki od postupaka iz točaka 5.1., 5.2., 5.4. i 5.6. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU, ukupnog kapaciteta većeg od 50 tona, osim privremenog skladištenja, koji čeka na sakupljanje, na lokaciji na kojoj je otpad nastao, |
| --- | --- | --- |

—

5.5.

Privremeno skladištenje opasnog otpada koji nije obuhvaćen točkom 5.4. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU i koji čeka na neki od postupaka iz točaka 5.1., 5.2., 5.4. i 5.6. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU, ukupnog kapaciteta većeg od 50 tona, osim privremenog skladištenja, koji čeka na sakupljanje, na lokaciji na kojoj je otpad nastao,

| — | 6.11. | Neovisno pročišćavanje otpadnih voda koje nije obuhvaćeno Direktivom Vijeća 91/271/EEZ i koje ispušta postrojenje za aktivnosti sadržane u prethodno navedenim točkama 5.1., 5.3. ili 5.5. |
| --- | --- | --- |

—

6.11.

Neovisno pročišćavanje otpadnih voda koje nije obuhvaćeno Direktivom Vijeća 91/271/EEZ i koje ispušta postrojenje za aktivnosti sadržane u prethodno navedenim točkama 5.1., 5.3. ili 5.5.

U odnosu na prethodno navedeno neovisno pročišćavanje otpadnih voda koje nije obuhvaćeno Direktivom Vijeća 91/271/EEZ, ovim zaključcima o NRT-ima obuhvaćeno je i kombinirano pročišćavanje otpadnih voda iz različitih izvora ako glavno opterećenje onečišćujućim tvarima proizlazi iz aktivnosti obuhvaćenih prethodno navedenim točkama 5.1., 5.3. ili 5.5.

Ovi se zaključci o NRT-ima ne odnose na sljedeće:

| — | zbrinjavanje u površinske bazene, |
| --- | --- |

—

zbrinjavanje u površinske bazene,

| — | zbrinjavanje ili recikliranje životinjskih trupala ili životinjskog otpada obuhvaćeno opisom aktivnosti iz točke 6.5. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU ako je to obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima o klaonicama i industriji životinjskih nusproizvoda, |
| --- | --- |

—

zbrinjavanje ili recikliranje životinjskih trupala ili životinjskog otpada obuhvaćeno opisom aktivnosti iz točke 6.5. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU ako je to obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima o klaonicama i industriji životinjskih nusproizvoda,

| — | prerađivanje stajskoga gnoja na poljoprivrednom gospodarstvu ako je to obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za intenzivni uzgoj peradi ili svinja, |
| --- | --- |

—

prerađivanje stajskoga gnoja na poljoprivrednom gospodarstvu ako je to obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za intenzivni uzgoj peradi ili svinja,

| — | izravnu oporabu (bez prethodne obrade) otpada kao zamjene za sirovine u postrojenjima u kojima se obavljaju aktivnosti obuhvaćene drugim zaključcima o NRT-ima, na primjer:






  — | izravnu oporabu olova (npr. iz baterija), cinka ili aluminijevih soli ili oporabu metala iz katalizatora. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za industrije obojenih metala, |
| --- | --- | --- |

—

izravnu oporabu (bez prethodne obrade) otpada kao zamjene za sirovine u postrojenjima u kojima se obavljaju aktivnosti obuhvaćene drugim zaključcima o NRT-ima, na primjer:

—

izravnu oporabu olova (npr. iz baterija), cinka ili aluminijevih soli ili oporabu metala iz katalizatora. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za industrije obojenih metala,

| — | obradu papira za recikliranje. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za proizvodnju celuloze, papira i kartona, |
| --- | --- |

—

obradu papira za recikliranje. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za proizvodnju celuloze, papira i kartona,

| — | upotrebu otpada kao goriva/sirovina u pećima za sušenje cementa. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za proizvodnju cementa, vapna i magnezijeva oksida, |
| --- | --- |

—

upotrebu otpada kao goriva/sirovina u pećima za sušenje cementa. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za proizvodnju cementa, vapna i magnezijeva oksida,

| — | (su)spaljivanje, pirolizu i uplinjavanje otpada. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za spaljivanje otpada ili zaključcima o NRT-ima za velike uređaje za loženje, |
| --- | --- |

—

(su)spaljivanje, pirolizu i uplinjavanje otpada. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za spaljivanje otpada ili zaključcima o NRT-ima za velike uređaje za loženje,

| — | odlagališta otpada. Ona su obuhvaćena Direktivom Vijeća 1999/31/EZ (2) o odlagalištima otpada. Konkretno, Direktivom 1999/31/EZ obuhvaćeno je trajno i dugoročno podzemno skladištenje (≥ 1 godinu prije odlaganja, ≥ 3 godine prije oporabe), |
| --- | --- |

—

odlagališta otpada. Ona su obuhvaćena Direktivom Vijeća 1999/31/EZ (2) o odlagalištima otpada. Konkretno, Direktivom 1999/31/EZ obuhvaćeno je trajno i dugoročno podzemno skladištenje (≥ 1 godinu prije odlaganja, ≥ 3 godine prije oporabe),

| — | sanaciju onečišćenog tla na lokaciji (bez iskopavanja tla), |
| --- | --- |

—

sanaciju onečišćenog tla na lokaciji (bez iskopavanja tla),

| — | obradu šljake i pepela. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za spaljivanje otpada i/ili zaključcima o NRT-ima za velike uređaje za loženje, |
| --- | --- |

—

obradu šljake i pepela. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za spaljivanje otpada i/ili zaključcima o NRT-ima za velike uređaje za loženje,

| — | taljenje otpadnog metala i materijala koji sadržavaju metale. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za industrije obojenih metala, zaključcima o NRT-ima za proizvodnju željeza i čelika i/ili zaključcima o NRT-ima za industrije kovanja i lijevanja, |
| --- | --- |

—

taljenje otpadnog metala i materijala koji sadržavaju metale. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za industrije obojenih metala, zaključcima o NRT-ima za proizvodnju željeza i čelika i/ili zaključcima o NRT-ima za industrije kovanja i lijevanja,

| — | regeneraciju istrošenih kiselina i lužina, ako je to obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za obradu željeznih metala, |
| --- | --- |

—

regeneraciju istrošenih kiselina i lužina, ako je to obuhvaćeno zaključcima o NRT-ima za obradu željeznih metala,

| — | sagorijevanje goriva ako se pritom ne stvaraju vrući plinovi koji dolaze u izravan dodir s otpadom. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-u za velike uređaje za loženje ili Direktivom (EU) 2015/2193 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

—

sagorijevanje goriva ako se pritom ne stvaraju vrući plinovi koji dolaze u izravan dodir s otpadom. To može biti obuhvaćeno zaključcima o NRT-u za velike uređaje za loženje ili Direktivom (EU) 2015/2193 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

Slijede ostali zaključci o NRT-ima i referentni dokumenti koji bi mogli biti relevantni za aktivnosti obuhvaćene ovim zaključcima o NRT-ima:

| — | ekonomski učinci i učinci prijenosa onečišćenja s medija na medij, |
| --- | --- |

—

ekonomski učinci i učinci prijenosa onečišćenja s medija na medij,

| — | emisije iz procesa skladištenja, |
| --- | --- |

—

emisije iz procesa skladištenja,

| — | energetska učinkovitost, |
| --- | --- |

—

energetska učinkovitost,

| — | praćenje emisija u zrak i vodu iz postrojenja na temelju Direktive o industrijskim emisijama (ROM), |
| --- | --- |

—

praćenje emisija u zrak i vodu iz postrojenja na temelju Direktive o industrijskim emisijama (ROM),

| — | proizvodnja cementa, vapna i magnezijeva oksida, |
| --- | --- |

—

proizvodnja cementa, vapna i magnezijeva oksida,

| — | zajednički sustavi pročišćavanja otpadnih voda i otpadnih plinova odnosno upravljanja njima u kemijskom sektoru (CWW), |
| --- | --- |

—

zajednički sustavi pročišćavanja otpadnih voda i otpadnih plinova odnosno upravljanja njima u kemijskom sektoru (CWW),

| — | intenzivan uzgoj peradi ili svinja. |
| --- | --- |

—

intenzivan uzgoj peradi ili svinja.

Ovi se zaključci o NRT-ima primjenjuju ne dovodeći u pitanje mjerodavne odredbe zakonodavstva EU-a, odnosno hijerarhiju otpada.

DEFINICIJE

Za potrebe ovih zaključaka o NRT-ima primjenjuju se sljedeće definicije:

| Korišteni pojam | Definicija |
| --- | --- |
| Opći pojmovi |
| Usmjerene emisije | Emisije onečišćujućih tvari u okoliš kroz bilo koju vrstu voda, cijevi, dimnjaka itd. To uključuje i emisije iz otvorenih biofiltara. |
| Kontinuirano mjerenje | Mjerenje pomoću automatiziranog sustava mjerenja trajno ugrađenog na lokaciji. |
| Izjava o čistoći | Pisani dokument koji dostavlja proizvođač/posjednik otpada kojim se potvrđuje da je predmetna prazna otpadna ambalaža (npr. bačve, spremnici) čista u skladu s kriterijima za prihvat otpada. |
| Emisije iz raspršenih izvora | Neusmjerene emisije (npr. prašine, organskih spojeva, negodnih mirisa) koje mogu potjecati iz izvora veće površine (npr. spremnika) ili točkastih izvora (npr. cijevnih prirubnica). To uključuje i emisije iz kompostiranja u gredicama na otvorenom. |
| Izravno ispuštanje | Ispuštanje u prihvatno vodno tijelo bez daljnjeg nizvodnog pročišćavanja otpadnih voda. |
| Emisijski faktori | Brojevi koji se mogu množiti s poznatim podacima, kao što su podaci o pogonu/postupku ili podaci o protoku, kako bi se procijenile emisije. |
| Postojeći pogon | Pogon koje nije novi pogon. |
| Spaljivanje na baklji | Oksidacija pri visokim temperaturama radi spaljivanja otvorenim plamenom zapaljivih spojeva otpadnih plinova iz industrijskih aktivnosti. Spaljivanje na baklji prije svega se upotrebljava za spaljivanje zapaljivih plinova iz sigurnosnih razloga ili u neuobičajenim radnim uvjetima. |
| Lebdeći pepeo | Čestice koje nastaju u komori za izgaranje ili se oblikuju u toku dimnih plinova te se prenose dimnim plinovima. |
| Fugitivne emisije | Difuzne emisije iz točkastih izvora. |
| Opasan otpad | Opasan otpad kako je definiran u članku 3. točki 2. Direktive 2008/98/EZ. |
| Neizravno ispuštanje | Ispuštanje koje nije izravno ispuštanje. |
| Tekući biorazgradivi otpad | Otpad biološkog podrijetla s relativno visokim udjelom vode (npr. sadržaj separatora masti i ulja, organski muljevi, ugostiteljski otpad). |
| Opsežna nadogradnja pogona | Opsežna promjena konstrukcije ili tehnologije pogona koja obuhvaća opsežnu prilagodbu ili zamjenu postupaka i/ili tehnike za smanjenje emisija te povezane opreme. |
| Mehaničko-biološka obrada (MBT) | Obrada miješanog krutog otpada u okviru koje se mehanička obrada kombinira s biološkom obradom kao što je aerobna ili anaerobna obrada. |
| Novi pogon | Pogon prvi put dopušten na lokaciji postrojenja nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima ili potpuna zamjena pogona nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima. |
| Proizvod obrade | Obrađeni otpad koji izlazi iz pogona za obradu otpada. |
| Kašasti otpad | Mulj koji nije tekući. |
| Periodičko mjerenje | Mjerenje u određenim vremenskim intervalima primjenom ručnih ili automatskih metoda. |
| Oporaba | Oporaba kako je definirana u članku 3. točki 15. Direktive 2008/98/EZ. |
| Ponovna rafinacija | Obrada otpadnih ulja kako bi ih se preobrazilo u bazna ulja. |
| Regeneracija | Obrada i postupci većinom osmišljeni kako bi obrađeni materijali (npr. aktivni ugljen ili istrošeno otapalo) postali opet prikladni za slične uporabe. |
| Osjetljivi receptor | Područje kojemu je potrebna posebna zaštita, na primjer:






  — | stambeno područje, |

Korišteni pojam

Definicija

Opći pojmovi

Usmjerene emisije

Emisije onečišćujućih tvari u okoliš kroz bilo koju vrstu voda, cijevi, dimnjaka itd. To uključuje i emisije iz otvorenih biofiltara.

Kontinuirano mjerenje

Mjerenje pomoću automatiziranog sustava mjerenja trajno ugrađenog na lokaciji.

Izjava o čistoći

Pisani dokument koji dostavlja proizvođač/posjednik otpada kojim se potvrđuje da je predmetna prazna otpadna ambalaža (npr. bačve, spremnici) čista u skladu s kriterijima za prihvat otpada.

Emisije iz raspršenih izvora

Neusmjerene emisije (npr. prašine, organskih spojeva, negodnih mirisa) koje mogu potjecati iz izvora veće površine (npr. spremnika) ili točkastih izvora (npr. cijevnih prirubnica). To uključuje i emisije iz kompostiranja u gredicama na otvorenom.

Izravno ispuštanje

Ispuštanje u prihvatno vodno tijelo bez daljnjeg nizvodnog pročišćavanja otpadnih voda.

Emisijski faktori

Brojevi koji se mogu množiti s poznatim podacima, kao što su podaci o pogonu/postupku ili podaci o protoku, kako bi se procijenile emisije.

Postojeći pogon

Pogon koje nije novi pogon.

Spaljivanje na baklji

Oksidacija pri visokim temperaturama radi spaljivanja otvorenim plamenom zapaljivih spojeva otpadnih plinova iz industrijskih aktivnosti. Spaljivanje na baklji prije svega se upotrebljava za spaljivanje zapaljivih plinova iz sigurnosnih razloga ili u neuobičajenim radnim uvjetima.

Lebdeći pepeo

Čestice koje nastaju u komori za izgaranje ili se oblikuju u toku dimnih plinova te se prenose dimnim plinovima.

Fugitivne emisije

Difuzne emisije iz točkastih izvora.

Opasan otpad

Opasan otpad kako je definiran u članku 3. točki 2. Direktive 2008/98/EZ.

Neizravno ispuštanje

Ispuštanje koje nije izravno ispuštanje.

Tekući biorazgradivi otpad

Otpad biološkog podrijetla s relativno visokim udjelom vode (npr. sadržaj separatora masti i ulja, organski muljevi, ugostiteljski otpad).

Opsežna nadogradnja pogona

Opsežna promjena konstrukcije ili tehnologije pogona koja obuhvaća opsežnu prilagodbu ili zamjenu postupaka i/ili tehnike za smanjenje emisija te povezane opreme.

Mehaničko-biološka obrada (MBT)

Obrada miješanog krutog otpada u okviru koje se mehanička obrada kombinira s biološkom obradom kao što je aerobna ili anaerobna obrada.

Novi pogon

Pogon prvi put dopušten na lokaciji postrojenja nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima ili potpuna zamjena pogona nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima.

Proizvod obrade

Obrađeni otpad koji izlazi iz pogona za obradu otpada.

Kašasti otpad

Mulj koji nije tekući.

Periodičko mjerenje

Mjerenje u određenim vremenskim intervalima primjenom ručnih ili automatskih metoda.

Oporaba

Oporaba kako je definirana u članku 3. točki 15. Direktive 2008/98/EZ.

Ponovna rafinacija

Obrada otpadnih ulja kako bi ih se preobrazilo u bazna ulja.

Regeneracija

Obrada i postupci većinom osmišljeni kako bi obrađeni materijali (npr. aktivni ugljen ili istrošeno otapalo) postali opet prikladni za slične uporabe.

Osjetljivi receptor

Područje kojemu je potrebna posebna zaštita, na primjer:

—

stambeno područje,

| — | područje gdje se vrše ljudske aktivnosti (npr. obližnje poslovne zgrade, škole, jaslice, područja za rekreaciju, bolnice ili domovi za starije i nemoćne). |
| --- | --- |

—

područje gdje se vrše ljudske aktivnosti (npr. obližnje poslovne zgrade, škole, jaslice, područja za rekreaciju, bolnice ili domovi za starije i nemoćne).

Zbrinjavanje u površinske bazene

Smještanje tekućeg ili muljevitog otpada u jame, bazene, lagune itd.

Obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

Obrada otpadnog drveta, otpadnog ulja, otpadne plastike, otpadnih otapala itd. kako bi se dobilo gorivo ili kako bi se omogućila bolja oporaba ogrjevne vrijednosti otpada.

VFC-i

Hlapljivi fluorougljici (fluorougljikovodici); HOS-ovi koji se sastoje od fluoriranih ugljika (ugljikovodika), posebice klorofluorougljika (CFC-a), klorofluorougljikovodika (HCFC-a) i fluorougljikovodika (HFC-a).

VHC-i

Hlapljivi ugljikovodici: HOS-ovi koji se u potpunosti sastoje od ugljika i vodika (npr. etan, propan, izobutan, ciklopentan).

HOS

Hlapljivi organski spoj kako je definiran u članku 3. točki 45. Direktive 2010/75/EU.

Posjednik otpada

Posjednik otpada kako je definiran u članku 3. točki 6. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4).

Dolazni otpad

Dolazni otpad koji treba obraditi u pogonu za obradu otpada.

Tekući otpad koji sadržava vodu

Otpad koji se sastoji od vodenastih tekućina, kiselina/lužina ili muljeva koji se mogu crpiti (npr. emulzije, otpadne kiseline, vodeni morski otpad) koji nije tekući biorazgradivi otpad.

Onečišćujuće tvari/parametri

Adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX)

Adsorpcijski organski vezani halogeni, izraženi kao Cl, uključuju adsorpcijski organski vezani klor, brom i jod.

Arsen

Arsen, izražen kao As, uključuje sve anorganske i organske spojeve arsena, otopljene ili vezane za čestice.

BPK

Biokemijska potrošnja kisika. Količina kisika potrebna za biokemijsku oksidaciju organskih i/ili anorganskih tvari u pet (BPK5) ili sedam (BPK7) dana.

Kadmij

Kadmij, izražen kao Cd, uključuje sve anorganske i organske spojeve kadmija, otopljene ili vezane za čestice.

CFC-i

Klorofluorougljici: HOS-ovi koji se sastoje od ugljika, klora i fluora.

Krom

Krom, izražen kao Cr, uključuje sve anorganske i organske spojeve kroma, otopljene ili vezane za čestice.

Šesterovalentni krom

Šesterovalentni krom, izražen kao Cr(VI), uključuje sve spojeve kroma u kojima je krom u oksidacijskom stanju +6.

KPK

Kemijska potrošnja kisika. Količina kisika potrebna za potpunu kemijsku oksidaciju organske tvari do ugljikova dioksida. KPK je indikator za utvrđivanje masene koncentracije organskih spojeva.

Bakar

Bakar, izražen kao Cu, uključuje sve anorganske i organske spojeve bakra, otopljene ili vezane za čestice.

Cijanid

Slobodni cijanid izražen kao CN-.

Prašina

Ukupne čestice (u zraku).

HOI

Indeks ugljikovodika u uljima. Zbroj spojeva koje je moguće ekstrahirati ugljikovodičnim otapalom (uključujući dugolančane ili razgranate alifatske, alicikličke, aromatske ili alkil-supstituirane aromatske ugljikovodike).

HCl

Svi anorganski plinoviti spojevi klora izraženi kao HCl.

HF

Svi anorganski plinoviti spojevi fluora izraženi kao HF.

H2S

Sumporovodik. Karbonil sulfid i merkaptani nisu obuhvaćeni.

Olovo

Olovo, izraženo kao Pb, uključuje sve anorganske i organske spojeve olova, otopljene ili vezane za čestice.

Živa

Živa, izražena kao Hg, uključuje sve anorganske i organske spojeve žive, plinovite, otopljene ili vezane za čestice.

NH3

Amonijak.

Nikal

Nikal, izražen kao Ni, uključuje sve anorganske i organske spojeve nikla, otopljene ili vezane za čestice.

Koncentracija neugodnih mirisa

Broj europskih jedinica mirisa (ouE) u kubičnom metru pri standardnim uvjetima, mjereno metodom dinamičke olfaktometrije u skladu s normom EN 13725.

PCB

Poliklorirani bifenil.

Dioksinima slični PCB-ovi

Poliklorirani bifenili kako su navedeni u Uredbi Komisije (EZ) br. 199/2006 (5).

PCDD/F

Poliklorirani dibenzo-p-dioksini/furani.

PFOA

Perfluorooktanska kiselina.

PFOS

Perfluorooktansulfonska kiselina.

Fenolni indeks

Suma fenolnih spojeva, izražena kao koncentacija fenola i mjerena u skladu s normom EN ISO 14402.

TOC

Ukupni organski ugljik, izražen kao C (u vodi), uključuje sve organske spojeve.

Ukupni N

Ukupni dušik, izrađen kao N, uključuje slobodni amonijak i amonijski dušik (NH4–N), dušik u nitritima (NO2–N), dušik u nitratima (NO3–N) i organski vezan dušik.

Ukupni P

Ukupni fosfor, izražen kao P, uključuje sve anorganske i organske spojeve fosfora, otopljene ili vezane za čestice.

UST

Ukupne suspendirane krute tvari. Masena koncentracija svih suspendiranih krutih tvari (u vodi) mjerena filtracijom kroz filtre od staklenih vlakana i gravimetrijom.

Ukupni HOS-ovi

Ukupni hlapljivi organski ugljik izražen kao C (u zraku).

Cink

Cink, izražen kao Zn, uključuje sve anorganske i organske spojeve cinka, otopljene ili vezane za čestice.

Za potrebe ovih zaključaka o NRT-ima primjenjuju se sljedeće pokrate:

| Pokrata | Definicija |
| --- | --- |
| EMS | Sustav upravljanja okolišem |
| EoLV-i | Otpadna vozila (kako su definirana u članku 2. točki 2. Direktive 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6)) |
| HEPA | Visokoučinkoviti filtar za čestice u zraku |
| IBC | Međuspremnik za teret |
| LDAR | Otkrivanje i saniranje istjecanja |
| LEV | Sustav lokalne ispušne ventilacije |
| POP | Trajna organska onečišćujuća tvar (kako je navedena u Uredbi br. (EZ) 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (7)) |
| OEEO | Otpadna električna i elektronička oprema (kako je definirana u članku 3. stavku 1. Direktive 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8)) |

Pokrata

Definicija

EMS

Sustav upravljanja okolišem

EoLV-i

Otpadna vozila (kako su definirana u članku 2. točki 2. Direktive 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6))

HEPA

Visokoučinkoviti filtar za čestice u zraku

IBC

Međuspremnik za teret

LDAR

Otkrivanje i saniranje istjecanja

LEV

Sustav lokalne ispušne ventilacije

POP

Trajna organska onečišćujuća tvar (kako je navedena u Uredbi br. (EZ) 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (7))

OEEO

Otpadna električna i elektronička oprema (kako je definirana u članku 3. stavku 1. Direktive 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8))

OPĆA RAZMATRANJA

Najbolje raspoložive tehnike

Tehnike koje su navedene i opisane u ovim zaključcima o NRT-ima nisu obvezujuće ni iscrpne. Mogu se primjenjivati i druge tehnike kojima se osigurava barem jednakovrijedna razina zaštite okoliša.

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima općenito su primjenjivi.

Razine emisija povezane s najboljim raspoloživim tehnikama (razine emisija povezane s NRT-ima) za emisije u zrak

Ako nije drukčije navedeno, razine emisija povezane s najboljim raspoloživim tehnikama za emisije u zrak navedene u ovim zaključcima o NRT-ima odnose se na koncentracije (masu emitirane tvari po obujmu otpadnog plina) u sljedećim standardnim uvjetima: suhi plin pri temperaturi od 273,15 K i tlaku od 101,3 kPa, bez korekcije za sadržaj kisika, izražen u μg/Nm (3) ili mg/Nm (3).

U pogledu vremena usrednjavanja razina emisija povezanih s NRT-ima za emisije u zrak primjenjuju se sljedeće definicije.

| Vrsta mjerenja | Vrijeme usrednjavanja | Definicija |
| --- | --- | --- |
| Kontinuirano | Dnevni prosjek | Prosjek u razdoblju od jednog dana na temelju valjanih satnih ili polusatnih prosjeka. |
| Periodično | Prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja. | Srednja vrijednost triju uzastopnih mjerenja od kojih je svako trajalo najmanje 30 minuta (9) |

Vrsta mjerenja

Vrijeme usrednjavanja

Definicija

Kontinuirano

Dnevni prosjek

Prosjek u razdoblju od jednog dana na temelju valjanih satnih ili polusatnih prosjeka.

Periodično

Prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja.

Srednja vrijednost triju uzastopnih mjerenja od kojih je svako trajalo najmanje 30 minuta (9)

Ako se primjenjuje kontinuirano mjerenje, razine emisija povezane s NRT-ima mogu se izraziti kao dnevni prosjeci.

Razine emisija povezane s najboljim raspoloživim tehnikama (razine emisija povezane s NRT-ima) za emisije u vodu

Ako nije drukčije navedeno, razine emisija povezane s najboljim raspoloživim tehnikama za emisije u vodu navedene u ovim zaključcima o NRT-ima odnose se na koncentracije (masa emitiranih tvari po obujmu vode) izražene u μg/l ili mg/l.

Ako nije drukčije navedeno,vremena usrednjavanja povezana s razinama emisija povezanima s NRT-ima odnose se na bilo koji od sljedećih slučajeva:

| — | u slučaju kontinuiranog ispuštanja dnevne prosječne vrijednosti, odnosno 24-satni kompozitni uzorci razmjerni protoku; |
| --- | --- |

—

u slučaju kontinuiranog ispuštanja dnevne prosječne vrijednosti, odnosno 24-satni kompozitni uzorci razmjerni protoku;

| — | u slučaju ispuštanja u šaržama, prosječne vrijednosti tijekom trajanja ispuštanja uzete kao kompozitni uzorci razmjerni protoku ili, ako je efluent prikladno izmiješan i homogen, nasumični uzorak uzet prije ispuštanja. |
| --- | --- |

—

u slučaju ispuštanja u šaržama, prosječne vrijednosti tijekom trajanja ispuštanja uzete kao kompozitni uzorci razmjerni protoku ili, ako je efluent prikladno izmiješan i homogen, nasumični uzorak uzet prije ispuštanja.

Može se primijeniti uzimanje kompozitnih uzoraka razmjerno vremenu uz uvjet da je dokazana dovoljna stabilnost protoka.

Sve razine emisija povezane s NRT-ima za emisije u vodu primjenjuju se po izlasku emisija iz postrojenja.

Učinkovitost smanjivanja emisija

Izračuni prosječne učinkovitosti smanjivanja emisija iz ovih zaključaka o NRT-ima (vidjeti tablicu 6.1.) za KPK i TOC ne uključuju početne korake obrade čiji je cilj odvajanje rasutog organskog materijala iz tekućeg otpada koji sadržava vodu kao što su isparavanje i kondenziranje, razbijanje emulzije i odvajanje faza.

1.   OPĆI ZAKLJUČCI O NRT-IMA

1.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 1. Za poboljšanje ukupne ekološke učinkovitosti NRT je provedba i primjena sustava upravljanja okolišem (EMS-a) koji uključuje sve sljedeće značajke:

| I. | zalaganje uprave, uključujući višu upravu; |
| --- | --- |

I.

zalaganje uprave, uključujući višu upravu;

| II. | uprava definira politiku zaštite okoliša koja uključuje stalno poboljšanje ekološke učinkovitosti postrojenja; |
| --- | --- |

II.

uprava definira politiku zaštite okoliša koja uključuje stalno poboljšanje ekološke učinkovitosti postrojenja;

| III. | planiranje i određivanje potrebnih postupaka i ciljeva povezanih s financijskim planiranjem i ulaganjem; |
| --- | --- |

III.

planiranje i određivanje potrebnih postupaka i ciljeva povezanih s financijskim planiranjem i ulaganjem;

| IV. | provedbu procedura, pri čemu posebno treba obratiti pozornost na:






  (a) | strukturu i odgovornost; |
| --- | --- | --- |

IV.

provedbu procedura, pri čemu posebno treba obratiti pozornost na:

(a)

strukturu i odgovornost;

| (b) | zapošljavanje, osposobljavanje, osvješćivanje i stručnu sposobnost; |
| --- | --- |

(b)

zapošljavanje, osposobljavanje, osvješćivanje i stručnu sposobnost;

| (c) | komunikaciju; |
| --- | --- |

(c)

komunikaciju;

| (d) | uključivanje zaposlenika; |
| --- | --- |

(d)

uključivanje zaposlenika;

| (e) | dokumentaciju; |
| --- | --- |

(e)

dokumentaciju;

| (f) | učinkovit nadzor postupaka; |
| --- | --- |

(f)

učinkovit nadzor postupaka;

| (g) | programe održavanja; |
| --- | --- |

(g)

programe održavanja;

| (h) | pripravnost i odgovor na hitne situacije; |
| --- | --- |

(h)

pripravnost i odgovor na hitne situacije;

| (i) | osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom o okolišu; |
| --- | --- |

(i)

osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom o okolišu;

| V. | provjeru učinka i poduzimanje korektivnih mjera, posebno vodeći brigu o:






  (a) | praćenju i mjerenju (vidjeti i Referentno izvješće Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) o praćenju emisija u zrak i vodu iz postrojenja na temelju Direktive o industrijskim emisijama (ROM)); |
| --- | --- | --- |

V.

provjeru učinka i poduzimanje korektivnih mjera, posebno vodeći brigu o:

(a)

praćenju i mjerenju (vidjeti i Referentno izvješće Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) o praćenju emisija u zrak i vodu iz postrojenja na temelju Direktive o industrijskim emisijama (ROM));

| (b) | korektivnim i preventivnim mjerama; |
| --- | --- |

(b)

korektivnim i preventivnim mjerama;

| (c) | vođenju evidencije; |
| --- | --- |

(c)

vođenju evidencije;

| (d) | neovisnoj (ako je izvedivo) unutarnjoj ili vanjskoj reviziji kako bi se utvrdilo je li sustav upravljanja okolišem usklađen s planiranim mjerama te provodi li se i održava na ispravan način; |
| --- | --- |

(d)

neovisnoj (ako je izvedivo) unutarnjoj ili vanjskoj reviziji kako bi se utvrdilo je li sustav upravljanja okolišem usklađen s planiranim mjerama te provodi li se i održava na ispravan način;

| VI. | reviziju sustava upravljanja okolišem i njegove trajne primjerenosti, prikladnosti i djelotvornosti koju provodi viša uprava; |
| --- | --- |

VI.

reviziju sustava upravljanja okolišem i njegove trajne primjerenosti, prikladnosti i djelotvornosti koju provodi viša uprava;

| VII. | praćenje razvoja čišćih tehnologija; |
| --- | --- |

VII.

praćenje razvoja čišćih tehnologija;

| VIII. | razmatranje utjecaja na okoliš potencijalnog prestanka rada pogona u fazi projektiranja novog pogona i tijekom njegova radnog vijeka; |
| --- | --- |

VIII.

razmatranje utjecaja na okoliš potencijalnog prestanka rada pogona u fazi projektiranja novog pogona i tijekom njegova radnog vijeka;

| IX. | redovitu usporedbu s drugim postignućima unutar sektora; |
| --- | --- |

IX.

redovitu usporedbu s drugim postignućima unutar sektora;

| X. | upravljanje tokovima otpada (vidjeti NRT 2.); |
| --- | --- |

X.

upravljanje tokovima otpada (vidjeti NRT 2.);

| XI. | izradu popisa tokova otpadnih voda i plinova (vidjeti NRT 3.); |
| --- | --- |

XI.

izradu popisa tokova otpadnih voda i plinova (vidjeti NRT 3.);

| XII. | plan gospodarenja ostacima (vidjeti opis u odjeljku 6.5); |
| --- | --- |

XII.

plan gospodarenja ostacima (vidjeti opis u odjeljku 6.5);

| XIII. | plan upravljanja nesrećama (vidjeti opis u odjeljku 6.5); |
| --- | --- |

XIII.

plan upravljanja nesrećama (vidjeti opis u odjeljku 6.5);

| XIV. | plan upravljanja neugodnim mirisima (vidjeti NRT 12.); |
| --- | --- |

XIV.

plan upravljanja neugodnim mirisima (vidjeti NRT 12.);

| XV. | plan upravljanja bukom i vibracijama (vidjeti NRT 17.). |
| --- | --- |

XV.

plan upravljanja bukom i vibracijama (vidjeti NRT 17.).

Primjenjivost

Područje primjene (npr. razina detalja) i priroda EMS-a (npr. standardizirani ili nestandardizirani) uglavnom će biti uvjetovani prirodom, opsegom i složenošću postrojenja te rasponom njegovih mogućih utjecaja na okoliš (koje određuju i vrsta i količina otpada koji se obrađuje).

NRT 2. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti pogona NRT je upotreba svih tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Uspostava i provedba karakterizacije otpada i prethodnih postupaka za prihvat otpada | Cilj je tih procedura osigurati tehničku (i pravnu) prihvatljivost postupaka obrade otpada za određeni otpad prije dovoza otpada u pogon. Oni uključuju postupke za prikupljanje podataka o dolaznom otpadu te mogu uključivati uzorkovanje i karakterizaciju otpada kako bi se stekla dostatna saznanja o sastavu otpada. Prethodni postupci za prihvat otpada temeljeni su na procjeni rizika uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada. |
| b. | Uspostava i provedba procedura prihvata otpada | Cilj je procedure prihvata potvrditi svojstva otpada koja su utvrđena u fazi prethodnih postupaka za prihvat. Tim se procedurama utvrđuju elementi koje treba provjeriti po dovozu otpada u pogon, kao i kriteriji za prihvat i odbijanje otpada. Oni mogu uključivati uzorkovanje, pregled i analizu otpada. Procedure prihvata otpada temeljeni su na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada. |
| c. | Uspostava i provedba sustava praćenja i popisa otpada | Cilj je sustava praćenja i popisa otpada pratiti lokaciju i količinu otpada u pogonu. U popisu se nalaze sve informacije generirane tijekom prethodnih postupaka za prihvat otpada (npr. datum dovoza u pogon i jedinstveni referentni broj otpada, informacije o prethodnim posjednicima otpada, rezultati analize prethodnih postupaka za prihvat i prihvata, planirani tijek obrade, priroda i količina otpada pohranjenog na lokaciji, uključujući sve utvrđene opasnosti), prihvata, skladištenja, obrade i/ili prijevoza izvan lokacije. Sustav praćenja otpada temeljen je na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada. |
| d. | Uspostava i provedba plana upravljanja kvalitetom proizvoda obrade | Ova tehnika obuhvaća uspostavu i provedbu sustava upravljanja kvalitetom proizvoda obrade kako bi se osiguralo da je proizvod obrade otpada u skladu s očekivanjima, za što se mogu upotrebljavati npr. norme EN. Tim sustavom upravljanja omogućuje se i praćenje i optimiranje učinkovitosti obrade otpada, te za te svrhe on može uključivati analizu materijalnog toka mjerodavnih komponenti kroz obradu otpada. Upotreba analize materijalnog toka temeljena je na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada. |
| e. | Osiguravanje odvajanja otpada | Otpad se skladišti odvojeno ovisno o svojstvima kako bi se omogućili skladištenje i obrada koji su jednostavniji i sigurniji za okoliš. Odvajanje otpada temelji se na fizičkom odvajanju otpada i na procedurama za utvrđivanje kad se otpad skladišti i gdje. |
| f. | Osiguravanje kompatibilnosti otpada prije miješanja ili homogenizacije otpada | Kompatibilnost se osigurava nizom mjera i ispitivanja za provjeru kako bi se otkrile sve nepoželjne i/ili potencijalno opasne kemijske reakcije između otpada (npr. polimerizacija, nastanak plinova, egzotermne reakcije, razgradnja, kristalizacija, taloženje) pri miješanju ili homogenizaciji otpada ili provođenju drugih postupaka obrade. Testovi kompatibilnosti temeljeni su na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada. |
| g. | Sortiranje dolaznog krutog otpada | Sortiranje dolaznog krutog otpada (10) provodi se s ciljem sprečavanja ulaska nepoželjnih materijala u daljnje postupke obrade otpada. To može uključivati sljedeće:






  — | ručno odvajanje na temelju vizualnih pregleda; |

Tehnika

Opis

a.

Uspostava i provedba karakterizacije otpada i prethodnih postupaka za prihvat otpada

Cilj je tih procedura osigurati tehničku (i pravnu) prihvatljivost postupaka obrade otpada za određeni otpad prije dovoza otpada u pogon. Oni uključuju postupke za prikupljanje podataka o dolaznom otpadu te mogu uključivati uzorkovanje i karakterizaciju otpada kako bi se stekla dostatna saznanja o sastavu otpada. Prethodni postupci za prihvat otpada temeljeni su na procjeni rizika uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada.

b.

Uspostava i provedba procedura prihvata otpada

Cilj je procedure prihvata potvrditi svojstva otpada koja su utvrđena u fazi prethodnih postupaka za prihvat. Tim se procedurama utvrđuju elementi koje treba provjeriti po dovozu otpada u pogon, kao i kriteriji za prihvat i odbijanje otpada. Oni mogu uključivati uzorkovanje, pregled i analizu otpada. Procedure prihvata otpada temeljeni su na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada.

c.

Uspostava i provedba sustava praćenja i popisa otpada

Cilj je sustava praćenja i popisa otpada pratiti lokaciju i količinu otpada u pogonu. U popisu se nalaze sve informacije generirane tijekom prethodnih postupaka za prihvat otpada (npr. datum dovoza u pogon i jedinstveni referentni broj otpada, informacije o prethodnim posjednicima otpada, rezultati analize prethodnih postupaka za prihvat i prihvata, planirani tijek obrade, priroda i količina otpada pohranjenog na lokaciji, uključujući sve utvrđene opasnosti), prihvata, skladištenja, obrade i/ili prijevoza izvan lokacije. Sustav praćenja otpada temeljen je na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada.

d.

Uspostava i provedba plana upravljanja kvalitetom proizvoda obrade

Ova tehnika obuhvaća uspostavu i provedbu sustava upravljanja kvalitetom proizvoda obrade kako bi se osiguralo da je proizvod obrade otpada u skladu s očekivanjima, za što se mogu upotrebljavati npr. norme EN. Tim sustavom upravljanja omogućuje se i praćenje i optimiranje učinkovitosti obrade otpada, te za te svrhe on može uključivati analizu materijalnog toka mjerodavnih komponenti kroz obradu otpada. Upotreba analize materijalnog toka temeljena je na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada.

e.

Osiguravanje odvajanja otpada

Otpad se skladišti odvojeno ovisno o svojstvima kako bi se omogućili skladištenje i obrada koji su jednostavniji i sigurniji za okoliš. Odvajanje otpada temelji se na fizičkom odvajanju otpada i na procedurama za utvrđivanje kad se otpad skladišti i gdje.

f.

Osiguravanje kompatibilnosti otpada prije miješanja ili homogenizacije otpada

Kompatibilnost se osigurava nizom mjera i ispitivanja za provjeru kako bi se otkrile sve nepoželjne i/ili potencijalno opasne kemijske reakcije između otpada (npr. polimerizacija, nastanak plinova, egzotermne reakcije, razgradnja, kristalizacija, taloženje) pri miješanju ili homogenizaciji otpada ili provođenju drugih postupaka obrade. Testovi kompatibilnosti temeljeni su na riziku uzimajući u obzir, na primjer, opasna svojstva otpada, rizik koji otpad predstavlja u smislu sigurnosti postupka, sigurnosti na radu i utjecaja na okoliš, kao i informacije koje su dostavili prethodni posjednici otpada.

g.

Sortiranje dolaznog krutog otpada

Sortiranje dolaznog krutog otpada (10) provodi se s ciljem sprečavanja ulaska nepoželjnih materijala u daljnje postupke obrade otpada. To može uključivati sljedeće:

—

ručno odvajanje na temelju vizualnih pregleda;

| — | odvajanje željezovitih metala, obojenih metala ili svih metala; |
| --- | --- |

—

odvajanje željezovitih metala, obojenih metala ili svih metala;

| — | optička separacija, npr. spektroskopijom u bliskom infracrvenom području ili rendgenskim sustavom; |
| --- | --- |

—

optička separacija, npr. spektroskopijom u bliskom infracrvenom području ili rendgenskim sustavom;

| — | separacija po gustoći, npr. separacija u zračnoj struji, pliva-tone separacija u tankovima, separacija na vibrirajućim stolovima; |
| --- | --- |

—

separacija po gustoći, npr. separacija u zračnoj struji, pliva-tone separacija u tankovima, separacija na vibrirajućim stolovima;

| — | separacija po veličini na rešetkama/sitima. |
| --- | --- |

—

separacija po veličini na rešetkama/sitima.

NRT 3. Za olakšavanje smanjenja emisija u vodu i zrak NRT je izraditi i voditi popis tokova otpadnih voda i plinova kao dio sustava upravljanja okolišem (vidjeti NRT 1.), koji sadržava sve sljedeće značajke:

| i. | informacije o svojstvima otpada koji će se obrađivati i postupku obrade otpada, uključujući:






  (a) | pojednostavnjene prikaze tijeka postupka koji pokazuju podrijetlo emisija; |
| --- | --- | --- |

i.

informacije o svojstvima otpada koji će se obrađivati i postupku obrade otpada, uključujući:

(a)

pojednostavnjene prikaze tijeka postupka koji pokazuju podrijetlo emisija;

| (b) | opise tehnika integriranih u proizvodni proces i obrade otpadnih voda/plinova na izvoru uključujući njihove performanse; |
| --- | --- |

(b)

opise tehnika integriranih u proizvodni proces i obrade otpadnih voda/plinova na izvoru uključujući njihove performanse;

| ii. | informacije o svojstvima tokova otpadnih voda, kao što su:






  (a) | srednje vrijednosti i varijabilnost toka, pH, temperatura i vodljivost; |
| --- | --- | --- |

ii.

informacije o svojstvima tokova otpadnih voda, kao što su:

(a)

srednje vrijednosti i varijabilnost toka, pH, temperatura i vodljivost;

| (b) | srednje vrijednosti koncentracija i opterećenja relevantnih tvari te njihova varijabilnost (npr. KPK/TOC, vrste dušika, fosfor, metali, prioritetne tvari/mikroonečišćujuće tvari); |
| --- | --- |

(b)

srednje vrijednosti koncentracija i opterećenja relevantnih tvari te njihova varijabilnost (npr. KPK/TOC, vrste dušika, fosfor, metali, prioritetne tvari/mikroonečišćujuće tvari);

| (c) | podaci o biorazgradivosti (npr. BPK, omjer BPK/KPK, Zahn-Wellensov test, potencijal biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnog mulja)) (vidjeti NRT 52.); |
| --- | --- |

(c)

podaci o biorazgradivosti (npr. BPK, omjer BPK/KPK, Zahn-Wellensov test, potencijal biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnog mulja)) (vidjeti NRT 52.);

| iii. | informacije o svojstvima tokova otpadnih plinova, kao što su:






  (a) | srednje vrijednosti i varijabilnost toka i temperature; |
| --- | --- | --- |

iii.

informacije o svojstvima tokova otpadnih plinova, kao što su:

(a)

srednje vrijednosti i varijabilnost toka i temperature;

| (b) | srednje vrijednosti koncentracija i opterećenja relevantnih tvari te njihova varijabilnost (npr. organski spojevi, postojane onečišćujuće tvari poput PCB-ova); |
| --- | --- |

(b)

srednje vrijednosti koncentracija i opterećenja relevantnih tvari te njihova varijabilnost (npr. organski spojevi, postojane onečišćujuće tvari poput PCB-ova);

| (c) | zapaljivost, gornja i donja granica eksplozivnosti, reaktivnost; |
| --- | --- |

(c)

zapaljivost, gornja i donja granica eksplozivnosti, reaktivnost;

| (d) | prisutnost drugih tvari koje mogu utjecati na sustav obrade otpadnih plinova ili sigurnost pogona (npr. kisika, dušika, vodene pare, prašine). |
| --- | --- |

(d)

prisutnost drugih tvari koje mogu utjecati na sustav obrade otpadnih plinova ili sigurnost pogona (npr. kisika, dušika, vodene pare, prašine).

Primjenjivost

Područje primjene (npr. razina detalja) i priroda popisa uglavnom će biti uvjetovani prirodom, opsegom i složenošću postrojenja te rasponom njegovih mogućih utjecaja na okoliš (koje određuju i vrsta i količina otpada koji se obrađuje).

NRT 4. Za smanjenje ekoloških rizika povezanih sa skladištenjem otpada NRT je upotreba svih tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimirana lokacija skladišta | To uključuje tehnike poput sljedećih:






  — | skladište je smješteno najdalje što je tehnički i ekonomski izvedivo od osjetljivih receptora, vodotoka itd., |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Optimirana lokacija skladišta

To uključuje tehnike poput sljedećih:

—

skladište je smješteno najdalje što je tehnički i ekonomski izvedivo od osjetljivih receptora, vodotoka itd.,

| — | skladište je smješteno tako da se nepotrebno rukovanje otpadom unutar pogona (npr. istim se otpadom rukuje najmanje dvaput ili su udaljenosti prijevoza na lokaciji nepotrebno dugačke) ukloni ili svede na najmanju mjeru. |
| --- | --- |

—

skladište je smješteno tako da se nepotrebno rukovanje otpadom unutar pogona (npr. istim se otpadom rukuje najmanje dvaput ili su udaljenosti prijevoza na lokaciji nepotrebno dugačke) ukloni ili svede na najmanju mjeru.

Općenito primjenjivo na nove pogone.

b.

Odgovarajući kapacitet skladišta

Poduzimaju se mjere za izbjegavanje akumuliranja otpada kao što su:

| — | maksimalni kapacitet za skladištenje otpada jasno je određen i nije prekomjeran, uzimajući u obzir značajke otpada (npr. u pogledu opasnosti od požara) i kapacitet obrade, |
| --- | --- |

—

maksimalni kapacitet za skladištenje otpada jasno je određen i nije prekomjeran, uzimajući u obzir značajke otpada (npr. u pogledu opasnosti od požara) i kapacitet obrade,

| — | količina uskladištenog otpada redovito se prati u odnosu na najveći dozvoljeni kapacitet skladišta, |
| --- | --- |

—

količina uskladištenog otpada redovito se prati u odnosu na najveći dozvoljeni kapacitet skladišta,

| — | jasno je određeno najduže vrijeme skladištenja otpada. |
| --- | --- |

—

jasno je određeno najduže vrijeme skladištenja otpada.

Općenito primjenjivo.

c.

Sigurno skladištenje

To uključuje mjere poput sljedećih:

| — | oprema koja se upotrebljava za utovar, istovar i skladištenje otpada jasno je evidentirana i označena, |
| --- | --- |

—

oprema koja se upotrebljava za utovar, istovar i skladištenje otpada jasno je evidentirana i označena,

| — | otpad za koji je poznato da je osjetljiv na toplinu, svjetlost, zrak, vodu itd. zaštićen je od tih atmosferskih uvjeta, |
| --- | --- |

—

otpad za koji je poznato da je osjetljiv na toplinu, svjetlost, zrak, vodu itd. zaštićen je od tih atmosferskih uvjeta,

| — | spremnici i bačve odgovaraju namjeni i smješteni su na siguran način. |
| --- | --- |

—

spremnici i bačve odgovaraju namjeni i smješteni su na siguran način.

d.

Odvojeno područje za skladištenje pakiranog opasnog otpada i rukovanje njime

Prema potrebi, za skladištenje pakiranog opasnog otpada i rukovanje njime upotrebljava se za to predviđeno područje.

NRT 5. Za smanjenje ekološkog rizika povezanog s rukovanjem otpadom i prijevozom otpada NRT je uspostava i provedba procedura rukovanja i prijevoza.

Opis

Cilj je procedura rukovanja i prijevoza osigurati da se otpadom sigurno rukuje i da ga se sigurno prevozi u odgovarajuće skladište ili obradu. Postupci uključuju sljedeće elemente:

| — | rukovanje otpadom i njegov prijevoz obavlja stručno osoblje, |
| --- | --- |

—

rukovanje otpadom i njegov prijevoz obavlja stručno osoblje,

| — | rukovanje otpadom i njegov prijevoz propisno se dokumentiraju, ovjeravaju prije izvršenja i provjeravaju poslije izvršenja, |
| --- | --- |

—

rukovanje otpadom i njegov prijevoz propisno se dokumentiraju, ovjeravaju prije izvršenja i provjeravaju poslije izvršenja,

| — | poduzimaju se mjere za sprečavanje, otkrivanje i smanjivanje istjecanja, |
| --- | --- |

—

poduzimaju se mjere za sprečavanje, otkrivanje i smanjivanje istjecanja,

| — | pri projektiranju i provođenju homogenizacije ili miješanja otpada poduzimaju se preventivne mjere (npr. usisavanje prašinastog/praškastog otpada). |
| --- | --- |

—

pri projektiranju i provođenju homogenizacije ili miješanja otpada poduzimaju se preventivne mjere (npr. usisavanje prašinastog/praškastog otpada).

Procedure rukovanja otpadom i prijevoza otpada temeljene su na riziku uzimajući u obzir vjerojatnost nesreća i incidenata i njihov utjecaj na okoliš.

1.2.   Praćenje

NRT 6. Za relevantne emisije u vodu utvrđene u popisu tokova otpadnih voda (vidjeti NRT 3.) NRT je praćenje ključnih parametara postupka (npr. protok otpadnih voda, pH, temperatura, električna provodljivost, BPK) na ključnim lokacijama (npr. na ulazu u predobradu i na izlazu iz nje, na ulazu u završnu obradu, na točki gdje emisija izlazi iz postrojenja).

NRT 7. NRT je praćenje emisija u vodu najmanje uz učestalost navedenu u nastavku i u skladu s odgovarajućim normama EN. Ako norme EN nisu dostupne, NRT je primjena normi ISO, nacionalnih ili drugih međunarodnih normi kojima se osigurava dobivanje podataka jednakovrijedne znanstvene kvalitete.

| Tvar/parametar | Norma/norme | Postupak obrade otpada | Minimalna učestalost praćenja (11)
   (12) | Praćenje povezano s |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX) (13)
   (14) | EN ISO 9562 | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno | NRT 20. |
| Benzen, toluen, etilbenzen, ksilen (BTEX) (13)
   (14) | EN ISO 15680 | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput mjesečno |
| Kemijska potrošnja kisika (KPK) (15)
   (16) | ne postoji norma EN | Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput mjesečno |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Slobodni cijanid (CN-) (13)
   (14) | dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 14403-1 i 14403-2) | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Indeks ugljikovodika u uljima (HOI) (14) | EN ISO 9377-2 | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada | Jedanput mjesečno |
| Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove |
| Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Arsen (As), kadmij (Cd), krom (Cr), bakar (Cu), nikal (Ni), olovo (Pb), cink (Zn) (13)
   (14) | Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada | Jedanput mjesečno |
| Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove |
| Mehaničko-biološka obrada otpada |
| Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada |
| Regeneracija istrošenih otapala |
| Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Mangan (Mn) (13)
   (14) | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Šesterovalentni krom (Cr(VI)) (13)
   (14) | Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Živa (Hg) (13)
   (14) | Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 17852, EN ISO 12846) | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada | Jedanput mjesečno |
| Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove |
| Mehaničko-biološka obrada otpada |
| Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada |
| Regeneracija istrošenih otapala |
| Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| PFOA (13) | ne postoji norma EN | Svi postupci obrade otpada | Jedanput u šest mjeseci |
| PFOS (13) |
| Fenolni indeks (16) | EN ISO 14402 | Ponovna rafinacija otpadnih ulja | Jedanput mjesečno |
| Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Ukupni dušik (Ukupni N) (16) | EN 12260, EN ISO 11905-1 | Biološka obrada otpada | Jedanput mjesečno |
| Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Ukupni organski ugljik (TOC) (15)
   (16) | EN 1484 | Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput mjesečno |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Ukupni fosfor (Ukupni P) (16) | Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 6878, EN ISO 11885) | Biološka obrada otpada | Jedanput mjesečno |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |
| Ukupne suspendirane krute tvari (UST) (16) | EN 872 | Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput mjesečno |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu | Jedanput dnevno |

Tvar/parametar

Norma/norme

Postupak obrade otpada

Minimalna učestalost praćenja (11)
   (12)

Praćenje povezano s

Adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX) (13)
   (14)

EN ISO 9562

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

NRT 20.

Benzen, toluen, etilbenzen, ksilen (BTEX) (13)
   (14)

EN ISO 15680

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput mjesečno

Kemijska potrošnja kisika (KPK) (15)
   (16)

ne postoji norma EN

Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput mjesečno

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Slobodni cijanid (CN-) (13)
   (14)

dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 14403-1 i 14403-2)

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Indeks ugljikovodika u uljima (HOI) (14)

EN ISO 9377-2

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Jedanput mjesečno

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Arsen (As), kadmij (Cd), krom (Cr), bakar (Cu), nikal (Ni), olovo (Pb), cink (Zn) (13)
   (14)

Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Jedanput mjesečno

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

Mehaničko-biološka obrada otpada

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada

Regeneracija istrošenih otapala

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Mangan (Mn) (13)
   (14)

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Šesterovalentni krom (Cr(VI)) (13)
   (14)

Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Živa (Hg) (13)
   (14)

Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 17852, EN ISO 12846)

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Jedanput mjesečno

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

Mehaničko-biološka obrada otpada

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada

Regeneracija istrošenih otapala

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

PFOA (13)

ne postoji norma EN

Svi postupci obrade otpada

Jedanput u šest mjeseci

PFOS (13)

Fenolni indeks (16)

EN ISO 14402

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

Jedanput mjesečno

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Ukupni dušik (Ukupni N) (16)

EN 12260, EN ISO 11905-1

Biološka obrada otpada

Jedanput mjesečno

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Ukupni organski ugljik (TOC) (15)
   (16)

EN 1484

Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput mjesečno

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Ukupni fosfor (Ukupni P) (16)

Dostupne razne norme EN (npr. EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 6878, EN ISO 11885)

Biološka obrada otpada

Jedanput mjesečno

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

Ukupne suspendirane krute tvari (UST) (16)

EN 872

Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput mjesečno

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Jedanput dnevno

NRT 8. NRT je praćenje usmjerenih emisija u zrak najmanje uz učestalost navedenu u nastavku i u skladu s odgovarajućim normama EN. Ako norme EN nisu dostupne, NRT je primjena normi ISO, nacionalnih ili drugih međunarodnih normi kojima se osigurava dobivanje podataka jednakovrijedne znanstvene kvalitete.

| Tvar/parametar | Norma/norme | Postupak obrade otpada | Minimalna učestalost praćenja (17) | Praćenje povezano s |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bromirani usporivači gorenja (18) | ne postoji norma EN | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada | Jedanput godišnje | NRT 25. |
| CFC-i | ne postoji norma EN | Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove | Jedanput u šest mjeseci | NRT 29. |
| Dioksinima slični PCB-ovi | EN 1948-1, 1948-2 i 1948-4 (19) | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada (18) | Jedanput godišnje | NRT 25. |
| Dekontaminacija opreme koja sadržava PCB-ove | Jedanput u tri mjeseca | NRT 51. |
| Prašina | EN 13284-1 | Mehanička obrada otpada | Jedanput u šest mjeseci | NRT 25. |
| Mehaničko-biološka obrada otpada | NRT 34. |
| Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada | NRT 41. |
| Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla | NRT 49. |
| Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla | NRT 50. |
| HCl | EN 1911 | Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla (18) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 49. |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu (18) | NRT 53. |
| HF | ne postoji norma EN | Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla (18) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 49. |
| Hg | EN 13211 | Obrada OEEO-a koji sadržava živu | Jedanput u tri mjeseca | NRT 32. |
| H2S | ne postoji norma EN | Biološka obrada otpada (20) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 34. |
| Metali i metaloidi osim žive
  (npr. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18) | EN 14385 | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada | Jedanput godišnje | NRT 25. |
| NH3 | ne postoji norma EN | Biološka obrada otpada (20) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 34. |
| Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada (18) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 41. |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu (18) | NRT 53. |
| Koncentracija neugodnih mirisa | EN 13725 | Biološka obrada otpada (21) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 34. |
| PCDD/F (18) | EN 1948-1, 1948-2 i 1948-3 (19) | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada | Jedanput godišnje | NRT 25. |
| Ukupni HOS-ovi | EN 12619 | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada | Jedanput u šest mjeseci | NRT 25. |
| Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove | Jedanput u šest mjeseci | NRT 29. |
| Obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću (18) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 31. |
| Mehaničko-biološka obrada otpada | Jedanput u šest mjeseci | NRT 34. |
| Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada (18) | Jedanput u šest mjeseci | NRT 41. |
| Ponovna rafinacija otpadnih ulja | NRT 44. |
| Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću | NRT 45. |
| Regeneracija istrošenih otapala | NRT 47. |
| Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla | NRT 49. |
| Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla | NRT 50. |
| Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu (18) | NRT 53. |
| Dekontaminacija opreme koja sadržava PCB-ove (22) | Jedanput u tri mjeseca | NRT 51. |

Tvar/parametar

Norma/norme

Postupak obrade otpada

Minimalna učestalost praćenja (17)

Praćenje povezano s

Bromirani usporivači gorenja (18)

ne postoji norma EN

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Jedanput godišnje

NRT 25.

CFC-i

ne postoji norma EN

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

Jedanput u šest mjeseci

NRT 29.

Dioksinima slični PCB-ovi

EN 1948-1, 1948-2 i 1948-4 (19)

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada (18)

Jedanput godišnje

NRT 25.

Dekontaminacija opreme koja sadržava PCB-ove

Jedanput u tri mjeseca

NRT 51.

Prašina

EN 13284-1

Mehanička obrada otpada

Jedanput u šest mjeseci

NRT 25.

Mehaničko-biološka obrada otpada

NRT 34.

Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada

NRT 41.

Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla

NRT 49.

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

NRT 50.

HCl

EN 1911

Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla (18)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 49.

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu (18)

NRT 53.

HF

ne postoji norma EN

Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla (18)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 49.

Hg

EN 13211

Obrada OEEO-a koji sadržava živu

Jedanput u tri mjeseca

NRT 32.

H2S

ne postoji norma EN

Biološka obrada otpada (20)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 34.

Metali i metaloidi osim žive

(npr. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18)

EN 14385

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Jedanput godišnje

NRT 25.

NH3

ne postoji norma EN

Biološka obrada otpada (20)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 34.

Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada (18)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 41.

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu (18)

NRT 53.

Koncentracija neugodnih mirisa

EN 13725

Biološka obrada otpada (21)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 34.

PCDD/F (18)

EN 1948-1, 1948-2 i 1948-3 (19)

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Jedanput godišnje

NRT 25.

Ukupni HOS-ovi

EN 12619

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Jedanput u šest mjeseci

NRT 25.

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

Jedanput u šest mjeseci

NRT 29.

Obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću (18)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 31.

Mehaničko-biološka obrada otpada

Jedanput u šest mjeseci

NRT 34.

Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada (18)

Jedanput u šest mjeseci

NRT 41.

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

NRT 44.

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

NRT 45.

Regeneracija istrošenih otapala

NRT 47.

Termička obrada istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla

NRT 49.

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

NRT 50.

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu (18)

NRT 53.

Dekontaminacija opreme koja sadržava PCB-ove (22)

Jedanput u tri mjeseca

NRT 51.

NRT 9. NRT je praćenje difuznih emisija organskih spojeva u zrak iz regeneracije istrošenih otapala, dekontaminacije opreme koja sadržava postojane organske onečišćujuće tvari otapalima te iz fizikalno-kemijske obrade otapala za oporabu njihove ogrjevne vrijednosti, najmanje jedanput godišnje primjenom tehnike ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Mjerenje | Metode mirisanja (organoleptika), optičko snimanje plina, fluks solarne okultacije ili diferencijalna apsorpcija. Vidjeti opise u odjeljku 6.2. |
| b. | Emisijski faktori | Izračuni emisija na temelju emisijskih faktora koji se povremeno (npr. jedanput u dvije godine) provjeravaju mjerenjima. |
| c. | Bilanca mase | Izračun difuznih emisija pomoću bilance mase uzimajući u obzir unos otapala, usmjerene emisije u zrak, emisije u vodu, otapalo u proizvodu postupka te ostatke postupka (npr. destilacije). |

Tehnika

Opis

a.

Mjerenje

Metode mirisanja (organoleptika), optičko snimanje plina, fluks solarne okultacije ili diferencijalna apsorpcija. Vidjeti opise u odjeljku 6.2.

b.

Emisijski faktori

Izračuni emisija na temelju emisijskih faktora koji se povremeno (npr. jedanput u dvije godine) provjeravaju mjerenjima.

c.

Bilanca mase

Izračun difuznih emisija pomoću bilance mase uzimajući u obzir unos otapala, usmjerene emisije u zrak, emisije u vodu, otapalo u proizvodu postupka te ostatke postupka (npr. destilacije).

NRT 10. NRT je periodično praćenje emisija neugodnih mirisa.

Opis

Emisije neugodnih mirisa mogu se pratiti primjenom:

| — | normi EN (npr. dinamička olfaktometrija u skladu s normom EN 13725 za određivanje koncentracije neugodnih mirisa ili EN 16841-1 ili 16841-2 za određivanje izlaganja neugodnim mirisima), |
| --- | --- |

—

normi EN (npr. dinamička olfaktometrija u skladu s normom EN 13725 za određivanje koncentracije neugodnih mirisa ili EN 16841-1 ili 16841-2 za određivanje izlaganja neugodnim mirisima),

| — | ako se primjenjuju zamjenske metode za koje norme EN nisu dostupne (npr. procjena utjecaja neugodnih mirisa), primjenom normi ISO, nacionalnih ili drugih međunarodnih normi kojima se osigurava dobivanje podataka jednakovrijedne znanstvene kvalitete. |
| --- | --- |

—

ako se primjenjuju zamjenske metode za koje norme EN nisu dostupne (npr. procjena utjecaja neugodnih mirisa), primjenom normi ISO, nacionalnih ili drugih međunarodnih normi kojima se osigurava dobivanje podataka jednakovrijedne znanstvene kvalitete.

Učestalost praćenja utvrđena je u planu upravljanja neugodnim mirisima (vidjeti NRT 12.).

Primjenjivost

Primjenjivost je ograničena na slučajeve kada se nastanak neugodnih mirisa u osjetljivim receptorima može očekivati i/ili je zabilježen.

NRT 11. NRT je praćenje godišnje potrošnje vode, energije i sirovina, kao i godišnje proizvodnje ostataka i otpadnih voda, učestalošću od najmanje jedanput godišnje.

Opis

Praćenje obuhvaća izravna mjerenja, izračune ili bilježenje, npr. pomoću prikladnih mjerača ili faktura. Praćenje se raščlanjuje na najprikladnijoj razini (npr. na razini postupka ili pogona/postrojenja) i njime se u obzir uzimaju sve važne izmjene pogona/postrojenja.

1.3.   Emisije u zrak

NRT 12. Za sprečavanje ili, ako to nije izvedivo, smanjenje emisija neugodnih mirisa NRT je utvrditi, provesti i redovito preispitivati plan za upravljanje neugodnim mirisima u okviru sustava upravljanja okolišem (vidjeti NRT 1.) koji uključuje sve elemente navedene u nastavku:

| — | protokol s mjerama i vremenskim okvirom, |
| --- | --- |

—

protokol s mjerama i vremenskim okvirom,

| — | protokol za praćenje neugodnih mirisa kako je navedeno u NRT 10., |
| --- | --- |

—

protokol za praćenje neugodnih mirisa kako je navedeno u NRT 10.,

| — | protokol za reakciju na utvrđene incidente s neugodnim mirisima, npr. pritužbe, |
| --- | --- |

—

protokol za reakciju na utvrđene incidente s neugodnim mirisima, npr. pritužbe,

| — | program za sprečavanje i smanjivanje neugodnih mirisa namijenjen utvrđivanju izvora; ocjenjivanje doprinosa izvora te provedbu mjera prevencije i/ili smanjenja. |
| --- | --- |

—

program za sprečavanje i smanjivanje neugodnih mirisa namijenjen utvrđivanju izvora; ocjenjivanje doprinosa izvora te provedbu mjera prevencije i/ili smanjenja.

Primjenjivost

Primjenjivost je ograničena na slučajeve kada se nastanak neugodnih mirisa u osjetljivijim receptorima može očekivati i/ili je zabilježen.

NRT 13. Za sprečavanje ili, ako to nije izvedivo, smanjenje emisija neugodnih mirisa NRT je primjena tehnike ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Što više smanjiti vrijeme zadržavanja | Što više smanjiti vrijeme zadržavanja otpada (potencijalno) neugodnog mirisa u skladištu ili u sustavima za rukovanje (npr. cijevima, spremnicima, bazenima), posebice u anaerobnim uvjetima. Ako je primjenjivo, uvode se odgovarajuće mjere za prihvat sezonskih vršnih količina otpada. | Primjenjivo samo na otvorene sustave. |
| b. | Kemijska obrada | Uporaba kemikalija za uništavanje ili smanjenje stvaranja spojeva neugodnog mirisa (npr. oksidacija ili taloženje sumporovodika). | Nije primjenjivo ako može ugroziti željenu kvalitetu proizvoda obrade. |
| c. | Optimizacija aerobne obrade | U slučaju aerobne obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu, to može uključivati:






  — | uporabu čistog kisika, |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Što više smanjiti vrijeme zadržavanja

Što više smanjiti vrijeme zadržavanja otpada (potencijalno) neugodnog mirisa u skladištu ili u sustavima za rukovanje (npr. cijevima, spremnicima, bazenima), posebice u anaerobnim uvjetima. Ako je primjenjivo, uvode se odgovarajuće mjere za prihvat sezonskih vršnih količina otpada.

Primjenjivo samo na otvorene sustave.

b.

Kemijska obrada

Uporaba kemikalija za uništavanje ili smanjenje stvaranja spojeva neugodnog mirisa (npr. oksidacija ili taloženje sumporovodika).

Nije primjenjivo ako može ugroziti željenu kvalitetu proizvoda obrade.

c.

Optimizacija aerobne obrade

U slučaju aerobne obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu, to može uključivati:

—

uporabu čistog kisika,

| — | uklanjanje pjene u bazenima, |
| --- | --- |

—

uklanjanje pjene u bazenima,

| — | često održavanje aeracijskog sustava. |
| --- | --- |

—

često održavanje aeracijskog sustava.

U slučaju aerobne obrade otpada koji nije tekući otpad koji sadržava vodu vidjeti NRT 36.

Općenito primjenjivo.

NRT 14. Za sprečavanje ili, ako to nije izvedivo, smanjenje difuznih emisija u zrak, posebice prašine, organskih spojeva i neugodnih mirisa, NRT je primjena prikladne kombinacije tehnika navedenih u nastavku.

Ovisno o riziku koji otpad predstavlja u pogledu difuznih emisija u zrak, posebice je važan NRT 14.d.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Što više smanjiti broj potencijalnih izvora difuznih emisija | To uključuje tehnike poput sljedećih:






  — | prikladno projektiranje cjevovoda (npr. smanjenje dužine cjevovoda na najmanju moguću mjeru, smanjenje broja prirubnica i ventila, upotreba varenih prirubnica i cijevi), |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Što više smanjiti broj potencijalnih izvora difuznih emisija

To uključuje tehnike poput sljedećih:

—

prikladno projektiranje cjevovoda (npr. smanjenje dužine cjevovoda na najmanju moguću mjeru, smanjenje broja prirubnica i ventila, upotreba varenih prirubnica i cijevi),

| — | davanje prednosti gravitacijskom tečenju umjesto crpljenja, |
| --- | --- |

—

davanje prednosti gravitacijskom tečenju umjesto crpljenja,

| — | ograničavanje visine pada materijala, |
| --- | --- |

—

ograničavanje visine pada materijala,

| — | ograničavanje brzine prometa, |
| --- | --- |

—

ograničavanje brzine prometa,

| — | upotreba vjetrobrana. |
| --- | --- |

—

upotreba vjetrobrana.

Općenito primjenjivo.

b.

Odabir i upotreba opreme visoke otpornosti

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | ventili s dvostrukim brtvama ili jednako učinkovita oprema, |
| --- | --- |

—

ventili s dvostrukim brtvama ili jednako učinkovita oprema,

| — | visokootporne brtve (kao što su spirometalne brtve, prstenaste brtve) za kritične primjene, |
| --- | --- |

—

visokootporne brtve (kao što su spirometalne brtve, prstenaste brtve) za kritične primjene,

| — | pumpe/kompresore/miješalice opremljene mehaničkim brtvama umjesto brtvilima, |
| --- | --- |

—

pumpe/kompresore/miješalice opremljene mehaničkim brtvama umjesto brtvilima,

| — | pumpe/kompresore/miješalice na magnetni pogon, |
| --- | --- |

—

pumpe/kompresore/miješalice na magnetni pogon,

| — | prikladne priključke za servisna crijeva, kliješta s ubodnom iglom i glava sa svrdlom npr. pri otplinjavanju OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove. |
| --- | --- |

—

prikladne priključke za servisna crijeva, kliješta s ubodnom iglom i glava sa svrdlom npr. pri otplinjavanju OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove.

Primjenjivost može biti ograničena u slučaju postojećih pogona zbog zahtjeva funkcionalnosti.

c.

Sprečavanje korozije

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | prikladan odabir građevinskih materijala, |
| --- | --- |

—

prikladan odabir građevinskih materijala,

| — | vanjsko i unutarnje oblaganje opreme i premazivanje cijevi sredstvima za sprečavanje korozije. |
| --- | --- |

—

vanjsko i unutarnje oblaganje opreme i premazivanje cijevi sredstvima za sprečavanje korozije.

Općenito primjenjivo.

d.

Zadržavanje, prikupljanje i obrada difuznih emisija

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | pohranjivanje i obrada te rukovanje s materijalima i otpadom koji mogu generirati difuzne emisije u zatvorenim prostorima i/ili u zatvorenoj opremi (npr. transportne trake), |
| --- | --- |

—

pohranjivanje i obrada te rukovanje s materijalima i otpadom koji mogu generirati difuzne emisije u zatvorenim prostorima i/ili u zatvorenoj opremi (npr. transportne trake),

| — | održavanje zatvorene opreme ili zgrada pod odgovarajućim tlakom, |
| --- | --- |

—

održavanje zatvorene opreme ili zgrada pod odgovarajućim tlakom,

| — | prikupljanje i usmjeravanje emisija u prikladan sustav za ublažavanje (vidjeti odjeljak 6.1) putem sustava za odvođenje zraka i/ili sustava za usisavanje zraka blizu izvora emisija. |
| --- | --- |

—

prikupljanje i usmjeravanje emisija u prikladan sustav za ublažavanje (vidjeti odjeljak 6.1) putem sustava za odvođenje zraka i/ili sustava za usisavanje zraka blizu izvora emisija.

Upotreba zatvorene opreme ili zgrada može biti ograničena sigurnosnim uvjetima zbog, na primjer, opasnosti od eksplozije ili potrošnje kisika.

Upotreba zatvorene opreme ili zgrada može biti ograničena i količinom otpada.

e.

Vlaženje

Vlaženje potencijalnih izvora difuznih emisija prašine (npr. skladište otpada, prometne površine i otvoreni postupci rukovanja) vodom ili maglicom.

Općenito primjenjivo.

f.

Održavanje

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | osiguravanje pristupa opremi kod koje su moguća istjecanja, |
| --- | --- |

—

osiguravanje pristupa opremi kod koje su moguća istjecanja,

| — | redovita kontrola zaštitne opreme kao što su trakaste zavjese i brzozatvarajuća vrata. |
| --- | --- |

—

redovita kontrola zaštitne opreme kao što su trakaste zavjese i brzozatvarajuća vrata.

Općenito primjenjivo.

g.

Čišćenje površina za obradu i skladištenje otpada

To uključuje tehnike poput redovitog čišćenja cijelog područja za obradu otpada (dvorane, prometne površine, skladišta itd.), transportnih traka, opreme i spremnika.

Općenito primjenjivo.

h.

Program za otkrivanje i saniranje istjecanja (LDAR)

Vidjeti odjeljak 6.2. Ako se očekuju emisije organskih spojeva, uspostavlja se i provodi program za otkrivanje i saniranje istjecanja uz pristup temeljen na riziku, uzimajući u obzir posebice projekt pogona te količinu i prirodu predmetnih organskih spojeva.

Općenito primjenjivo.

NRT 15. NRT je spaljivanje na baklji samo iz sigurnosnih razloga ili u neuobičajenim radnim uvjetima (npr. pokretanje, zaustavljanje) primjenom obiju tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Pravilno projektiranje pogona | Uključuje projektiranje sustava za oporabu plinova dovoljnog kapaciteta te upotrebu rasteretnih ventila visoke otpornosti. | Općenito primjenjivo na nove pogone.
  U postojećim se pogonima mogu nadograditi sustavi za oporabu plina. |
| b. | Upravljanje pogonom | Uključuje uravnoteženje sustava plina i uporabu naprednog nadzora postupaka. | Općenito primjenjivo. |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Pravilno projektiranje pogona

Uključuje projektiranje sustava za oporabu plinova dovoljnog kapaciteta te upotrebu rasteretnih ventila visoke otpornosti.

Općenito primjenjivo na nove pogone.

U postojećim se pogonima mogu nadograditi sustavi za oporabu plina.

b.

Upravljanje pogonom

Uključuje uravnoteženje sustava plina i uporabu naprednog nadzora postupaka.

Općenito primjenjivo.

NRT 16. Za smanjenje emisija u zrak iz baklji kad je spaljivanje na baklji neizbježno, NRT je primjena obiju tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ispravno projektiranje uređaja za spaljivanje na baklji | Optimizacija visine i tlaka, pomoći parom, zrakom ili plinom, vrste vrhova baklji itd. kako bi se omogućio bezdimni i pouzdan rad te osiguralo učinkovito izgaranje suvišnih plinova. | Općenito primjenjivo na nove baklje. U postojećim pogonima primjenjivost može biti ograničena zbog npr. raspoloživosti vremena za održavanje. |
| b. | Praćenje i bilježenje kao dio upravljanja bakljama za spaljivanje | To uključuje stalno praćenje količine plinova koji se šalju na spaljivanje na baklji. Može uključivati i procjene drugih parametara (npr. sastava toka plina, ukupne topline, omjera pomoći, brzine, protoka plina za pročišćavanje, emisija onečišćujućih tvari (npr. NOx, CO, ugljikovodici), buka). Bilježenje spaljivanja na baklji obično uključuje trajanje i broj spaljivanja te omogućuje kvantifikaciju emisija i moguće sprečavanje budućih spaljivanja na baklji. | Općenito primjenjivo. |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Ispravno projektiranje uređaja za spaljivanje na baklji

Optimizacija visine i tlaka, pomoći parom, zrakom ili plinom, vrste vrhova baklji itd. kako bi se omogućio bezdimni i pouzdan rad te osiguralo učinkovito izgaranje suvišnih plinova.

Općenito primjenjivo na nove baklje. U postojećim pogonima primjenjivost može biti ograničena zbog npr. raspoloživosti vremena za održavanje.

b.

Praćenje i bilježenje kao dio upravljanja bakljama za spaljivanje

To uključuje stalno praćenje količine plinova koji se šalju na spaljivanje na baklji. Može uključivati i procjene drugih parametara (npr. sastava toka plina, ukupne topline, omjera pomoći, brzine, protoka plina za pročišćavanje, emisija onečišćujućih tvari (npr. NOx, CO, ugljikovodici), buka). Bilježenje spaljivanja na baklji obično uključuje trajanje i broj spaljivanja te omogućuje kvantifikaciju emisija i moguće sprečavanje budućih spaljivanja na baklji.

Općenito primjenjivo.

1.4.   Buka i vibracije

NRT 17. Za sprečavanje ili, ako to nije izvedivo, smanjenje emisija buke i vibracija NRT je utvrditi, provesti i redovito preispitivati plan za upravljanje bukom i vibracijama u okviru sustava upravljanja okolišem (vidjeti NRT 1.) koji uključuje sve elemente navedene u nastavku:

| I. | protokol s odgovarajućim mjerama i vremenskim okvirom; |
| --- | --- |

I.

protokol s odgovarajućim mjerama i vremenskim okvirom;

| II. | protokol za praćenje buke i vibracija; |
| --- | --- |

II.

protokol za praćenje buke i vibracija;

| III. | protokol za reakciju na utvrđene incidente s bukom i vibracijama, npr. pritužbe; |
| --- | --- |

III.

protokol za reakciju na utvrđene incidente s bukom i vibracijama, npr. pritužbe;

| IV. | program sprečavanja i smanjenja buke i vibracija namijenjen utvrđivanju jednog ili više izvora, mjerenju/procjeni izloženosti buci i vibracijama, karakterizaciji doprinosa izvora i provedbi mjera za sprečavanje i/ili smanjenje. |
| --- | --- |

IV.

program sprečavanja i smanjenja buke i vibracija namijenjen utvrđivanju jednog ili više izvora, mjerenju/procjeni izloženosti buci i vibracijama, karakterizaciji doprinosa izvora i provedbi mjera za sprečavanje i/ili smanjenje.

Primjenjivost

Primjenjivost je ograničena na slučajeve kada se nastanak buke ili vibracija u osjetljivijim receptorima može očekivati i/ili je zabilježen.

NRT 18. Za sprečavanje ili, ako to nije izvedivo, smanjenje emisija buke i vibracija NRT je primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku:

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Odgovarajuća lokacija opreme i zgrada | Razina buke može se smanjiti povećanjem udaljenosti između odašiljatelja i primatelja, korištenjem zgrada kao bukobrana te premještanjem ulaza i izlaza na zgradama. | Kod postojećih pogona preseljenje opreme te ulaza i izlaza može biti ograničeno nedostatkom prostora ili previsokim troškovima. |
| b. | Operativne mjere | To uključuje tehnike poput sljedećih:






  i. | inspekciju i održavanje opreme; |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Odgovarajuća lokacija opreme i zgrada

Razina buke može se smanjiti povećanjem udaljenosti između odašiljatelja i primatelja, korištenjem zgrada kao bukobrana te premještanjem ulaza i izlaza na zgradama.

Kod postojećih pogona preseljenje opreme te ulaza i izlaza može biti ograničeno nedostatkom prostora ili previsokim troškovima.

b.

Operativne mjere

To uključuje tehnike poput sljedećih:

i.

inspekciju i održavanje opreme;

| ii. | zatvaranje vrata i prozora u zatvorenim prostorima, ako je moguće; |
| --- | --- |

ii.

zatvaranje vrata i prozora u zatvorenim prostorima, ako je moguće;

| iii. | upravljanje opremom povjereno je iskusnom osoblju; |
| --- | --- |

iii.

upravljanje opremom povjereno je iskusnom osoblju;

| iv. | izbjegavanje bučnih aktivnosti noću, ako je moguće; |
| --- | --- |

iv.

izbjegavanje bučnih aktivnosti noću, ako je moguće;

| v. | mjere za kontrolu buke tijekom održavanja, prijevoza, rukovanja i obrade. |
| --- | --- |

v.

mjere za kontrolu buke tijekom održavanja, prijevoza, rukovanja i obrade.

Općenito primjenjivo.

c.

Oprema s niskom razinom buke

To može uključivati motore, kompresore, pumpe i baklje za spaljivanje s izravnim pogonom.

d.

Oprema za kontrolu buke i vibracija

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| i. | uređaje za smanjenje buke; |
| --- | --- |

i.

uređaje za smanjenje buke;

| ii. | zvučnu i vibracijsku izolaciju opreme; |
| --- | --- |

ii.

zvučnu i vibracijsku izolaciju opreme;

| iii. | smještanje bučne opreme u zatvoreni objekt; |
| --- | --- |

iii.

smještanje bučne opreme u zatvoreni objekt;

| iv. | zvučnu izolaciju zgrada. |
| --- | --- |

iv.

zvučnu izolaciju zgrada.

Primjenjivost može biti ograničena nedostatkom prostora (za postojeće pogone).

e.

Prigušenje buke

Širenje buke može se smanjiti umetanjem prepreka između odašiljatelja i primatelja (npr. zaštitnih zidova, nasipa i zgrada).

Primjenjivo samo na postojeće pogone; projektiranjem novih postrojenja ova bi tehnika trebala postati nepotrebna. Kod postojećih pogona umetanje prepreka može biti ograničeno nedostatkom prostora.

Za mehaničku obradu u drobilicama (šrederima) metalnog otpada tehnika je primjenjiva u okviru ograničenja povezanih s rizikom od deflagracije u drobilici.

1.5.   Emisije u vodu

NRT 19. Za optimiranje potrošnje vode, smanjenje količine generiranih otpadnih voda i sprečavanje ili, ako to nije izvedivo, smanjenje emisija u tlo i vodu NRT je upotreba prikladne kombinacije tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Gospodarenje vodom | Potrošnja vode optimira se upotrebom mjera koje mogu uključivati sljedeće:






  — | planove uštede vode (npr. uspostava ciljeva učinkovite potrošnje vode, dijagrama toka i vodne bilance), |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Gospodarenje vodom

Potrošnja vode optimira se upotrebom mjera koje mogu uključivati sljedeće:

—

planove uštede vode (npr. uspostava ciljeva učinkovite potrošnje vode, dijagrama toka i vodne bilance),

| — | optimiranje upotrebe vode za ispiranje (npr. suho čišćenje umjesto ispiranja, korištenje potisnih prekidača na svoj opremi za pranje), |
| --- | --- |

—

optimiranje upotrebe vode za ispiranje (npr. suho čišćenje umjesto ispiranja, korištenje potisnih prekidača na svoj opremi za pranje),

| — | smanjenje upotrebe vode za stvaranje vakuuma (npr. upotreba pumpi s tekućinskim prstenom s tekućinama visokog vrelišta). |
| --- | --- |

—

smanjenje upotrebe vode za stvaranje vakuuma (npr. upotreba pumpi s tekućinskim prstenom s tekućinama visokog vrelišta).

Općenito primjenjivo.

b.

Recirkulacija vode

Tokovi vode se recirkuliraju unutar pogona, ako je potrebno poslije pročišćavanja. Razina recirkulacije ograničena je vodnom bilancom pogona, sadržajem nečistoća (npr. spojevi neugodnog mirisa) i/ili svojstvima tokova vode (npr. sadržaj hranjivih tvari).

Općenito primjenjivo.

c.

Nepropusne površine

Ovisno o riziku koji otpad predstavlja u smislu onečišćenja tla i/ili vode, površine svih područja za obradu otpada (npr. površine za prijam otpada, rukovanje, skladištenje, obradu i otpravljanje) trebale bi biti nepropusne za predmetne tekućine.

Općenito primjenjivo.

d.

Tehnike za smanjivanje vjerojatnosti i utjecaja preljeva i curenja iz spremnika i posuda

Ovisno o riziku koji tekućine iz spremnika i posuda predstavljaju u smislu onečišćenja tla i/ili vode, to uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | detektori prelijevanja, |
| --- | --- |

—

detektori prelijevanja,

| — | preljevne cijevi koje su usmjerene u zatvoreni sustav odvodnje (tj. odgovarajuća tankvana ili druga posuda), |
| --- | --- |

—

preljevne cijevi koje su usmjerene u zatvoreni sustav odvodnje (tj. odgovarajuća tankvana ili druga posuda),

| — | spremnici za tekućine smješteni su u prikladnoj tankvani; volumen je projektiran za zadržavanje curenja sadržaja najvećeg spremnika u tankvani, |
| --- | --- |

—

spremnici za tekućine smješteni su u prikladnoj tankvani; volumen je projektiran za zadržavanje curenja sadržaja najvećeg spremnika u tankvani,

| — | izoliranje spremnika, posuda i tankvana (npr. zatvaranje ventila). |
| --- | --- |

—

izoliranje spremnika, posuda i tankvana (npr. zatvaranje ventila).

Općenito primjenjivo.

e.

Natkrivanje područja za skladištenje i obradu otpada

Ovisno o riziku koji otpad predstavlja u smislu onečišćenja tla i/ili vode, otpad se skladišti i obrađuje u natkrivenim prostorima kako bi se spriječio kontakt s kišnicom i tako smanjila količina onečišćenih oborinskih voda na najmanju moguću mjeru.

Primjenjivost može biti ograničena skladištenjem ili obradom velikih količina otpada (npr. mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada).

f.

Razdvajanje tokova vode

Svaki tok vode (npr. oborinske vode, procesna voda) prikuplja se i pročišćava zasebno, ovisno o sadržaju onečišćujućih tvari i kombinaciji tehnika pročišćavanja. Konkretno, nekontaminirani tokovi otpadnih voda odvajaju se od tokova otpadnih voda koje je potrebno pročistiti.

Općenito primjenjivo na nove pogone.

Općenito primjenjivo na postojeće pogone uz ograničenja povezana s oblikovanjem sustava odvodnje.

g.

Odgovarajuća infrastruktura za odvodnju

Područje za obradu otpada priključeno je na odvodnu infrastrukturu.

Oborine koje padaju na područja za obradu i skladištenje prikupljaju se odvodnom infrastrukturom zajedno s vodom za pranje, povremenim izljevima itd. te, ovisno o sadržaju onečišćujućih tvari, recirkuliraju ili usmjeravaju na daljnje pročišćavanje.

Općenito primjenjivo na nove pogone.

Općenito primjenjivo na postojeće pogone uz ograničenja povezana s oblikovanjem sustava oborinske odvodnje.

h.

Odredbe za projektiranje i održavanje kako bi se omogućilo otkrivanje i popravljanje istjecanja

Redovito praćenje mogućih istjecanja temelji se na riziku te se oprema prema potrebi popravlja.

Upotreba ukopanih elemenata svedena je na najmanju moguću mjeru. Ako se upotrebljavaju ukopani elementi te ovisno o riziku da otpad u tim komponentama onečisti tlo i/ili vodu, gradi se tankvana za ukopane elemente.

Upotreba nadzemnih elemenata općenito je primjenjiva na nove pogone. Međutim, može biti ograničena zbog opasnosti od smrzavanja.

Ugradnja tankvane može biti ograničena u slučaju postojećih pogona.

i.

Retencijski bazen odgovarajućeg kapaciteta

Treba osigurati retencijski bazen za otpadne vode nastale tijekom neuobičajenih radnih uvjeta dimenzioniran na temelju rizika (npr. uzimajući u obzir prirodu onečišćujućih tvari, učinke daljnjeg pročišćavanja otpadnih voda i prihvatni okoliš).

Iz retencijskog bazena otpadne je vode moguće ispustiti samo nakon što se poduzmu odgovarajuće mjere (npr. praćenje, pročišćavanje, oporaba).

Općenito primjenjivo na nove pogone.

Za postojeće pogone primjenjivost može biti ograničena raspoloživim prostorom i oblikovanjem sustava odvodnje.

NRT 20. Za smanjenje emisija u vodu NRT je pročišćavanje otpadnih voda upotrebom odgovarajuće kombinacije tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika (23) | Tipične ciljane onečišćujuće tvari | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| Prethodno pročišćavanje i prvi stupanj pročišćavanja, npr. |
| a. | Egalizacija | Sve onečišćujuće tvari | Općenito primjenjivo. |
| b. | Neutralizacija | Kiseline, lužine |
| c. | Fizičko odvajanje, npr. rešetke, sita, pjeskolovi, mastolovi, odvajanje ulja ili primarne taložnice. | Krupne krute tvari, suspendirane krute tvari, ulja/masti |
| Fizikalno-kemijsko pročišćavanje, npr. |
| d. | Adsorpcija | Adsorpcijske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. ugljikovodici, živa, AOX | Općenito primjenjivo. |
| e. | Destilacija/rektifikacija | Otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje a koje se mogu destilirati, npr. neka otapala |
| f. | Taloženje | Taloženje otopljenih onečišćujućih tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. metali, fosfor |
| g. | Kemijska oksidacija | Oksidabilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. nitrit, cijanid |
| h. | Kemijska redukcija | Reduktibilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. šesterovalentni krom (Cr(VI)) |
| i. | Isparavanje | Topive onečišćujuće tvari |
| j. | Ionska izmjena | Ionske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. metali |
| k. | Desorpcija (stripiranje) | Onečišćujuće tvari koje se mogu ukloniti, npr. sumporovodik (H2S), amonijak (NH3), neki adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX), ugljikovodici |
| Biološko pročišćavanje, npr. |
| l. | Postupak s aktivnim muljem | Biorazgradivi organski spojevi | Općenito primjenjivo. |
| m. | Membranski bioreaktor |
| Uklanjanje dušika |
| n. | Nitrifikacija/denitrifikacija ako pročišćavanje uključuje biološko pročišćavanje | Ukupni dušik, amonijak | Nitrifikacija možda neće biti primjenjiva u slučaju visokih koncentracija klorida (tj. više od 10 g/l) i ako smanjenje koncentracije klorida prije nitrifikacije ne bi bilo opravdano koristima za okoliš. Nitrifikacija nije primjenjiva kad je temperatura otpadnih voda niska (npr. manje od 12 °C). |
| Uklanjanje krutina, npr. |
| o. | Koagulacija i flokulacija | Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice | Općenito primjenjivo. |
| p. | Taloženje |
| q. | Filtracija (npr. filtracija pijeskom, mikrofiltracija, ultrafiltracija) |
| r. | Flotacija |

Tehnika (23)

Tipične ciljane onečišćujuće tvari

Primjenjivost

Prethodno pročišćavanje i prvi stupanj pročišćavanja, npr.

a.

Egalizacija

Sve onečišćujuće tvari

Općenito primjenjivo.

b.

Neutralizacija

Kiseline, lužine

c.

Fizičko odvajanje, npr. rešetke, sita, pjeskolovi, mastolovi, odvajanje ulja ili primarne taložnice.

Krupne krute tvari, suspendirane krute tvari, ulja/masti

Fizikalno-kemijsko pročišćavanje, npr.

d.

Adsorpcija

Adsorpcijske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. ugljikovodici, živa, AOX

Općenito primjenjivo.

e.

Destilacija/rektifikacija

Otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje a koje se mogu destilirati, npr. neka otapala

f.

Taloženje

Taloženje otopljenih onečišćujućih tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. metali, fosfor

g.

Kemijska oksidacija

Oksidabilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. nitrit, cijanid

h.

Kemijska redukcija

Reduktibilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. šesterovalentni krom (Cr(VI))

i.

Isparavanje

Topive onečišćujuće tvari

j.

Ionska izmjena

Ionske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. metali

k.

Desorpcija (stripiranje)

Onečišćujuće tvari koje se mogu ukloniti, npr. sumporovodik (H2S), amonijak (NH3), neki adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX), ugljikovodici

Biološko pročišćavanje, npr.

l.

Postupak s aktivnim muljem

Biorazgradivi organski spojevi

Općenito primjenjivo.

m.

Membranski bioreaktor

Uklanjanje dušika

n.

Nitrifikacija/denitrifikacija ako pročišćavanje uključuje biološko pročišćavanje

Ukupni dušik, amonijak

Nitrifikacija možda neće biti primjenjiva u slučaju visokih koncentracija klorida (tj. više od 10 g/l) i ako smanjenje koncentracije klorida prije nitrifikacije ne bi bilo opravdano koristima za okoliš. Nitrifikacija nije primjenjiva kad je temperatura otpadnih voda niska (npr. manje od 12 °C).

Uklanjanje krutina, npr.

o.

Koagulacija i flokulacija

Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice

Općenito primjenjivo.

p.

Taloženje

q.

Filtracija (npr. filtracija pijeskom, mikrofiltracija, ultrafiltracija)

r.

Flotacija

Tablica 6.1.

Razine emisija povezane s NRT-ima za izravna ispuštanja u prihvatno vodno tijelo

| Tvar/parametar | Razina emisija povezanih s NRT-ima (24) | Postupak obrade otpada na koji se primjenjuju razine emisija povezane s NRT-ima |
| --- | --- | --- |
| Ukupni organski ugljik (TOC) (25) | 10–60 mg/l | — | Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu |

Tvar/parametar

Razina emisija povezanih s NRT-ima (24)

Postupak obrade otpada na koji se primjenjuju razine emisija povezane s NRT-ima

Ukupni organski ugljik (TOC) (25)

10–60 mg/l

—

Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu

10–100 mg/l (26)
   (27)

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Kemijska potrošnja kisika (KPK) (25)

30–180 mg/l

| — | Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Svi postupci obrade otpada osim obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu

30–300 mg/l (26)
   (27)

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Ukupne suspendirane krute tvari (UST)

5–60 mg/l

| — | Svi postupci obrade otpada |
| --- | --- |

—

Svi postupci obrade otpada

Indeks ugljikovodika u uljima (HOI)

0,5–10 mg/l

| — | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada |
| --- | --- |

—

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

| — | Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove |
| --- | --- |

—

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

| — | Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| --- | --- |

—

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

| — | Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

| — | Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla |
| --- | --- |

—

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Ukupni dušik (Ukupni N)

1–25 mg/l (28)
   (29)

| — | Biološka obrada otpada |
| --- | --- |

—

Biološka obrada otpada

| — | Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| --- | --- |

—

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

10–60 mg/l (28)
   (29)
   (30)

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Ukupni fosfor (Ukupni P)

0,3–2 mg/l

| — | Biološka obrada otpada |
| --- | --- |

—

Biološka obrada otpada

1–3 mg/l (27)

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Fenolni indeks

0,05–0,2 mg/l

| — | Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| --- | --- |

—

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

| — | Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

0,05–0,3 mg/l

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Slobodni cijanid (CN-) (31)

0,02–0,1 mg/l

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX) (31)

0,2–1 mg/l

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Metali i metaloidi (31)

Arsen (izražen kao As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada |
| --- | --- |

—

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

| — | Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove |
| --- | --- |

—

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

| — | Mehaničko-biološka obrada otpada |
| --- | --- |

—

Mehaničko-biološka obrada otpada

| — | Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| --- | --- |

—

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

| — | Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

| — | Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada

| — | Regeneracija istrošenih otapala |
| --- | --- |

—

Regeneracija istrošenih otapala

| — | Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla |
| --- | --- |

—

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

Kadmij (izražen kao Cd)

0,01–0,05 mg/l

Krom (izražen kao Cr)

0,01–0,15 mg/l

Bakar (izražen kao Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (izraženo kao Pb)

0,05–0,1 mg/l (32)

Nikal (izražen kao Ni)

0,05–0,5 mg/l

Živa (izražena kao Hg)

0,5–5 μg/l

Cink (izražen kao Zn)

0,1–1 mg/l (33)

Arsen (izražen kao As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Kadmij (izražen kao Cd)

0,01–0,1 mg/l

Krom (izražen kao Cr)

0,01–0,3 mg/l

Šesterovalentni krom (izražen kao Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Bakar (izražen kao Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (izraženo kao Pb)

0,05–0,3 mg/l

Nikal (izražen kao Ni)

0,05–1 mg/l

Živa (izražena kao Hg)

1–10 μg/l

Cink (izražen kao Zn)

0,1–2 mg/l

Povezano praćenje opisano je u NRT 7.

Tablica 6.2.

Razine emisija povezane s NRT-ima za neizravna ispuštanja u prihvatno vodno tijelo

| Tvar/parametar | Razina emisija povezanih s NRT-ima (34)
   (35) | Postupak obrade otpada na koji se primjenjuju razine emisija povezane s NRT-ima |
| --- | --- | --- |
| Indeks ugljikovodika u uljima (HOI) | 0,5–10 mg/l | — | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada |

Tvar/parametar

Razina emisija povezanih s NRT-ima (34)
   (35)

Postupak obrade otpada na koji se primjenjuju razine emisija povezane s NRT-ima

Indeks ugljikovodika u uljima (HOI)

0,5–10 mg/l

—

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

| — | Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove |
| --- | --- |

—

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

| — | Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| --- | --- |

—

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

| — | Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

| — | Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla |
| --- | --- |

—

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Slobodni cijanid (CN-) (36)

0,02–0,1 mg/l

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX) (36)

0,2–1 mg/l

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Metali i metaloidi (36)

Arsen (izražen kao As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada |
| --- | --- |

—

Mehanička obrada u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

| — | Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove |
| --- | --- |

—

Obrada OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

| — | Mehaničko-biološka obrada otpada |
| --- | --- |

—

Mehaničko-biološka obrada otpada

| — | Ponovna rafinacija otpadnih ulja |
| --- | --- |

—

Ponovna rafinacija otpadnih ulja

| — | Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obrada otpada s ogrjevnom vrijednošću

| — | Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada |
| --- | --- |

—

Fizikalno-kemijska obrada krutog i/ili kašastog otpada

| — | Regeneracija istrošenih otapala |
| --- | --- |

—

Regeneracija istrošenih otapala

| — | Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla |
| --- | --- |

—

Ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

Kadmij (izražen kao Cd)

0,01–0,05 mg/l

Krom (izražen kao Cr)

0,01–0,15 mg/l

Bakar (izražen kao Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (izraženo kao Pb)

0,05–0,1 mg/l (37)

Nikal (izražen kao Ni)

0,05–0,5 mg/l

Živa (izražena kao Hg)

0,5–5 μg/l

Cink (izražen kao Zn)

0,1–1 mg/l (38)

Arsen (izražen kao As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu |
| --- | --- |

—

Obrada tekućeg otpada koji sadržava vodu

Kadmij (izražen kao Cd)

0,01–0,1 mg/l

Krom (izražen kao Cr)

0,01–0,3 mg/l

Šesterovalentni krom (izražen kao Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Bakar (izražen kao Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (izraženo kao Pb)

0,05–0,3 mg/l

Nikal (izražen kao Ni)

0,05–1 mg/l

Živa (izražena kao Hg)

1–10 μg/l

Cink (izražen kao Zn)

0,1-2 mg/l

Povezano praćenje opisano je u NRT 7.

1.6.   Emisije iz nesreća ili incidenata

NRT 21. Za sprečavanje ili ograničavanje posljedica nesreća i incidenata na okoliš NRT je upotreba svih tehnika navedenih u nastavku kao dijela plana upravljanja nesrećama (vidjeti NRT 1.).

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Mjere zaštite | To uključuje mjere poput sljedećih:






  — | zaštita pogona od zlonamjernih činova; |

Tehnika

Opis

a.

Mjere zaštite

To uključuje mjere poput sljedećih:

—

zaštita pogona od zlonamjernih činova;

| — | sustav zaštite od požara i eksplozije, koji sadržava opremu za sprečavanje, otkrivanje i gašenje; |
| --- | --- |

—

sustav zaštite od požara i eksplozije, koji sadržava opremu za sprečavanje, otkrivanje i gašenje;

| — | dostupnost i funkcionalnost relevantne opreme za kontrolu u izvanrednim situacijama. |
| --- | --- |

—

dostupnost i funkcionalnost relevantne opreme za kontrolu u izvanrednim situacijama.

b.

Upravljanje emisijama iz nesreća/incidenata

Uspostavljene su procedure i tehničke odredbe za upravljanje (u smislu mogućeg zadržavanja) emisijama iz nesreća i incidenata kao što su emisije od izlijevanja, vode za gašenje požara ili iz sigurnosnih ventila.

c.

Sustav za evidentiranje i procjenu nesreća/incidenata

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | dnevnik za bilježenje svih nesreća, incidenata, promjena procedura i nalaza inspekcije; |
| --- | --- |

—

dnevnik za bilježenje svih nesreća, incidenata, promjena procedura i nalaza inspekcije;

| — | procedure za utvrđivanje, reagiranje i izvođenje pouka iz nesreća i incidenata |
| --- | --- |

—

procedure za utvrđivanje, reagiranje i izvođenje pouka iz nesreća i incidenata

1.7.   Učinkovita upotreba materijala

NRT 22. Za učinkovitu upotrebu materijala NRT je zamjena materijala otpadom.

Opis

Za obradu otpada upotrebljava se otpad umjesto drugih materijala (npr. otpadne lužine ili otpadne kiseline upotrebljavaju se za prilagodbu pH, lebdeći pepeo upotrebljava se kao vezivno sredstvo).

Primjenjivost

Neka ograničenja primjenjivosti proizlaze iz rizika od onečišćenja zbog prisutnosti nečistoća (npr. teških metala, postojanih organskih onečišćujućih tvari, soli, patogena) u otpadu koji zamjenjuje druge materijale. Drugo je ograničenje kompatibilnost otpada koji zamjenjuje druge materijale s dolaznim otpadom (vidjeti NRT 2.).

1.8.   Energetska učinkovitost

NRT 23. Za učinkovitu upotrebu energije NRT je primjena obiju tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Plan energetske učinkovitosti | Plan energetske učinkovitosti podrazumijeva definiranje i izračun specifične potrošnje energije aktivnosti, utvrđivanje ključnih pokazatelja uspješnosti na godišnjoj razini (na primjer, specifična potrošnja energije izražena u kWh po toni obrađenog otpada) i planiranje periodičnih ciljeva poboljšanja i povezanih aktivnosti. Plan je prilagođen posebnostima obrade otpada u smislu procesa koji se provode, tokova otpada koji se obrađuju itd. |
| b. | Evidencija energetske bilance | Evidencija energetske bilance sadržava raščlambu potrošnje i proizvodnje energije (uključujući predavanje u mrežu) po vrsti izvora (tj. električna energija, plin, konvencionalna tekuća goriva, konvencionalna kruta goriva te otpad). To uključuje:






  i. | informacije o potrošnji energije u pogledu isporučene energije; |

Tehnika

Opis

a.

Plan energetske učinkovitosti

Plan energetske učinkovitosti podrazumijeva definiranje i izračun specifične potrošnje energije aktivnosti, utvrđivanje ključnih pokazatelja uspješnosti na godišnjoj razini (na primjer, specifična potrošnja energije izražena u kWh po toni obrađenog otpada) i planiranje periodičnih ciljeva poboljšanja i povezanih aktivnosti. Plan je prilagođen posebnostima obrade otpada u smislu procesa koji se provode, tokova otpada koji se obrađuju itd.

b.

Evidencija energetske bilance

Evidencija energetske bilance sadržava raščlambu potrošnje i proizvodnje energije (uključujući predavanje u mrežu) po vrsti izvora (tj. električna energija, plin, konvencionalna tekuća goriva, konvencionalna kruta goriva te otpad). To uključuje:

i.

informacije o potrošnji energije u pogledu isporučene energije;

| ii. | informacije o energiji isporučenoj iz postrojenja; |
| --- | --- |

ii.

informacije o energiji isporučenoj iz postrojenja;

| iii. | informacije o protoku energije (npr. Sankey dijagram ili energetska bilanca) kojima se prikazuje kako se energija upotrebljava u postupku. |
| --- | --- |

iii.

informacije o protoku energije (npr. Sankey dijagram ili energetska bilanca) kojima se prikazuje kako se energija upotrebljava u postupku.

Evidencija energetske bilance prilagođena je posebnostima obrade otpada u smislu postupaka koji se provode, tokova otpada koji se obrađuju itd.

1.9.   Ponovna uporaba ambalaže

NRT 24. Za smanjenje količine otpada koji se šalje na odlagalište NRT je maksimalno povećanje ponovne uporabe ambalaže u okviru plana upravljanja ostacima (vidjeti NRT 1.).

Opis

Ambalaža (bačve, spremnici, međuspremnici za teret, palete itd.) se ponovno upotrebljava za pakiranje otpada, ako je u dobrom stanju i dostatno čista, ovisno o provjeri kompatibilnosti pakiranih tvari (u uzastopnim uporabama). Ako je potrebno, ambalaža se šalje na odgovarajuću obradu prije ponovne uporabe (npr. remont, čišćenje).

Primjenjivost

Neka ograničenja primjenjivosti proizlaze iz rizika od onečišćenja otpada ponovno upotrijebljenom ambalažom.

2.   ZAKLJUČCI O NRT-IMA ZA MEHANIČKU OBRADU OTPADA

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u odjeljku 2. primjenjuju se na mehaničku obradu otpada, ako se ona ne kombinira s biološkom obradom, uz opće zaključke o NRT-ima iz odjeljka 1.

2.1.   Opći zaključci o NRT-ima za mehaničku obradu otpada

2.1.1.   Emisije u zrak

NRT 25. Za smanjenje emisija prašine, metala vezanih na čestice, PCDD/F-a i dioksinu sličnih PCB-ova u zrak, NRT je primjena NRT-a 14.d. i upotreba jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Ciklon | Vidjeti odjeljak 6.1.
  Cikloni se uglavnom upotrebljavaju kao preliminarni separatori prašine većih čestica. | Općenito primjenjivo. |
| b. | Vrećasti filtar | Vidjeti odjeljak 6.1. | Možda neće biti primjenjivo na ispušne cijevi izravno spojene na drobilicu (šreder) ako se učinci deflagracije na vrećasti filtar ne mogu ublažiti (npr. upotrebom tlačnih odušnih ventila). |
| c. | Mokro ispiranje | Vidjeti odjeljak 6.1. | Općenito primjenjivo. |
| d. | Ubrizgavanje vode u drobilicu (šreder) | Otpad koji se drobi vlaži se ubrizgavanjem vode u drobilicu (šreder). Količina ubrizgane vode regulira se u odnosu na količinu otpada koji se drobi (što se može pratiti na temelju energije koju troši motor drobilice (šredera)).
  Otpadni plin koji sadržava preostalu prašinu usmjerava se u ciklon(e) i/ili mokri ispirač. | Primjenjivo samo u okviru ograničenja povezanih s lokalnim uvjetima (npr. niska temperatura, suša). |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Ciklon

Vidjeti odjeljak 6.1.

Cikloni se uglavnom upotrebljavaju kao preliminarni separatori prašine većih čestica.

Općenito primjenjivo.

b.

Vrećasti filtar

Vidjeti odjeljak 6.1.

Možda neće biti primjenjivo na ispušne cijevi izravno spojene na drobilicu (šreder) ako se učinci deflagracije na vrećasti filtar ne mogu ublažiti (npr. upotrebom tlačnih odušnih ventila).

c.

Mokro ispiranje

Vidjeti odjeljak 6.1.

Općenito primjenjivo.

d.

Ubrizgavanje vode u drobilicu (šreder)

Otpad koji se drobi vlaži se ubrizgavanjem vode u drobilicu (šreder). Količina ubrizgane vode regulira se u odnosu na količinu otpada koji se drobi (što se može pratiti na temelju energije koju troši motor drobilice (šredera)).

Otpadni plin koji sadržava preostalu prašinu usmjerava se u ciklon(e) i/ili mokri ispirač.

Primjenjivo samo u okviru ograničenja povezanih s lokalnim uvjetima (npr. niska temperatura, suša).

Tablica 6.3.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije prašine u zrak iz mehaničke obrade otpada

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima
  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Prašina | mg/Nm3 | 2–5 (39) |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Prašina

mg/Nm3

2–5 (39)

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

2.2.   Zaključci o NRT-ima za mehaničku obradu u drobilicama (šrederima) metalnog otpada

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se na mehaničku obradu u drobilicama (šrederima) metalnog otpada uz NRT 25.

2.2.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 26. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti i sprečavanje emisija zbog nesreća i incidenata NRT je primjena NRT 14.g i upotreba svih tehnika navedenih u nastavku:

| a. | provedba detaljnog postupka pregleda baliranog otpada prije usitnjavanja; |
| --- | --- |

a.

provedba detaljnog postupka pregleda baliranog otpada prije usitnjavanja;

| b. | uklanjanje opasnih predmeta iz dolaznog toka otpada i njihovo sigurno zbrinjavanje (npr. plinske boce, nedekontaminirana otpadna vozila, nedekontaminiran OEEO, predmeti onečišćeni PCB-ovima ili živom, radioaktivni predmeti); |
| --- | --- |

b.

uklanjanje opasnih predmeta iz dolaznog toka otpada i njihovo sigurno zbrinjavanje (npr. plinske boce, nedekontaminirana otpadna vozila, nedekontaminiran OEEO, predmeti onečišćeni PCB-ovima ili živom, radioaktivni predmeti);

| c. | obrada spremnika samo ako je priložena izjava o čistoći. |
| --- | --- |

c.

obrada spremnika samo ako je priložena izjava o čistoći.

2.2.2.   Deflagracije (potdetonacijsko izgaranje)

NRT 27. Za sprečavanje deflagracija i smanjenje emisija od deflagracija NRT je upotreba tehnike a. te tehnike b. i/ili c. u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Plan upravljanja deflagracijom | To uključuje:






  — | program smanjenja deflagracije čiji je cilj utvrditi izvor(e) i provesti mjere za sprečavanje deflagracije, npr. inspekcija dolaznog otpada kako je opisano u NRT-u 26.a., uklanjanje opasnih predmeta kako je opisano u NRT-u 26.b.; |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Plan upravljanja deflagracijom

To uključuje:

—

program smanjenja deflagracije čiji je cilj utvrditi izvor(e) i provesti mjere za sprečavanje deflagracije, npr. inspekcija dolaznog otpada kako je opisano u NRT-u 26.a., uklanjanje opasnih predmeta kako je opisano u NRT-u 26.b.;

| — | razmatranje prethodnih incidenata deflagracije i rješenja te širenje znanja o deflagraciji; |
| --- | --- |

—

razmatranje prethodnih incidenata deflagracije i rješenja te širenje znanja o deflagraciji;

| — | protokol za reakciju na incidente deflagracije. |
| --- | --- |

—

protokol za reakciju na incidente deflagracije.

Općenito primjenjivo.

b.

Rasteretne zaklopke

Rasteretne zaklopke ugrađuju se radi rasterećenja tlačnih valova od deflagracije koji bi inače uzrokovali znatnu štetu i emisije.

c.

Prethodno drobljenje

Upotreba drobilice (šredera) male brzine ugrađene prije glavne drobilice.

Općenito primjenjivo u novim pogonima ovisno o ulaznim materijalima.

Primjenjivo za opsežnu nadogradnju pogona gdje je zabilježen znatan broj deflagracija.

2.2.3.   Energetska učinkovitost

NRT 28. Za učinkovitu upotrebu energije NRT je održavanje stabilnog dotoka materijala u drobilicu (šreder).

Opis

Dotok materijala u drobilicu (šreder) ujednačuje se izbjegavanjem poremećaja ili preopterećivanja dotoka materijala, što bi dovelo do neželjenog zaustavljanja i pokretanja drobilice (šredera).

2.3.   Zaključci o NRT-ima za obradu OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se na obradu OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove uz NRT 25.

2.3.1.   Emisije u zrak

NRT 29. Za sprečavanje ili, ako to nije izvedivo, smanjenje emisija organskih spojeva u zrak NRT je primjena NRT-a 14.d., NRT-a 14.h. i upotreba tehnike a. te tehnike b. i/ili c. navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Optimirano uklanjanje i hvatanje rashladnih sredstava i ulja | Sva rashladna sredstva i ulja uklanjaju se iz OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove i hvataju vakuumskim usisnim sustavom (npr. pritom postižući uklanjanje najmanje 90 % rashladnih sredstava). Rashladna sredstva odvajaju se od ulja, a ulja se otplinjavaju.
  Količina ulja preostalog u kompresoru smanjuje se na najmanju moguću mjeru (tako da iz kompresora ne kaplje). |
| b. | Kriogena kondenzacija | Otpadni plin koji sadržava organske spojeve poput VFC-ova/VHC-ova usmjerava se u jedinicu za kriogenu kondenzaciju gdje se ukapljuje (vidjeti opis u odjeljku 6.1). Ukapljeni plin pohranjuje se u posudama pod tlakom za daljnju obradu. |
| c. | Adsorpcija | Otpadni plin koji sadržava organske spojeve poput VFC-ova/VHC-ova usmjerava se u adsorpcijske sustave (vidjeti opis u odjeljku 6.1). Istrošeni aktivni ugljen regenerira se ubrizgavanjem zagrijanog zraka u filtar kako bi se desorbirali organski spojevi. Nakon toga otpadni plin od regeneracije komprimira se i hladi radi ukapljivanja organskih spojeva (u nekim slučajevima kriogenom kondenzacijom). Ukapljeni plin pohranjuje se u posudama pod tlakom. Preostali otpadni plin iz faze kompresije obično se vraća u adsorpcijski sustav kako bi se emisije VFC-ova/VHC-ova smanjile na najmanju moguću mjeru. |

Tehnika

Opis

a.

Optimirano uklanjanje i hvatanje rashladnih sredstava i ulja

Sva rashladna sredstva i ulja uklanjaju se iz OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove i hvataju vakuumskim usisnim sustavom (npr. pritom postižući uklanjanje najmanje 90 % rashladnih sredstava). Rashladna sredstva odvajaju se od ulja, a ulja se otplinjavaju.

Količina ulja preostalog u kompresoru smanjuje se na najmanju moguću mjeru (tako da iz kompresora ne kaplje).

b.

Kriogena kondenzacija

Otpadni plin koji sadržava organske spojeve poput VFC-ova/VHC-ova usmjerava se u jedinicu za kriogenu kondenzaciju gdje se ukapljuje (vidjeti opis u odjeljku 6.1). Ukapljeni plin pohranjuje se u posudama pod tlakom za daljnju obradu.

c.

Adsorpcija

Otpadni plin koji sadržava organske spojeve poput VFC-ova/VHC-ova usmjerava se u adsorpcijske sustave (vidjeti opis u odjeljku 6.1). Istrošeni aktivni ugljen regenerira se ubrizgavanjem zagrijanog zraka u filtar kako bi se desorbirali organski spojevi. Nakon toga otpadni plin od regeneracije komprimira se i hladi radi ukapljivanja organskih spojeva (u nekim slučajevima kriogenom kondenzacijom). Ukapljeni plin pohranjuje se u posudama pod tlakom. Preostali otpadni plin iz faze kompresije obično se vraća u adsorpcijski sustav kako bi se emisije VFC-ova/VHC-ova smanjile na najmanju moguću mjeru.

Tablica 6.4.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije CFC-a i ukupnih HOS-ova u zrak iz obrade OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima
  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Ukupni HOS-ovi | mg/Nm3 | 3–15 |
| CFC-i | mg/Nm3 | 0,5–10 |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Ukupni HOS-ovi

mg/Nm3

3–15

CFC-i

mg/Nm3

0,5–10

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

2.3.2.   Eksplozije

NRT 30. Za sprečavanje emisija zbog eksplozija pri obradi OEEO-a koji sadržava VFC-ove i/ili VHC-ove NRT je primjena jedne od tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Inertna atmosfera | Ubrizgavanjem inertnog plina (npr. dušika) smanjuje se koncentracija kisika (npr. na 4 % volumenskog udjela) u zatvorenoj opremi (npr. u zatvorenim drobilicama (šrederima), prešama, hvatačima prašine i pjene). |
| b. | Prisilna ventilacija | Prisilnom ventilacijom koncentracija ugljikovodika u zatvorenoj opremi (npr. u zatvorenim drobilicama (šrederima), prešama, hvatačima prašine i pjene) smanjuje se na < 25 % donje granice eksplozivnosti. |

Tehnika

Opis

a.

Inertna atmosfera

Ubrizgavanjem inertnog plina (npr. dušika) smanjuje se koncentracija kisika (npr. na 4 % volumenskog udjela) u zatvorenoj opremi (npr. u zatvorenim drobilicama (šrederima), prešama, hvatačima prašine i pjene).

b.

Prisilna ventilacija

Prisilnom ventilacijom koncentracija ugljikovodika u zatvorenoj opremi (npr. u zatvorenim drobilicama (šrederima), prešama, hvatačima prašine i pjene) smanjuje se na < 25 % donje granice eksplozivnosti.

2.4.   Zaključci o NRT-ima za mehaničku obradu otpada s ogrjevnom vrijednošću

Uz NRT 25., zaključci o NRT-ima navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se na mehaničku obradu otpada s ogrjevnom vrijednošću obuhvaćenu točkama 5.3.(a)iii. i 5.3.(b)ii. Priloga I. Direktivi 2010/75/EU.

2.4.1.   Emisije u zrak

NRT 31. Za smanjenje emisija organskih spojeva u zrak NRT je primjena NRT-a 14.d. i jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| b. | Biofiltar |
| c. | Termička oksidacija |
| d. | Mokro ispiranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

b.

Biofiltar

c.

Termička oksidacija

d.

Mokro ispiranje

Tablica 6.5.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije ukupnih HOS-ova u zrak iz mehaničke obrade otpada s ogrjevnom vrijednošću

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima
  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Ukupni HOS-ovi | mg/Nm3 | 10–30 (40) |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Ukupni HOS-ovi

mg/Nm3

10–30 (40)

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

2.5.   Zaključci o NRT-ima za mehaničku obradu OEEO-a koji sadržava živu

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se na mehaničku obradu OEEO-a koji sadržava živu uz NRT 25.

2.5.1.   Emisije u zrak

NRT 32. Za smanjenje emisija žive u zrak NRT je prikupljati emisije žive na izvoru, usmjeravati ih na smanjivanje i provoditi prikladno praćenje.

Opis

To uključuje sve sljedeće mjere:

| — | oprema koja se koristi za obradu OEEO-a koji sadržava živu je zatvorena, pod potlakom i spojena na sustav lokalne ispušne ventilacije, |
| --- | --- |

—

oprema koja se koristi za obradu OEEO-a koji sadržava živu je zatvorena, pod potlakom i spojena na sustav lokalne ispušne ventilacije,

| — | otpadni plin iz postupka obrađuje se tehnikama otprašivanja kao što su cikloni, vrećasti filtri i HEPA filtri, nakon čega slijedi adsorpcija na aktivni ugljen (vidjeti odjeljak 6.1), |
| --- | --- |

—

otpadni plin iz postupka obrađuje se tehnikama otprašivanja kao što su cikloni, vrećasti filtri i HEPA filtri, nakon čega slijedi adsorpcija na aktivni ugljen (vidjeti odjeljak 6.1),

| — | prati se učinkovitost obrade otpadnog plina, |
| --- | --- |

—

prati se učinkovitost obrade otpadnog plina,

| — | razina žive u prostorima za obradu i skladištenje prati se često (npr. jedanput tjedno) kako bi se otkrilo potencijalno curenje žive. |
| --- | --- |

—

razina žive u prostorima za obradu i skladištenje prati se često (npr. jedanput tjedno) kako bi se otkrilo potencijalno curenje žive.

Tablica 6.6.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije žive u zrak iz mehaničke obrade OEEO-a koji sadržava živu

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima
  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Živa (Hg) | μg/Nm3 | 2–7 |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Živa (Hg)

μg/Nm3

2–7

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

3.   ZAKLJUČCI O NRT-IMA ZA BIOLOŠKU OBRADU OTPADA

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u odjeljku 3. primjenjuju se na biološku obradu otpada uz opće zaključke o NRT-ima iz odjeljka 1. Zaključci o NRT-ima iz odjeljka 3. ne primjenjuju se na obradu tekućeg otpada koji sadržava vodu.

3.1.   Opći zaključci o NRT-ima za biološku obradu otpada

3.1.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 33. Za smanjenje emisija neugodnih mirisa i poboljšanje opće ekološke učinkovitosti NRT je odabrati dolazni otpad.

Opis

Tehnika se sastoji od provođenja prethodnih postupaka za prihvat, prihvata i razvrstavanja dolaznog otpada (vidjeti NRT 2.) kako bi se osigurala prikladnost dolaznog otpada za obradu, npr. u pogledu ravnoteže hranjivih tvari, vlage ili toksičnih spojeva koji mogu smanjiti biološku aktivnost.

3.1.2.   Emisije u zrak

NRT 34. Za smanjenje usmjerenih emisija prašine, organskih spojeva i spojeva neugodnog mirisa, uključujući H2S i NH3, u zrak, NRT je primjena jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| b. | Biofiltar | Vidjeti odjeljak 6.1.
  U slučaju visoke koncentracije NH3 (npr. 5–40 mg/Nm3) možda će biti potrebna prethodna obrada otpadnog plina prije biofiltra (npr. vodom ili kiselinom u ispiraču) kako bi se kontrolirao pH medija i ograničilo nastajanje N2O u biofiltru.
  Neki drugi spojevi neugodnog mirisa (npr. merkaptani, H2S) mogu uzrokovati zakiseljavanje medija biofiltra i njih treba tretirati vodom ili lužinom u ispiraču za prethodnu obradu otpadnog plina prije biofiltra. |
| c. | Vrećasti filtar | Vidjeti odjeljak 6.1. Vrećasti se filtar upotrebljava u slučaju mehaničko-biološke obrade otpada. |
| d. | Termička oksidacija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| e. | Mokro ispiranje | Vidjeti odjeljak 6.1. Ispirači s vodom, kiselinom ili lužinom upotrebljavaju se u kombinaciji s biofiltrom, termičkom oksidacijom ili adsorpcijom na aktivni ugljen. |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

b.

Biofiltar

Vidjeti odjeljak 6.1.

U slučaju visoke koncentracije NH3 (npr. 5–40 mg/Nm3) možda će biti potrebna prethodna obrada otpadnog plina prije biofiltra (npr. vodom ili kiselinom u ispiraču) kako bi se kontrolirao pH medija i ograničilo nastajanje N2O u biofiltru.

Neki drugi spojevi neugodnog mirisa (npr. merkaptani, H2S) mogu uzrokovati zakiseljavanje medija biofiltra i njih treba tretirati vodom ili lužinom u ispiraču za prethodnu obradu otpadnog plina prije biofiltra.

c.

Vrećasti filtar

Vidjeti odjeljak 6.1. Vrećasti se filtar upotrebljava u slučaju mehaničko-biološke obrade otpada.

d.

Termička oksidacija

Vidjeti odjeljak 6.1.

e.

Mokro ispiranje

Vidjeti odjeljak 6.1. Ispirači s vodom, kiselinom ili lužinom upotrebljavaju se u kombinaciji s biofiltrom, termičkom oksidacijom ili adsorpcijom na aktivni ugljen.

Tablica 6.7.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije NH3 neugodnih mirisa, prašine i ukupnih HOS-ova u zrak iz biološke obrade otpada

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima
  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) | Postupak obrade otpada |
| --- | --- | --- | --- |
| NH3
   (41)
   (42) | mg/Nm3 | 0,3–20 | Sva biološka obrada otpada |
| Koncentracija neugodnih mirisa (41)
   (42) | ouE/Nm3 | 200–1 000 |
| Prašina | mg/Nm3 | 2–5 | Mehaničko-biološka obrada otpada |
| Ukupni HOS-ovi | mg/Nm3 | 5–40 (43) |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Postupak obrade otpada

NH3
   (41)
   (42)

mg/Nm3

0,3–20

Sva biološka obrada otpada

Koncentracija neugodnih mirisa (41)
   (42)

ouE/Nm3

200–1 000

Prašina

mg/Nm3

2–5

Mehaničko-biološka obrada otpada

Ukupni HOS-ovi

mg/Nm3

5–40 (43)

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

3.1.3.   Emisije u vodu i upotreba vode

NRT 35. Za smanjenje nastanka otpadnih voda i smanjenje potrošnje vode NRT je upotreba svih tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Razdvajanje tokova vode | Procjedna voda iz hrpa i gredica komposta odvaja se od površinskih oborinskih voda (vidjeti NRT 19.f.). | Općenito primjenjivo na nove pogone.
  Općenito primjenjivo na postojeće pogone u okviru ograničenja povezanih s oblikovanjem vodnih sustava. |
| b. | Recirkulacija vode | Recirkuliranje tokova procesne vode (npr. od dehidracije tekućeg digestata u anaerobnim postupcima) ili upotreba drugih tokova vode (npr. kondenzat, voda od ispiranja, površinske oborinske vode) u najvećoj mogućoj mjeri. Razina recirkulacije ograničena je vodnom bilancom pogona, sadržajem nečistoća (npr. teških metala, soli, patogena, spojeva neugodnog mirisa) i/ili svojstvima tokova vode (npr. sadržaj hranjivih tvari). | Općenito primjenjivo. |
| c. | Svođenje nastanka procjednih voda na najmanju moguću mjeru | Optimiranje sadržaja vlage u otpadu kako bi se nastanak procjednih voda sveo na najmanju moguću mjeru. | Općenito primjenjivo. |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Razdvajanje tokova vode

Procjedna voda iz hrpa i gredica komposta odvaja se od površinskih oborinskih voda (vidjeti NRT 19.f.).

Općenito primjenjivo na nove pogone.

Općenito primjenjivo na postojeće pogone u okviru ograničenja povezanih s oblikovanjem vodnih sustava.

b.

Recirkulacija vode

Recirkuliranje tokova procesne vode (npr. od dehidracije tekućeg digestata u anaerobnim postupcima) ili upotreba drugih tokova vode (npr. kondenzat, voda od ispiranja, površinske oborinske vode) u najvećoj mogućoj mjeri. Razina recirkulacije ograničena je vodnom bilancom pogona, sadržajem nečistoća (npr. teških metala, soli, patogena, spojeva neugodnog mirisa) i/ili svojstvima tokova vode (npr. sadržaj hranjivih tvari).

Općenito primjenjivo.

c.

Svođenje nastanka procjednih voda na najmanju moguću mjeru

Optimiranje sadržaja vlage u otpadu kako bi se nastanak procjednih voda sveo na najmanju moguću mjeru.

Općenito primjenjivo.

3.2.   Zaključci o NRT-ima za aerobnu obradu otpada

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se na aerobnu obradu otpada uz opće zaključke o NRT-ima za biološku obradu otpada iz odjeljka 3.1.

3.2.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 36. Za smanjenje emisija u zrak i poboljšanje opće ekološke učinkovitosti NRT je praćenje i/ili kontrola ključnih parametara otpada i procesa.

Opis

Praćenje i/ili kontrola ključnih parametara otpada i procesa, uključujući:

| — | svojstva dolaznog otpada (omjer ugljika i dušika, veličina čestica), |
| --- | --- |

—

svojstva dolaznog otpada (omjer ugljika i dušika, veličina čestica),

| — | temperaturu i sadržaj vlage u različitim točkama gredica, |
| --- | --- |

—

temperaturu i sadržaj vlage u različitim točkama gredica,

| — | aeraciju gredica (npr. učestalošću okretanja gredica, koncentracijom O2 i/ili CO2, temperature zračnih strujanja u slučaju prisilne aeracije), |
| --- | --- |

—

aeraciju gredica (npr. učestalošću okretanja gredica, koncentracijom O2 i/ili CO2, temperature zračnih strujanja u slučaju prisilne aeracije),

| — | poroznost, širinu i visinu gredica. |
| --- | --- |

—

poroznost, širinu i visinu gredica.

Primjenjivost

Praćenje sadržaja vlage u gredicama nije primjenjivo na zatvorene procese ako su utvrđene opasnosti za zdravlje i/ili sigurnost. U tom slučaju sadržaj vlage može se pratiti prije utovara otpada u zatvorenu fazu kompostiranja i prilagoditi pri izlasku iz zatvorene faze kompostiranja.

3.2.2.   Neugodni mirisi i difuzne emisije u zrak

NRT 37. Za smanjenje emisija prašine, neugodnih mirisa i bioaerosola iz postupaka na otvorenom u zrak, NRT je primjena jedne ili obiju tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Primjena polupropusnih membranskih pokrova | Aktivne gredice komposta pokrivaju se polupropusnim membranama. | Općenito primjenjivo. |
| b. | Prilagodba aktivnosti meteorološkim uvjetima | To uključuje tehnike poput sljedećih:






  — | uzimanje u obzir vremenskih uvjeta i prognoza pri provođenju većih vanjskih procesnih aktivnosti. Na primjer, izbjegavanje oblikovanja ili okretanja gredica ili hrpa, odvajanja na rešetkama ili drobljenja u slučaju nepovoljnih meteoroloških uvjeta u smislu disperzije emisija (npr. brzina vjetra je preniska ili previsoka ili vjetar puše u smjeru osjetljivih receptora), |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Primjena polupropusnih membranskih pokrova

Aktivne gredice komposta pokrivaju se polupropusnim membranama.

Općenito primjenjivo.

b.

Prilagodba aktivnosti meteorološkim uvjetima

To uključuje tehnike poput sljedećih:

—

uzimanje u obzir vremenskih uvjeta i prognoza pri provođenju većih vanjskih procesnih aktivnosti. Na primjer, izbjegavanje oblikovanja ili okretanja gredica ili hrpa, odvajanja na rešetkama ili drobljenja u slučaju nepovoljnih meteoroloških uvjeta u smislu disperzije emisija (npr. brzina vjetra je preniska ili previsoka ili vjetar puše u smjeru osjetljivih receptora),

| — | smještanje gredica tako da je prevladavajućem smjeru vjetra izložena najmanja moguća površina kompostirane mase kako bi se smanjila disperzija onečišćujućih tvari s površine gredica. Najbolje je smjestiti gredice i hrpe na najnižem dijelu cijele površine lokacije. |
| --- | --- |

—

smještanje gredica tako da je prevladavajućem smjeru vjetra izložena najmanja moguća površina kompostirane mase kako bi se smanjila disperzija onečišćujućih tvari s površine gredica. Najbolje je smjestiti gredice i hrpe na najnižem dijelu cijele površine lokacije.

Općenito primjenjivo.

3.3.   Zaključci o NRT-ima za anaerobnu obradu otpada

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se na anaerobnu obradu otpada uz opće zaključke o NRT-ima za biološku obradu otpada iz odjeljka 3.1.

3.3.1.   Emisije u zrak

NRT 38. Za smanjenje emisija u zrak i poboljšanje opće ekološke učinkovitosti NRT je praćenje i/ili kontrola ključnih parametara otpada i procesa.

Opis

Uspostava ručnog i/ili automatskog sustava praćenja kako bi se:

| — | osigurao stabilan rad digestora, |
| --- | --- |

—

osigurao stabilan rad digestora,

| — | poteškoće u radu, poput pojave pjene, koje mogu rezultirati emisijama neugodnih mirisa, svedu na najmanju moguću mjeru, |
| --- | --- |

—

poteškoće u radu, poput pojave pjene, koje mogu rezultirati emisijama neugodnih mirisa, svedu na najmanju moguću mjeru,

| — | osiguralo dostatno rano upozorenje na pogreške u radu sustava koje bi mogle dovesti do gubitka sadržaja i eksplozije. |
| --- | --- |

—

osiguralo dostatno rano upozorenje na pogreške u radu sustava koje bi mogle dovesti do gubitka sadržaja i eksplozije.

To uključuje i praćenje i/ili kontrolu ključnih parametara otpada i procesa, na primjer:

| — | pH i alkalnosti materijala koji ulazi u digestor, |
| --- | --- |

—

pH i alkalnosti materijala koji ulazi u digestor,

| — | radne temperature digestora, |
| --- | --- |

—

radne temperature digestora,

| — | stope hidrauličkog i organskog punjenja materijala koji ulazi u digestor, |
| --- | --- |

—

stope hidrauličkog i organskog punjenja materijala koji ulazi u digestor,

| — | koncentracije hlapljivih masnih kiselina (VFA) i amonijaka u digestoru i digestatu, |
| --- | --- |

—

koncentracije hlapljivih masnih kiselina (VFA) i amonijaka u digestoru i digestatu,

| — | količine, sastava (npr. H2S) i tlaka bioplina, |
| --- | --- |

—

količine, sastava (npr. H2S) i tlaka bioplina,

| — | razina tekućine i pjene u digestoru. |
| --- | --- |

—

razina tekućine i pjene u digestoru.

3.4.   Zaključci o NRT-ima za mehaničko-biološku obradu otpada

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se na mehaničko-biološku obradu otpada uz opće zaključke o NRT-ima za biološku obradu otpada iz odjeljka 3.1.

Zaključci o NRT-ima za aerobnu obradu (odjeljak 3.2) i anaerobnu obradu otpada (odjeljak 3.3) primjenjuju se, prema potrebi, na mehaničko-biološku obradu otpada.

3.4.1.   Emisije u zrak

NRT 39. Za smanjenje emisija u zrak NRT je primjena obiju tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Odvajanje tokova otpadnih plinova | Razdvajanje ukupnih tokova otpadnih plinova na tokove otpadnih plinova s visokom koncentracijom onečišćujućih tvari i tokove otpadnih plinova s niskom koncentracijom onečišćujućih tvari kako su utvrđeni u popisu navedenom u NRT 3. | Općenito primjenjivo na nove pogone.
  Općenito primjenjivo na postojeće pogone u okviru ograničenja povezanih s oblikovanjem sustava zraka. |
| b. | Recirkulacija otpadnog plina | Recirkulacija otpadnog plina s niskom koncentracijom onečišćujućih tvari u biološki postupak, nakon čega slijedi obrada otpadnog plina prilagođena koncentraciji onečišćujućih tvari (vidjeti NRT 34.).
  Upotreba otpadnog plina u biološkom postupku može biti ograničena temperaturom otpadnog plina i/ili sadržajem onečišćujućih tvari.
  Možda će prije ponovne upotrebe trebati kondenzirati vodenu paru sadržanu u otpadnom plinu. U tom slučaju potrebno je hlađenje, a kondenzirana voda se, ako je moguće, recirkulira (vidjeti NRT 35.) ili pročišćava prije ispuštanja. |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Odvajanje tokova otpadnih plinova

Razdvajanje ukupnih tokova otpadnih plinova na tokove otpadnih plinova s visokom koncentracijom onečišćujućih tvari i tokove otpadnih plinova s niskom koncentracijom onečišćujućih tvari kako su utvrđeni u popisu navedenom u NRT 3.

Općenito primjenjivo na nove pogone.

Općenito primjenjivo na postojeće pogone u okviru ograničenja povezanih s oblikovanjem sustava zraka.

b.

Recirkulacija otpadnog plina

Recirkulacija otpadnog plina s niskom koncentracijom onečišćujućih tvari u biološki postupak, nakon čega slijedi obrada otpadnog plina prilagođena koncentraciji onečišćujućih tvari (vidjeti NRT 34.).

Upotreba otpadnog plina u biološkom postupku može biti ograničena temperaturom otpadnog plina i/ili sadržajem onečišćujućih tvari.

Možda će prije ponovne upotrebe trebati kondenzirati vodenu paru sadržanu u otpadnom plinu. U tom slučaju potrebno je hlađenje, a kondenzirana voda se, ako je moguće, recirkulira (vidjeti NRT 35.) ili pročišćava prije ispuštanja.

4.   Zaključci o NRT-ima za fizikalno-kemijsku obradu otpada

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u odjeljku 4. primjenjuju se na fizikalno-kemijsku obradu otpada uz opće zaključke o NRT-ima iz odjeljka 1.

4.1.   Zaključci o NRT-ima za fizikalno-kemijsku obradu krutog i/ili kašastog otpada

4.1.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 40. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti NRT je praćenje dolaznog otpada u okviru prethodnih postupaka za prihvat i procedure prihvata otpada (vidjeti NRT 2.).

Opis

Praćenje dolaznog otpada, npr. u pogledu:

| — | sadržaja organskih tvari, oksidansa, metala (npr. žive), soli, spojeva neugodnog mirisa, |
| --- | --- |

—

sadržaja organskih tvari, oksidansa, metala (npr. žive), soli, spojeva neugodnog mirisa,

| — | potencijala nastajanja H2 nakon miješanja ostataka od obrade dimnih plinova, npr. lebdećeg pepela, s vodom. |
| --- | --- |

—

potencijala nastajanja H2 nakon miješanja ostataka od obrade dimnih plinova, npr. lebdećeg pepela, s vodom.

4.1.2.   Emisije u zrak

NRT 41. Za smanjenje emisija prašine, organskih spojeva i NH3 u zrak, NRT je primjena NRT-a 14.d. i jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| b. | Biofiltar |
| c. | Vrećasti filtar |
| d. | Mokro ispiranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

b.

Biofiltar

c.

Vrećasti filtar

d.

Mokro ispiranje

Tablica 6.8.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije prašine u zrak iz fizikalno-kemijske obrade krutog i/ili kašastog otpada

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima
  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Prašina | mg/Nm3 | 2-5 |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Prašina

mg/Nm3

2-5

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

4.2.   Zaključci o NRT-ima za ponovnu rafinaciju otpadnih ulja

4.2.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 42. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti NRT je praćenje dolaznog otpada u okviru prethodnih postupaka za prihvat i procedure prihvata otpada (vidjeti NRT 2.).

Opis

Praćenje dolaznog otpada u pogledu koncentracije kloriranih spojeva (npr. kloriranih otapala ili PCB-ova).

NRT 43. Za smanjenje količine otpada koji se šalje na odlagalište NRT je primjena jedne ili obiju tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Oporaba materijala | Upotreba organskih ostataka od vakuumske destilacije, ekstrakcije otapalom, tankoslojnog isparivača itd. u asfaltnim proizvodima itd. |
| b. | Oporaba energije | Upotreba organskih ostataka od vakuumske destilacije, ekstrakcije otapalom, tankoslojnog isparivača itd. za oporabu energije. |

Tehnika

Opis

a.

Oporaba materijala

Upotreba organskih ostataka od vakuumske destilacije, ekstrakcije otapalom, tankoslojnog isparivača itd. u asfaltnim proizvodima itd.

b.

Oporaba energije

Upotreba organskih ostataka od vakuumske destilacije, ekstrakcije otapalom, tankoslojnog isparivača itd. za oporabu energije.

4.2.2.   Emisije u zrak

NRT 44. Za smanjenje emisija organskih spojeva u zrak NRT je primjena NRT-a 14.d. i jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| b. | Termička oksidacija | Vidjeti odjeljak 6.1. Ovo uključuje usmjeravanje otpadnog plina u procesnu peć ili kotao. |
| c. | Mokro ispiranje | Vidjeti odjeljak 6.1. |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

b.

Termička oksidacija

Vidjeti odjeljak 6.1. Ovo uključuje usmjeravanje otpadnog plina u procesnu peć ili kotao.

c.

Mokro ispiranje

Vidjeti odjeljak 6.1.

Primjenjuje se razina emisija povezana s NRT-om iz odjeljka 4.5.

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

4.3.   Zaključci o NRT-ima za fizikalno-kemijsku obradu otpada s ogrjevnom vrijednošću

4.3.1.   Emisije u zrak

NRT 45. Za smanjenje emisija organskih spojeva u zrak NRT je primjena NRT-a 14.d. i jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| b. | Kriogena kondenzacija |
| c. | Termička oksidacija |
| d. | Mokro ispiranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

b.

Kriogena kondenzacija

c.

Termička oksidacija

d.

Mokro ispiranje

Primjenjuje se razina emisija povezana s NRT-om iz odjeljka 4.5.

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

4.4.   Zaključci o NRT-ima za regeneraciju istrošenih otapala

4.4.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 46. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti regeneracije istrošenih otapala NRT je upotreba jedne od ili obiju tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Oporaba materijala | Otapala se oporabljuju evaporacijom iz ostataka od destilacije. | Primjenjivost može biti ograničena ako je potražnja za energijom pretjerana u odnosu na količinu oporabljenog otapala. |
| b. | Oporaba energije | Ostaci od destilacije upotrebljavaju se za oporabu energije | Općenito primjenjivo. |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Oporaba materijala

Otapala se oporabljuju evaporacijom iz ostataka od destilacije.

Primjenjivost može biti ograničena ako je potražnja za energijom pretjerana u odnosu na količinu oporabljenog otapala.

b.

Oporaba energije

Ostaci od destilacije upotrebljavaju se za oporabu energije

Općenito primjenjivo.

4.4.2.   Emisije u zrak

NRT 47. Za smanjenje emisija organskih spojeva u zrak NRT je primjena NRT-a 14.d. i kombinacije tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Recirkulacija procesnih otpadnih plinova u parnim kotlovima | Procesni otpadni plinovi iz kondenzatora usmjeravaju se u parni kotao koji opskrbljuje pogon. | Možda neće biti primjenjivo na obradu otpadnih halogeniranih otapala kako bi se izbjeglo nastajanje i emisije PCB-ova i/ili PCDD/F-a. |
| b. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. | Primjenjivost tehnike može biti ograničena iz sigurnosnih razloga (npr. ispune od aktivnog ugljena sklone su samozapaljivanju ako su zasićene ketonima). |
| c. | Termička oksidacija | Vidjeti odjeljak 6.1. | Možda neće biti primjenjivo na obradu otpadnih halogeniranih otapala kako bi se izbjeglo nastajanje i emisije PCB-ova i/ili PCDD/F-a. |
| d. | Kondenzacija ili kriogena kondenzacija | Vidjeti odjeljak 6.1. | Općenito primjenjivo. |
| e. | Mokro ispiranje | Vidjeti odjeljak 6.1. | Općenito primjenjivo. |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Recirkulacija procesnih otpadnih plinova u parnim kotlovima

Procesni otpadni plinovi iz kondenzatora usmjeravaju se u parni kotao koji opskrbljuje pogon.

Možda neće biti primjenjivo na obradu otpadnih halogeniranih otapala kako bi se izbjeglo nastajanje i emisije PCB-ova i/ili PCDD/F-a.

b.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

Primjenjivost tehnike može biti ograničena iz sigurnosnih razloga (npr. ispune od aktivnog ugljena sklone su samozapaljivanju ako su zasićene ketonima).

c.

Termička oksidacija

Vidjeti odjeljak 6.1.

Možda neće biti primjenjivo na obradu otpadnih halogeniranih otapala kako bi se izbjeglo nastajanje i emisije PCB-ova i/ili PCDD/F-a.

d.

Kondenzacija ili kriogena kondenzacija

Vidjeti odjeljak 6.1.

Općenito primjenjivo.

e.

Mokro ispiranje

Vidjeti odjeljak 6.1.

Općenito primjenjivo.

Primjenjuje se razina emisija povezana s NRT-om iz odjeljka 4.5.

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

4.5.   Razina emisija povezana s NRT-om za emisije organskih spojeva iz ponovne rafinacije otpadnih ulja, fizikalno-kemijske obrade otpada s ogrjevnom vrijednošću i regeneracije istrošenih otapala u zrak

Tablica 6.9.

Razina emisija povezana s NRT-om za usmjerene emisije ukupnih HOS-ova iz ponovne rafinacije otpadnih ulja, fizikalno-kemijske obrade otpada s ogrjevnom vrijednošću i regeneracije istrošenih otapala u zrak

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima (44)

  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Ukupni HOS-ovi | mg/Nm3 | 5 – 30 |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima (44)

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Ukupni HOS-ovi

mg/Nm3

5 – 30

4.6.   Zaključci o NRT-ima za termičku obradu istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla

4.6.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 48. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti termičke obrade istrošenog aktivnog ugljena, otpadnih katalizatora i iskopanog onečišćenog tla, NRT je upotreba svih tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| a. | Oporaba topline iz otpadnih plinova iz peći | Oporabljena toplina može se upotrijebiti npr. za prethodno zagrijavanje zraka za izgaranje ili za proizvodnju pare koja se koristi i u reaktivaciji istrošenog aktivnog ugljena. | Općenito primjenjivo. |
| b. | Neizravno zagrijane peći | Neizravno zagrijana peć upotrebljava se kako bi se izbjegao kontakt sadržaja peći s dimnim plinovima iz plamenika. | Neizravno zagrijane peći obično su izrađene s metalnom cijevi i primjenjivost može biti ograničena zbog problema s korozijom.
  Mogu postojati i gospodarska ograničenja za naknadnu ugradnju u postojeće pogone. |
| c. | Integrirane procesne tehnike za smanjenje emisija u zrak | To uključuje tehnike poput sljedećih:






  — | kontrola temperature peći i brzine rotacije rotacijske peći, |

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a.

Oporaba topline iz otpadnih plinova iz peći

Oporabljena toplina može se upotrijebiti npr. za prethodno zagrijavanje zraka za izgaranje ili za proizvodnju pare koja se koristi i u reaktivaciji istrošenog aktivnog ugljena.

Općenito primjenjivo.

b.

Neizravno zagrijane peći

Neizravno zagrijana peć upotrebljava se kako bi se izbjegao kontakt sadržaja peći s dimnim plinovima iz plamenika.

Neizravno zagrijane peći obično su izrađene s metalnom cijevi i primjenjivost može biti ograničena zbog problema s korozijom.

Mogu postojati i gospodarska ograničenja za naknadnu ugradnju u postojeće pogone.

c.

Integrirane procesne tehnike za smanjenje emisija u zrak

To uključuje tehnike poput sljedećih:

—

kontrola temperature peći i brzine rotacije rotacijske peći,

| — | odabir goriva, |
| --- | --- |

—

odabir goriva,

| — | upotreba nepropusne peći ili rad peći pri smanjenom tlaku kako bi se izbjegle difuzne emisije u zrak. |
| --- | --- |

—

upotreba nepropusne peći ili rad peći pri smanjenom tlaku kako bi se izbjegle difuzne emisije u zrak.

Općenito primjenjivo.

4.6.2.   Emisije u zrak

NRT 49. Za smanjenje emisija HCl, HF, prašine i organskih spojeva u zrak, NRT je primjena NRT-a 14.d. i jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Ciklon | Vidjeti odjeljak 6.1. Ta se tehnika upotrebljava u kombinaciji s drugim tehnikama za smanjenje emisija. |
| b. | Elektrostatski taložnik (ESP) | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| c. | Vrećasti filtar |
| d. | Mokro ispiranje |
| e. | Adsorpcija |
| f. | Kondenzacija |
| g. | Termička oksidacija (45) |

Tehnika

Opis

a.

Ciklon

Vidjeti odjeljak 6.1. Ta se tehnika upotrebljava u kombinaciji s drugim tehnikama za smanjenje emisija.

b.

Elektrostatski taložnik (ESP)

Vidjeti odjeljak 6.1.

c.

Vrećasti filtar

d.

Mokro ispiranje

e.

Adsorpcija

f.

Kondenzacija

g.

Termička oksidacija (45)

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

4.7.   Zaključci o NRT-ima za ispiranje vodom iskopanog onečišćenog tla

4.7.1.   Emisije u zrak

NRT 50. Za smanjenje emisija prašine i organskih spojeva u zrak iz skladištenja, rukovanja i ispiranja, NRT je primjena NRT-a 14.d. i jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| b. | Vrećasti filtar |
| c. | Mokro ispiranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

b.

Vrećasti filtar

c.

Mokro ispiranje

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

4.8.   Zaključci o NRT-ima za dekontaminaciju opreme koja sadržava PCB-ove

4.8.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 51. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti i smanjenje usmjerenih emisija PCB-ova i organskih spojeva u zrak, NRT je upotreba svih tehnika navedenih u nastavku.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Oblaganje područja za skladištenje i obradu otpada | To uključuje tehnike poput sljedećih:






  — | premazivanje smolom betonskih podova cijelog područja za skladištenje i obradu. |

Tehnika

Opis

a.

Oblaganje područja za skladištenje i obradu otpada

To uključuje tehnike poput sljedećih:

—

premazivanje smolom betonskih podova cijelog područja za skladištenje i obradu.

b.

Provedba pravila o pristupu osoblja kako bi se spriječilo raspršivanje onečišćenja

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | točke pristupa u područja za skladištenje i obradu su zaključane, |
| --- | --- |

—

točke pristupa u područja za skladištenje i obradu su zaključane,

| — | potrebne su posebne kvalifikacije za pristup području gdje se pohranjuje kontaminirana oprema i gdje se njome rukuje, |
| --- | --- |

—

potrebne su posebne kvalifikacije za pristup području gdje se pohranjuje kontaminirana oprema i gdje se njome rukuje,

| — | odvajanje „čistih” od „prljavih” garderoba za oblačenje i svlačenje osobne zaštitne odjeće. |
| --- | --- |

—

odvajanje „čistih” od „prljavih” garderoba za oblačenje i svlačenje osobne zaštitne odjeće.

c.

Optimirano čišćenje i pražnjenje opreme

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | vanjske površine kontaminirane opreme čiste se anionskim deterdžentom, |
| --- | --- |

—

vanjske površine kontaminirane opreme čiste se anionskim deterdžentom,

| — | oprema se prazni pumpom ili vakuumom umjesto gravitacijski, |
| --- | --- |

—

oprema se prazni pumpom ili vakuumom umjesto gravitacijski,

| — | utvrđeni su postupci koji se upotrebljavaju za punjenje, pražnjenje te spajanje i odspajanje vakuumske posude, |
| --- | --- |

—

utvrđeni su postupci koji se upotrebljavaju za punjenje, pražnjenje te spajanje i odspajanje vakuumske posude,

| — | osigurava se dugo razdoblje pražnjenja (najmanje 12 sati) kako bi se izbjeglo bilo kakvo kapanje kontaminirane tekućine tijekom daljnjih postupaka obrade nakon odvajanja električnog transformatora od kućišta. |
| --- | --- |

—

osigurava se dugo razdoblje pražnjenja (najmanje 12 sati) kako bi se izbjeglo bilo kakvo kapanje kontaminirane tekućine tijekom daljnjih postupaka obrade nakon odvajanja električnog transformatora od kućišta.

d.

Kontrola i praćenje emisija u zrak

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | zrak iz područja za dekontaminaciju prikuplja se i obrađuje filtrima s aktivnim ugljenom, |
| --- | --- |

—

zrak iz područja za dekontaminaciju prikuplja se i obrađuje filtrima s aktivnim ugljenom,

| — | ispuh vakuumske pumpe navedene u prethodnoj tehnici c. spojen je na sustav smanjenja emisija na kraju procesa (npr. visokotemperaturna peć za spaljivanje, termička oksidacija ili adsorpcija na aktivni ugljen), |
| --- | --- |

—

ispuh vakuumske pumpe navedene u prethodnoj tehnici c. spojen je na sustav smanjenja emisija na kraju procesa (npr. visokotemperaturna peć za spaljivanje, termička oksidacija ili adsorpcija na aktivni ugljen),

| — | usmjerene emisije se prate (vidjeti NRT 8.), |
| --- | --- |

—

usmjerene emisije se prate (vidjeti NRT 8.),

| — | prati se moguće atmosfersko odlaganje PCB-ova (npr. fizikalno-kemijskim mjerenjima ili biomonitoringom). |
| --- | --- |

—

prati se moguće atmosfersko odlaganje PCB-ova (npr. fizikalno-kemijskim mjerenjima ili biomonitoringom).

e.

Zbrinjavanje ostataka obrade otpada

To uključuje tehnike poput sljedećih:

| — | porozni kontaminirani dijelovi električnih transformatora (drvo i papir) usmjeravaju se na spaljivanje na visokoj temperaturi, |
| --- | --- |

—

porozni kontaminirani dijelovi električnih transformatora (drvo i papir) usmjeravaju se na spaljivanje na visokoj temperaturi,

| — | uništavaju se PCB-ovi u uljima (npr. deklorinacijom, hidrogenacijom, postupkom s elektronima u otopini, spaljivanjem na visokoj temperaturi). |
| --- | --- |

—

uništavaju se PCB-ovi u uljima (npr. deklorinacijom, hidrogenacijom, postupkom s elektronima u otopini, spaljivanjem na visokoj temperaturi).

f.

Oporaba otapala ako se koristi ispiranje otapala

Organsko otapalo se prikuplja i destilira za oporabu u postupku.

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

5.   Zaključci o NRT-ima za obradu tekućeg otpada koji sadržava vodu

Ako nije drukčije navedeno, zaključci o NRT-ima navedeni u odjeljku 5. primjenjuju se na obradu tekućeg otpada koji sadržava vodu uz opće zaključke o NRT-ima iz odjeljka 1.

5.1.   Opća ekološka učinkovitost

NRT 52. Za poboljšanje opće ekološke učinkovitosti NRT je praćenje dolaznog otpada u okviru prethodnih postupaka za prihvat i procedure prihvata otpada (vidjeti NRT 2.).

Opis

Praćenje dolaznog otpada, npr. u pogledu:

| — | biorazgradivosti (npr. BPK, omjer BPK/KPK, Zahn-Wellensov test, potencijal biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnog mulja)), |
| --- | --- |

—

biorazgradivosti (npr. BPK, omjer BPK/KPK, Zahn-Wellensov test, potencijal biološke inhibicije (npr. inhibicija aktivnog mulja)),

| — | izvedivosti razbijanja emulzije, npr. putem laboratorijskih ispitivanja. |
| --- | --- |

—

izvedivosti razbijanja emulzije, npr. putem laboratorijskih ispitivanja.

5.2.   Emisije u zrak

NRT 53. Za smanjenje emisija HCl, NH3 i organskih spojeva u zrak NRT je primjena NRT-a 14.d. i jedne od tehnika navedenih u nastavku ili njihove kombinacije.

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpcija | Vidjeti odjeljak 6.1. |
| b. | Biofiltar |
| c. | Termička oksidacija |
| d. | Mokro ispiranje |

Tehnika

Opis

a.

Adsorpcija

Vidjeti odjeljak 6.1.

b.

Biofiltar

c.

Termička oksidacija

d.

Mokro ispiranje

Tablica 6.10.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije HCl i ukupnih HOS-ova u zrak iz obrade tekućeg otpada koji sadržava vodu

| Parametar | Jedinica | Razina emisija povezanih s NRT-ima (46)

  (prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Vodikov klorid (HCl) | mg/Nm3 | 1 – 5 |
| Ukupni HOS-ovi | 3 – 20 (47) |

Parametar

Jedinica

Razina emisija povezanih s NRT-ima (46)

(prosjek tijekom razdoblja uzorkovanja)

Vodikov klorid (HCl)

mg/Nm3

1 – 5

Ukupni HOS-ovi

3 – 20 (47)

Povezano praćenje opisano je u NRT 8.

6.   OPIS TEHNIKA

6.1.   Usmjerene emisije u zrak

| Tehnika | Tipične onečišćujuće tvari čija se koncentracija smanjuje | Opis |
| --- | --- | --- |
| Adsorpcija | Živa, hlapljivi organski spojevi, sumporovodik, spojevi neugodnog mirisa | Adsorpcija je heterogena reakcija u kojoj se molekule plina zadržavaju na krutoj ili tekućoj površini koja „privlači” određene spojeve te ih izdvaja iz tokova efluenta. Kad je površina adsorbirala najveću moguću količinu, adsorbent se zamjenuje ili se adsorbirani sadržaj desorbira u okviru regeneracije adsorbensa. Desorbirane onečišćujuće tvari obično su koncentriranije i mogu se oporabiti ili zbrinuti. Najčešći su adsorbens granule aktivnog ugljena. |
| Biofiltar | Amonijak, sumporovodik, hlapljivi organski spojevi, spojevi neugodnog mirisa | Tok otpadnog plina usmjerava se kroz ispunu od organskog materijala (kao što su treset, vrijesak, kompost, korijenje, kora drveta, meko drvo i različite kombinacije) ili nekog inertnog materijala (kao što su glina, aktivni ugljen ili poliuretan), gdje ga prirodni mikroorganizmi biološki oksidiraju u ugljikov dioksid, vodu, anorganske soli i biomasu.
  Biofiltar se projektira uzimajući u obzir tip ili tipove dolaznog otpada. Odabire se prikladni materijal za ispunu npr. u pogledu kapaciteta zadržavanja vode, gustoće, poroznosti ili strukturne cjelovitosti. Važna je i prikladna visina i površina ispune filtra. Biofiltar je spojen na prikladni sustav ventilacije i cirkulacije zraka kako bi se osigurala ravnomjerna distribucija zraka u cijeloj ispuni i dostatno vrijeme zadržavanja otpadnog plina u ispuni. |
| Kondenzacija i kriogena kondenzacija | Hlapljivi organski spojevi | Kondenzacija je tehnika kojom se pare otapala uklanjaju iz toka otpadnog plina smanjenjem njegove temperature ispod točke rosišta. Kod kriogene kondenzacije radna temperatura može biti do – 120 °C, no u praksi temperatura u uređaju za kondenzaciju često iznosi od – 40 °C do – 80 °C. Kriogenom kondenzacijom mogu se obrađivati svi HOS-ovi i hlapljive anorganske onečišćujuće tvari neovisno o njihovim pojedinačnim tlakovima pare. Primijenjene niske temperature omogućuju vrlo visoku učinkovitost kondenzacije, zbog čega je izrazito prikladna kao završna tehnika za kontrolu emisija HOS-ova. |
| Ciklon | Prašina | Ciklonski filtri upotrebljavaju se za uklanjanje težih čestica koje „ispadaju” dok se otpadni plinovi prisilno usmjeravaju u kružno gibanje prije nego što napuste separator.
  Cikloni se upotrebljavaju za kontrolu čestica, prvenstveno PM10. |
| Elektrostatski taložnik (ESP) | Prašina | U elektrostatskim taložnicima čestice se nabijaju i razdvajaju pod utjecajem električnog polja. Elektrostatski taložnici mogu raditi u vrlo raznolikim uvjetima. U suhom elektrostatskom taložniku sakupljeni se materijal mehanički uklanja (npr. trešnjom, vibracijama, komprimiranim zrakom), dok se u mokrom elektrostatskom taložniku ispire odgovarajućom tekućinom, najčešće vodom. |
| Vrećasti filtar | Prašina | Vrećasti filtri, koji se često nazivaju i filtri od tkanine, izrađeni su od porozne tkane ili filcane tkanine kroz koju prolaze plinovi kako bi se uklonile čestice. Za upotrebu vrećastog filtra potrebna je tkanina koja odgovara značajkama otpadnog plina i najviše radne temperature. |
| HEPA filtar | Prašina | HEPA filtri (visokoučinkoviti filtri za čestice u zraku) apsolutni su filtri. Medij za filtraciju sastoji se od papira ili staklene vune visoke gustoće. Tok otpadnog plina prolazi kroz medij za filtraciju na kojem se zadržavaju čestice. |
| Termička oksidacija | Hlapljivi organski spojevi | Oksidacija zapaljivih plinova i odoranata u struji otpadnih plinova zagrijavanjem mješavine onečišćujućih tvari zrakom ili kisikom do razine iznad njezine točke samozapaljenja u komori za izgaranje i njezinim održavanjem na visokoj temperaturi dovoljno dugo da se dovrši izgaranje do ugljikova dioksida i vode. |
| Mokro ispiranje | Prašina, hlapljivi organski spojevi, plinoviti kiseli spojevi (lužnati ispirač), plinoviti lužnati spojevi (kiseli ispirač) | Uklanjanje onečišćujućih tvari u obliku plinova ili čestica iz toka plina prijenosom mase u tekuće otapalo, često vodu ili vodenu otopinu. To može uključivati kemijsku reakciju (npr. u kiselom ili lužnatom ispiraču). U nekim se slučajevima spojevi mogu oporabiti iz otapala. |

Tehnika

Tipične onečišćujuće tvari čija se koncentracija smanjuje

Opis

Adsorpcija

Živa, hlapljivi organski spojevi, sumporovodik, spojevi neugodnog mirisa

Adsorpcija je heterogena reakcija u kojoj se molekule plina zadržavaju na krutoj ili tekućoj površini koja „privlači” određene spojeve te ih izdvaja iz tokova efluenta. Kad je površina adsorbirala najveću moguću količinu, adsorbent se zamjenuje ili se adsorbirani sadržaj desorbira u okviru regeneracije adsorbensa. Desorbirane onečišćujuće tvari obično su koncentriranije i mogu se oporabiti ili zbrinuti. Najčešći su adsorbens granule aktivnog ugljena.

Biofiltar

Amonijak, sumporovodik, hlapljivi organski spojevi, spojevi neugodnog mirisa

Tok otpadnog plina usmjerava se kroz ispunu od organskog materijala (kao što su treset, vrijesak, kompost, korijenje, kora drveta, meko drvo i različite kombinacije) ili nekog inertnog materijala (kao što su glina, aktivni ugljen ili poliuretan), gdje ga prirodni mikroorganizmi biološki oksidiraju u ugljikov dioksid, vodu, anorganske soli i biomasu.

Biofiltar se projektira uzimajući u obzir tip ili tipove dolaznog otpada. Odabire se prikladni materijal za ispunu npr. u pogledu kapaciteta zadržavanja vode, gustoće, poroznosti ili strukturne cjelovitosti. Važna je i prikladna visina i površina ispune filtra. Biofiltar je spojen na prikladni sustav ventilacije i cirkulacije zraka kako bi se osigurala ravnomjerna distribucija zraka u cijeloj ispuni i dostatno vrijeme zadržavanja otpadnog plina u ispuni.

Kondenzacija i kriogena kondenzacija

Hlapljivi organski spojevi

Kondenzacija je tehnika kojom se pare otapala uklanjaju iz toka otpadnog plina smanjenjem njegove temperature ispod točke rosišta. Kod kriogene kondenzacije radna temperatura može biti do – 120 °C, no u praksi temperatura u uređaju za kondenzaciju često iznosi od – 40 °C do – 80 °C. Kriogenom kondenzacijom mogu se obrađivati svi HOS-ovi i hlapljive anorganske onečišćujuće tvari neovisno o njihovim pojedinačnim tlakovima pare. Primijenjene niske temperature omogućuju vrlo visoku učinkovitost kondenzacije, zbog čega je izrazito prikladna kao završna tehnika za kontrolu emisija HOS-ova.

Ciklon

Prašina

Ciklonski filtri upotrebljavaju se za uklanjanje težih čestica koje „ispadaju” dok se otpadni plinovi prisilno usmjeravaju u kružno gibanje prije nego što napuste separator.

Cikloni se upotrebljavaju za kontrolu čestica, prvenstveno PM10.

Elektrostatski taložnik (ESP)

Prašina

U elektrostatskim taložnicima čestice se nabijaju i razdvajaju pod utjecajem električnog polja. Elektrostatski taložnici mogu raditi u vrlo raznolikim uvjetima. U suhom elektrostatskom taložniku sakupljeni se materijal mehanički uklanja (npr. trešnjom, vibracijama, komprimiranim zrakom), dok se u mokrom elektrostatskom taložniku ispire odgovarajućom tekućinom, najčešće vodom.

Vrećasti filtar

Prašina

Vrećasti filtri, koji se često nazivaju i filtri od tkanine, izrađeni su od porozne tkane ili filcane tkanine kroz koju prolaze plinovi kako bi se uklonile čestice. Za upotrebu vrećastog filtra potrebna je tkanina koja odgovara značajkama otpadnog plina i najviše radne temperature.

HEPA filtar

Prašina

HEPA filtri (visokoučinkoviti filtri za čestice u zraku) apsolutni su filtri. Medij za filtraciju sastoji se od papira ili staklene vune visoke gustoće. Tok otpadnog plina prolazi kroz medij za filtraciju na kojem se zadržavaju čestice.

Termička oksidacija

Hlapljivi organski spojevi

Oksidacija zapaljivih plinova i odoranata u struji otpadnih plinova zagrijavanjem mješavine onečišćujućih tvari zrakom ili kisikom do razine iznad njezine točke samozapaljenja u komori za izgaranje i njezinim održavanjem na visokoj temperaturi dovoljno dugo da se dovrši izgaranje do ugljikova dioksida i vode.

Mokro ispiranje

Prašina, hlapljivi organski spojevi, plinoviti kiseli spojevi (lužnati ispirač), plinoviti lužnati spojevi (kiseli ispirač)

Uklanjanje onečišćujućih tvari u obliku plinova ili čestica iz toka plina prijenosom mase u tekuće otapalo, često vodu ili vodenu otopinu. To može uključivati kemijsku reakciju (npr. u kiselom ili lužnatom ispiraču). U nekim se slučajevima spojevi mogu oporabiti iz otapala.

6.2.   Difuzne emisije organskih spojeva u zrak

| Program za otkrivanje i saniranje istjecanja (LDAR) | Hlapljivi organski spojevi | Strukturirani pristup za smanjenje fugitivnih emisija organskih spojeva otkrivanjem i kasnijom sanacijom ili zamjenom dijelova u kojima je došlo do istjecanja. Trenutačno su za utvrđivanje istjecanja dostupne metode snifinga (opisano u normi EN 15446) i optičkog snimanja plina.

  Metoda snifinga: Prvi je korak otkrivanje istjecanja upotrebom prijenosnih uređaja za analizu organskih spojeva kojima se mjeri koncentracija u blizini opreme (npr. upotrebom ionizacije plamenom ili fotoionizacije). Drugi se korak sastoji od stavljanja dijela u nepropusnu vrećicu kako bi se izvršilo izravno mjerenje na izvoru emisije. Drugi se korak ponekad zamjenjuje matematičkim korelacijskim krivuljama koje proizlaze iz statističkih rezultata dobivenih velikim brojem prethodnih mjerenja provedenih na sličnim dijelovima.

  Metode optičkog snimanja plina: Pri optičkom snimanju upotrebljavaju se lagane ručne kamere koje omogućuju vizualizaciju istjecanja plina u stvarnom vremenu tako da se na videorekorderu pojavljuju kao „dim” zajedno s normalnom snimkom predmetne komponente kako bi se lako i brzo pronašla znatna istjecanja organskih spojeva. Aktivni sustavi proizvode snimku s povratno raspršenim infracrvenim laserskim svjetlom koje se reflektira na komponenti i njezinu okruženju. Pasivni se sustavi temelje na prirodnom infracrvenom zračenju opreme i njezina okruženja. |
| --- | --- | --- |
| Mjerenje difuznih emisija HOS-ova | Hlapljivi organski spojevi | Metode snifinga i optičkog snimanja plinova opisane su u programu za otkrivanje i saniranje istjecanja.
  Pomno ispitivanje i kvantifikacija emisija iz postrojenja može se obaviti odgovarajućom kombinacijom komplementarnih metoda, npr. operacijama fluksa solarne okultacije (SOF) ili diferencijalnom apsorpcijom LIDAR (DIAL). Ti se rezultati mogu upotrebljavati za evaluaciju kretanja u vremenu, unakrsnu provjeru i ažuriranje/potvrđivanje aktualnog programa LIDAR.

  Fluks solarne okultacije (SOF): Tehnika se temelji na snimanju i spektrometrijskoj analizi Fourierovom transformacijom širokopojasnog infracrvenog ili uljtraljubičastog/vidljivog spektra sunčeve svjetlosti duž određenog geografskog itinirera, prelazeći smjer vjetra i presijecajući pramenove HOS-a.

  Diferencijalna apsorpcija LIDAR (DIAL): To je tehnika na bazi lasera u kojoj se upotrebljava diferencijalna apsorpcija LIDAR (detekcija svjetlosti i rangiranje), što je analogna optička varijanta RADAR-a koji se temelji na radijskim valovima. Tehnika se oslanja na povratno raspršivanje impulsa laserskih zraka atmosferskim aerosolima te analizu spektralnih svojstava povratnog svjetla prikupljenog teleskopom. |

Program za otkrivanje i saniranje istjecanja (LDAR)

Hlapljivi organski spojevi

Strukturirani pristup za smanjenje fugitivnih emisija organskih spojeva otkrivanjem i kasnijom sanacijom ili zamjenom dijelova u kojima je došlo do istjecanja. Trenutačno su za utvrđivanje istjecanja dostupne metode snifinga (opisano u normi EN 15446) i optičkog snimanja plina.

Metoda snifinga: Prvi je korak otkrivanje istjecanja upotrebom prijenosnih uređaja za analizu organskih spojeva kojima se mjeri koncentracija u blizini opreme (npr. upotrebom ionizacije plamenom ili fotoionizacije). Drugi se korak sastoji od stavljanja dijela u nepropusnu vrećicu kako bi se izvršilo izravno mjerenje na izvoru emisije. Drugi se korak ponekad zamjenjuje matematičkim korelacijskim krivuljama koje proizlaze iz statističkih rezultata dobivenih velikim brojem prethodnih mjerenja provedenih na sličnim dijelovima.

Metode optičkog snimanja plina: Pri optičkom snimanju upotrebljavaju se lagane ručne kamere koje omogućuju vizualizaciju istjecanja plina u stvarnom vremenu tako da se na videorekorderu pojavljuju kao „dim” zajedno s normalnom snimkom predmetne komponente kako bi se lako i brzo pronašla znatna istjecanja organskih spojeva. Aktivni sustavi proizvode snimku s povratno raspršenim infracrvenim laserskim svjetlom koje se reflektira na komponenti i njezinu okruženju. Pasivni se sustavi temelje na prirodnom infracrvenom zračenju opreme i njezina okruženja.

Mjerenje difuznih emisija HOS-ova

Hlapljivi organski spojevi

Metode snifinga i optičkog snimanja plinova opisane su u programu za otkrivanje i saniranje istjecanja.

Pomno ispitivanje i kvantifikacija emisija iz postrojenja može se obaviti odgovarajućom kombinacijom komplementarnih metoda, npr. operacijama fluksa solarne okultacije (SOF) ili diferencijalnom apsorpcijom LIDAR (DIAL). Ti se rezultati mogu upotrebljavati za evaluaciju kretanja u vremenu, unakrsnu provjeru i ažuriranje/potvrđivanje aktualnog programa LIDAR.

Fluks solarne okultacije (SOF): Tehnika se temelji na snimanju i spektrometrijskoj analizi Fourierovom transformacijom širokopojasnog infracrvenog ili uljtraljubičastog/vidljivog spektra sunčeve svjetlosti duž određenog geografskog itinirera, prelazeći smjer vjetra i presijecajući pramenove HOS-a.

Diferencijalna apsorpcija LIDAR (DIAL): To je tehnika na bazi lasera u kojoj se upotrebljava diferencijalna apsorpcija LIDAR (detekcija svjetlosti i rangiranje), što je analogna optička varijanta RADAR-a koji se temelji na radijskim valovima. Tehnika se oslanja na povratno raspršivanje impulsa laserskih zraka atmosferskim aerosolima te analizu spektralnih svojstava povratnog svjetla prikupljenog teleskopom.

6.3.   Emisije u vodu

| Tehnika | Tipične ciljane onečišćujuće tvari | Opis |
| --- | --- | --- |
| Postupak s aktivnim muljem | Biorazgradivi organski spojevi | Biološka oksidacija otopljenih organskih onečišćujućih tvari s kisikom upotrebom metabolizma mikroorganizama. U prisutnosti otopljenog kisika (ubrizganog kao zrak ili čisti kisik) organske sastavnice preobražuju se u ugljikov dioksid, vodu ili druge metabolite i biomasu (tj. aktivni mulj). Mikroorganizmi se održavaju u suspenziji u otpadnim vodama i cijela se mješavina mehanički dozračuje. Smjesa aktivnog mulja šalje se u objekt za odvajanje odakle se mulj reciklira u aeracijski bazen. |
| Adsorpcija | Adsorpcijske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. ugljikovodici, živa, AOX | Metoda odvajanja kod koje se spojevi (odnosno onečišćujuće tvari) u tekućini (odnosno otpadnoj vodi) zadržavaju na krutoj površini (obično aktivnom ugljenu). |
| Kemijska oksidacija | Oksidabilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. nitrit, cijanid | Organski spojevi oksidiraju u manje štetne spojeve koji se lakše biološki razgrađuju. Tehnike uključuju mokru oksidaciju ili oksidaciju ozonom ili vodikovim peroksidom uz potencijalnu potporu katalizatora ili UV zračenja. Kemijska oksidacija upotrebljava se i za razgradnju organskih spojeva koji uzrokuju neugodne mirise, okuse i boju te za potrebe dezinfekcije. |
| Kemijska redukcija | Reduktibilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. šesterovalentni krom (Cr(VI)) | Kemijska redukcija je pretvaranje onečišćujućih tvari kemijskim redukcijskim sredstvima u slične spojeve koji su manje štetni ili opasni. |
| Koagulacija i flokulacija | Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice | Koagulacijom i flokulacijom suspendirane krute tvari odvajaju se od otpadnih voda, a ti se postupci često provode jedan nakon drugoga. Koagulacija se provodi dodavanjem koagulansa s nabojem suprotnim naboju suspendiranih krutih tvari. Flokulacija se provodi dodavanjem polimera pri čemu se mikropahuljaste čestice sudaranjem povezuju u veće pahulje. Kruti precipitati koji nastanu naknadno se odvajaju taloženjem, flotacijom zrakom ili filtracijom. |
| Destilacija/rektifikacija | Otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje a koje se mogu destilirati, npr. neka otapala | Destilacija je tehnika koja se primjenjuje za odvajanje spojeva različitih vrelišta djelomičnim isparavanjem i ponovnom kondenzacijom.
  Destilacija otpadnih voda uklanjanje je onečišćujućih tvari niskih vrelišta iz otpadne vode njihovim prenošenjem u fazu pare. Destilacija se provodi u kolonama opremljenima pliticama ili punilom te potom u kondenzatoru. |
| Egalizacija | Sve onečišćujuće tvari | Uravnoteženje tokova i opterećenja onečišćujućim tvarima uporabom bazena ili drugih tehnika upravljanja. |
| Isparavanje | Topive onečišćujuće tvari | Primjena destilacije (vidjeti prethodno navedeno) za koncentriranje vodenih otopina tvari s visokim vrelištima za daljnju upotrebu, obradu ili zbrinjavanje (npr. spaljivanje otpadne vode) prenošenjem vode u fazu pare. Obično se provodi u jedinicama s više faza, povećavajući vakuum, kako bi se smanjio utrošak energije. Vodena para kondenzira se za ponovnu upotrebu ili se ispušta kao otpadna voda. |
| Filtracija | Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice | Izdvajanje krutih tvari iz otpadnih voda propuštanjem kroz porozni medij, npr. filtriranjem pijeskom, mikrofiltracijom i ultrafiltracijom. |
| Flotacija | Odvajanje krutih ili tekućih čestica iz otpadnih voda njihovim povezivanjem s finim mjehurićima plina, obično zraka. Plutajuće čestice akumuliraju se na površini vode te se prikupljaju zgrtačima. |
| Izmjena iona | Ionske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. metali | Zadržavanje nepoželjnih ili opasnih ionskih sastavnica otpadnih voda i njihova zamjena prihvatljivijim ionima primjenom smole za ionsku izmjenu. Onečišćujuće tvari privremeno se zadržavaju, a zatim se otpuštaju u tekućinu za regeneraciju ili ispiranje. |
| Membranski bioreaktor | Biorazgradivi organski spojevi | Kombinacija obrade aktivnog mulja i membranske filtracije. Upotrebljavaju se dvije varijante: a) vanjska recirkulacijska petlja između spremnika aktivnog mulja i membranskog modula i b) uranjanje membranskog modula u aerirani spremnik aktivnog mulja, pri čemu se izlazni tok filtrira kroz membranu od šupljih vlakana, a biomasa ostaje u spremniku. |
| Membranska filtracija | Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice | Mikrofiltracija (MF) i ultrafiltracija (UF) postupci su membranske filtracije u kojima se na jednoj strani membrane zadržavaju i koncentriraju onečišćujuće tvari kao što su suspendirane čestice i koloidne čestice u otpadnim vodama. |
| Neutralizacija | Kiseline, lužine | Prilagodba pH otpadnih voda neutralnoj razini (približno 7) dodavanjem kemikalija. Natrijev hidroksid (NaOH) ili kalcijev hidroksid (Ca(OH)2) mogu se upotrebljavati za povećanje pH, a sumporna kiselina (H2SO4), klorovodična kiselina (HCl) ili ugljični dioksid (CO2) za smanjenje pH. Tijekom neutralizacije može doći do precipitacije nekih onečišćujućih tvari. |
| Nitrifikacija/denitrifikacija | Ukupni dušik, amonijak | Postupak u dva koraka koji je obično ugrađen u uređaje za biološko pročišćavanje otpadnih voda. Prvi je korak aerobna nitrifikacija pri kojoj mikroorganizmi oksidiraju amonij (NH4
  +) u prijelazni nitrit (NO2-), koji zatim oksidira u nitrat (NO3
  –). U sljedećem koraku anoksične denitrifikacije mikroorganizmi kemijski reduciraju nitrat na dušik u plinovitom obliku. |
| Odvajanje ulja od vode | Ulja/masti | Odvajanje ulja od vode i naknadno uklanjanje ulja gravitacijskim odvajanjem slobodnih ulja upotrebom opreme za separaciju ili razbijanjem emulzije (upotrebom kemikalija za razbijanje emulzije poput metalnih soli, mineralnih kiselina, adsorbensa i organskih polimera). |
| Sedimentacija | Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice | Odvajanje suspendiranih krutih tvari gravitacijskim taloženjem. |
| Precipitacija | Otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje a koje se mogu izdvojiti precipitacijom, npr. metali, fosfor | Pretvaranje otopljenih onečišćujućih tvari u netopive spojeve dodavanjem sredstava za precipitaciju. Kruti precipitati koji nastanu naknadno se odvajaju taloženjem, flotacijom zrakom ili filtracijom. |
| Desorpcija (stripiranje) | Onečišćujuće tvari koje se mogu ukloniti, npr. sumporovodik (H2S), amonijak (NH3), neki adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX), ugljikovodici | Uklanjanje onečišćujućih tvari koje se mogu ukloniti iz vodene faze plinskom fazom (npr. parom, dušikom ili zrakom) koja se usmjerava kroz tekućinu. One se kasnije izdvajaju (npr. kondenzacijom) za daljnju uporabu ili zbrinjavanje. Učinkovitost uklanjanja može se pospješiti povišenjem temperature ili smanjenjem tlaka. |

Tehnika

Tipične ciljane onečišćujuće tvari

Opis

Postupak s aktivnim muljem

Biorazgradivi organski spojevi

Biološka oksidacija otopljenih organskih onečišćujućih tvari s kisikom upotrebom metabolizma mikroorganizama. U prisutnosti otopljenog kisika (ubrizganog kao zrak ili čisti kisik) organske sastavnice preobražuju se u ugljikov dioksid, vodu ili druge metabolite i biomasu (tj. aktivni mulj). Mikroorganizmi se održavaju u suspenziji u otpadnim vodama i cijela se mješavina mehanički dozračuje. Smjesa aktivnog mulja šalje se u objekt za odvajanje odakle se mulj reciklira u aeracijski bazen.

Adsorpcija

Adsorpcijske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. ugljikovodici, živa, AOX

Metoda odvajanja kod koje se spojevi (odnosno onečišćujuće tvari) u tekućini (odnosno otpadnoj vodi) zadržavaju na krutoj površini (obično aktivnom ugljenu).

Kemijska oksidacija

Oksidabilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. nitrit, cijanid

Organski spojevi oksidiraju u manje štetne spojeve koji se lakše biološki razgrađuju. Tehnike uključuju mokru oksidaciju ili oksidaciju ozonom ili vodikovim peroksidom uz potencijalnu potporu katalizatora ili UV zračenja. Kemijska oksidacija upotrebljava se i za razgradnju organskih spojeva koji uzrokuju neugodne mirise, okuse i boju te za potrebe dezinfekcije.

Kemijska redukcija

Reduktibilne otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. šesterovalentni krom (Cr(VI))

Kemijska redukcija je pretvaranje onečišćujućih tvari kemijskim redukcijskim sredstvima u slične spojeve koji su manje štetni ili opasni.

Koagulacija i flokulacija

Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice

Koagulacijom i flokulacijom suspendirane krute tvari odvajaju se od otpadnih voda, a ti se postupci često provode jedan nakon drugoga. Koagulacija se provodi dodavanjem koagulansa s nabojem suprotnim naboju suspendiranih krutih tvari. Flokulacija se provodi dodavanjem polimera pri čemu se mikropahuljaste čestice sudaranjem povezuju u veće pahulje. Kruti precipitati koji nastanu naknadno se odvajaju taloženjem, flotacijom zrakom ili filtracijom.

Destilacija/rektifikacija

Otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje a koje se mogu destilirati, npr. neka otapala

Destilacija je tehnika koja se primjenjuje za odvajanje spojeva različitih vrelišta djelomičnim isparavanjem i ponovnom kondenzacijom.

Destilacija otpadnih voda uklanjanje je onečišćujućih tvari niskih vrelišta iz otpadne vode njihovim prenošenjem u fazu pare. Destilacija se provodi u kolonama opremljenima pliticama ili punilom te potom u kondenzatoru.

Egalizacija

Sve onečišćujuće tvari

Uravnoteženje tokova i opterećenja onečišćujućim tvarima uporabom bazena ili drugih tehnika upravljanja.

Isparavanje

Topive onečišćujuće tvari

Primjena destilacije (vidjeti prethodno navedeno) za koncentriranje vodenih otopina tvari s visokim vrelištima za daljnju upotrebu, obradu ili zbrinjavanje (npr. spaljivanje otpadne vode) prenošenjem vode u fazu pare. Obično se provodi u jedinicama s više faza, povećavajući vakuum, kako bi se smanjio utrošak energije. Vodena para kondenzira se za ponovnu upotrebu ili se ispušta kao otpadna voda.

Filtracija

Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice

Izdvajanje krutih tvari iz otpadnih voda propuštanjem kroz porozni medij, npr. filtriranjem pijeskom, mikrofiltracijom i ultrafiltracijom.

Flotacija

Odvajanje krutih ili tekućih čestica iz otpadnih voda njihovim povezivanjem s finim mjehurićima plina, obično zraka. Plutajuće čestice akumuliraju se na površini vode te se prikupljaju zgrtačima.

Izmjena iona

Ionske otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje, npr. metali

Zadržavanje nepoželjnih ili opasnih ionskih sastavnica otpadnih voda i njihova zamjena prihvatljivijim ionima primjenom smole za ionsku izmjenu. Onečišćujuće tvari privremeno se zadržavaju, a zatim se otpuštaju u tekućinu za regeneraciju ili ispiranje.

Membranski bioreaktor

Biorazgradivi organski spojevi

Kombinacija obrade aktivnog mulja i membranske filtracije. Upotrebljavaju se dvije varijante: a) vanjska recirkulacijska petlja između spremnika aktivnog mulja i membranskog modula i b) uranjanje membranskog modula u aerirani spremnik aktivnog mulja, pri čemu se izlazni tok filtrira kroz membranu od šupljih vlakana, a biomasa ostaje u spremniku.

Membranska filtracija

Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice

Mikrofiltracija (MF) i ultrafiltracija (UF) postupci su membranske filtracije u kojima se na jednoj strani membrane zadržavaju i koncentriraju onečišćujuće tvari kao što su suspendirane čestice i koloidne čestice u otpadnim vodama.

Neutralizacija

Kiseline, lužine

Prilagodba pH otpadnih voda neutralnoj razini (približno 7) dodavanjem kemikalija. Natrijev hidroksid (NaOH) ili kalcijev hidroksid (Ca(OH)2) mogu se upotrebljavati za povećanje pH, a sumporna kiselina (H2SO4), klorovodična kiselina (HCl) ili ugljični dioksid (CO2) za smanjenje pH. Tijekom neutralizacije može doći do precipitacije nekih onečišćujućih tvari.

Nitrifikacija/denitrifikacija

Ukupni dušik, amonijak

Postupak u dva koraka koji je obično ugrađen u uređaje za biološko pročišćavanje otpadnih voda. Prvi je korak aerobna nitrifikacija pri kojoj mikroorganizmi oksidiraju amonij (NH4
  +) u prijelazni nitrit (NO2-), koji zatim oksidira u nitrat (NO3
  –). U sljedećem koraku anoksične denitrifikacije mikroorganizmi kemijski reduciraju nitrat na dušik u plinovitom obliku.

Odvajanje ulja od vode

Ulja/masti

Odvajanje ulja od vode i naknadno uklanjanje ulja gravitacijskim odvajanjem slobodnih ulja upotrebom opreme za separaciju ili razbijanjem emulzije (upotrebom kemikalija za razbijanje emulzije poput metalnih soli, mineralnih kiselina, adsorbensa i organskih polimera).

Sedimentacija

Suspendirane krute tvari i metali vezani na čestice

Odvajanje suspendiranih krutih tvari gravitacijskim taloženjem.

Precipitacija

Otopljene onečišćujuće tvari koje nisu biorazgradive ili koje bi mogle onemogućiti biološko pročišćavanje a koje se mogu izdvojiti precipitacijom, npr. metali, fosfor

Pretvaranje otopljenih onečišćujućih tvari u netopive spojeve dodavanjem sredstava za precipitaciju. Kruti precipitati koji nastanu naknadno se odvajaju taloženjem, flotacijom zrakom ili filtracijom.

Desorpcija (stripiranje)

Onečišćujuće tvari koje se mogu ukloniti, npr. sumporovodik (H2S), amonijak (NH3), neki adsorpcijski organski vezani halogeni (AOX), ugljikovodici

Uklanjanje onečišćujućih tvari koje se mogu ukloniti iz vodene faze plinskom fazom (npr. parom, dušikom ili zrakom) koja se usmjerava kroz tekućinu. One se kasnije izdvajaju (npr. kondenzacijom) za daljnju uporabu ili zbrinjavanje. Učinkovitost uklanjanja može se pospješiti povišenjem temperature ili smanjenjem tlaka.

6.4.   Tehnike sortiranja

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| Separacija u zračnoj struji | Separacija u zračnoj struji (ili zračna separacija) postupak je granulometrijskog razdvajanja suhih mješavina različitih veličina čestica u granulometrijske skupine ili klase veličine od 10 mesh do sub-mesh. Zračna sita (zvana i balistički separatori) dopunjuju sita u primjenama kada su željene granulometrijske klase manje nego što se može postići komercijalnim sitima te dopunjuju sita i rešetke za veće klase ako je to opravdano posebnim prednostima razdvajanja zrakom. |
| Separator metala | Metali (željezni i obojeni) razdvajaju se detekcijskom zavojnicom u kojoj metalne čestice djeluju na magnetno polje spojenom na procesor koji kontrolira zračni top za izdvajanje detektiranih materijala. |
| Elektromagnetsko odvajanje obojenih metala | Obojeni metali sortiraju se separatorima vrtložne struje. Vrtložna struja uvodi se nizom keramičkih rotora ili rotora od magnetnih metala rijetkih zemalja (lantanoida) na vrhu transportera koji se vrte velikom brzinom neovisno o transporteru. Tim se postupkom induciraju privremene magnetne sile u nemagnetnim metalima istog polariteta kao rotor, zbog čega se metali odbijaju i zatim razdvajaju od ostalog ulaznog materijala. |
| Ručno odvajanje | Materijal se ručno odvaja vizualnim pregledom koji osoblje provodi na traci za izdvajanje ili na podu, bilo za selektivno uklanjanje ciljanog materijala iz općeg toka otpada ili za uklanjanje onečišćenja iz izlaznog toka kako bi se povećala čistoća. Ta je tehnika uglavnom usmjerena na materijale koji se mogu reciklirati (staklo, plastika itd.) i sve onečišćujuće tvari, opasne materijale i preveliki otpad kao što je OEEO. |
| Magnetsko odvajanje | Željezni metali odvajaju se magnetom koji privlači materijale koji sadržavaju željezne metale. Može se provoditi na primjer pomoću ovješenog magnetskog separatora ili magnetskog bubnja. |
| Spektroskopija u bliskom infracrvenom području (NIRS) | Materijali se odvajaju pomoću spektroskopije u bliskom infracrvenom području odnosno snimanja transportne trake po cijeloj širini i odašiljanja karakterističnih spektara različitih materijala u procesor koji kontrolira zračni top za izdvajanje detektiranih materijala. NIRS općenito nije prikladan za razvrstavanje crnih materijala. |
| Tankovi za pliva-tone separaciju | Kruti materijali odvajaju se u dva toka iskorištavanjem različitih gustoća materijala. |
| Separacija po veličini | Materijali se razvrstavaju prema veličini čestica. To se može postići u bubnju, na linearnim i kružnim oscilirajućim sitima, vibrirajućim sitima, ravnim rešetkama, kružnim rešetkama i pomičnim rešetkama. |
| Vibrirajući stolovi | Materijali se odvajaju prema gustoći i veličini kretanjem (u mulju u slučaju mokrih stolova ili mokrih separatora po gustoći) po nakošenim stolovima koji osciliraju naprijed-natrag. |
| Rendgenski sustavi | Otpad koji sadržava različite materijale sortira se prema različitoj gustoći materijala, halogenim ili organskim sastavnicama pomoću rendgenskih zraka. Svojstva različitih materijala odašilju se u procesor koji kontrolira zračni top za izdvajanje detektiranih materijala |

Tehnika

Opis

Separacija u zračnoj struji

Separacija u zračnoj struji (ili zračna separacija) postupak je granulometrijskog razdvajanja suhih mješavina različitih veličina čestica u granulometrijske skupine ili klase veličine od 10 mesh do sub-mesh. Zračna sita (zvana i balistički separatori) dopunjuju sita u primjenama kada su željene granulometrijske klase manje nego što se može postići komercijalnim sitima te dopunjuju sita i rešetke za veće klase ako je to opravdano posebnim prednostima razdvajanja zrakom.

Separator metala

Metali (željezni i obojeni) razdvajaju se detekcijskom zavojnicom u kojoj metalne čestice djeluju na magnetno polje spojenom na procesor koji kontrolira zračni top za izdvajanje detektiranih materijala.

Elektromagnetsko odvajanje obojenih metala

Obojeni metali sortiraju se separatorima vrtložne struje. Vrtložna struja uvodi se nizom keramičkih rotora ili rotora od magnetnih metala rijetkih zemalja (lantanoida) na vrhu transportera koji se vrte velikom brzinom neovisno o transporteru. Tim se postupkom induciraju privremene magnetne sile u nemagnetnim metalima istog polariteta kao rotor, zbog čega se metali odbijaju i zatim razdvajaju od ostalog ulaznog materijala.

Ručno odvajanje

Materijal se ručno odvaja vizualnim pregledom koji osoblje provodi na traci za izdvajanje ili na podu, bilo za selektivno uklanjanje ciljanog materijala iz općeg toka otpada ili za uklanjanje onečišćenja iz izlaznog toka kako bi se povećala čistoća. Ta je tehnika uglavnom usmjerena na materijale koji se mogu reciklirati (staklo, plastika itd.) i sve onečišćujuće tvari, opasne materijale i preveliki otpad kao što je OEEO.

Magnetsko odvajanje

Željezni metali odvajaju se magnetom koji privlači materijale koji sadržavaju željezne metale. Može se provoditi na primjer pomoću ovješenog magnetskog separatora ili magnetskog bubnja.

Spektroskopija u bliskom infracrvenom području (NIRS)

Materijali se odvajaju pomoću spektroskopije u bliskom infracrvenom području odnosno snimanja transportne trake po cijeloj širini i odašiljanja karakterističnih spektara različitih materijala u procesor koji kontrolira zračni top za izdvajanje detektiranih materijala. NIRS općenito nije prikladan za razvrstavanje crnih materijala.

Tankovi za pliva-tone separaciju

Kruti materijali odvajaju se u dva toka iskorištavanjem različitih gustoća materijala.

Separacija po veličini

Materijali se razvrstavaju prema veličini čestica. To se može postići u bubnju, na linearnim i kružnim oscilirajućim sitima, vibrirajućim sitima, ravnim rešetkama, kružnim rešetkama i pomičnim rešetkama.

Vibrirajući stolovi

Materijali se odvajaju prema gustoći i veličini kretanjem (u mulju u slučaju mokrih stolova ili mokrih separatora po gustoći) po nakošenim stolovima koji osciliraju naprijed-natrag.

Rendgenski sustavi

Otpad koji sadržava različite materijale sortira se prema različitoj gustoći materijala, halogenim ili organskim sastavnicama pomoću rendgenskih zraka. Svojstva različitih materijala odašilju se u procesor koji kontrolira zračni top za izdvajanje detektiranih materijala

6.5.   Tehnike upravljanja

| Plan upravljanja nesrećama | Plan upravljanja nesrećama dio je EMS-a (vidjeti NRT 1.) i u njemu su utvrđene opasnosti u okviru pogona i povezani rizici te mjere za uklanjanje tih rizika. U njemu se razmatra popis onečišćujućih tvari koje su prisutne ili mogu biti prisutne a čije bi istjecanje moglo imati posljedice za okoliš. |
| --- | --- |
| Plan upravljanja ostacima | Plan upravljanja ostacima dio je EMS-a (vidjeti NRT 1.) i sadržava skup mjera za 1. smanjenje nastanka ostataka od obrade otpada na najmanju moguću mjeru, 2. optimiranje ponovne uporabe, regeneracije, recikliranja i/ili oporabe energije iz ostataka i 3. osiguravanje prikladnog zbrinjavanja ostataka. |

Plan upravljanja nesrećama

Plan upravljanja nesrećama dio je EMS-a (vidjeti NRT 1.) i u njemu su utvrđene opasnosti u okviru pogona i povezani rizici te mjere za uklanjanje tih rizika. U njemu se razmatra popis onečišćujućih tvari koje su prisutne ili mogu biti prisutne a čije bi istjecanje moglo imati posljedice za okoliš.

Plan upravljanja ostacima

Plan upravljanja ostacima dio je EMS-a (vidjeti NRT 1.) i sadržava skup mjera za 1. smanjenje nastanka ostataka od obrade otpada na najmanju moguću mjeru, 2. optimiranje ponovne uporabe, regeneracije, recikliranja i/ili oporabe energije iz ostataka i 3. osiguravanje prikladnog zbrinjavanja ostataka.

---

(1)  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

(2)  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).

(3)  Direktiva (EU) 2015/2193 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u zrak iz srednjih uređaja za loženje (SL L 313, 28.11.2015., str. 1.).

(4)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(5)  
  SL L 32, 4.2.2006., str. 34.

(6)  
  SL L 241, 17.9.2005., str. 51.

(7)  Uredba (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 7.).

(8)  Spremi stavku Direktiva 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO) (SL L 197, 24.7.2012., str. 38.).

(9)  Za svaki parametar za koji, zbog ograničenja povezanih s uzorkovanjem ili analizom, 30-minutno mjerenje nije prikladno, može se primijeniti prikladnije razdoblje mjerenja (npr. za koncentraciju neugodnih mirisa). Za PCDD/F ili dioksinu slične PCB-ove upotrebljava se razdoblje uzorkovanja od 6 do 8 sati.

(10)  Tehnike sortiranja opisane su u odjeljku 6.4.

(11)  Učestalost praćenja može se smanjiti ako je dokazano da su razine emisija dostatno stabilne.

(12)  U slučaju ispuštanja u šaržama koje je rjeđe od minimalne učestalosti praćenja, praćenje se vrši jedanput po seriji.

(13)  Praćenje se primjenjuje samo ako je predmetna tvar utvrđena kao relevantna u popisu tokova otpadnih voda navedenom u NRT 3.

(14)  U slučaju neizravnog ispuštanja u prihvatno vodno tijelo učestalost praćenja može se smanjiti ako nizvodni uređaj za pročišćavanje otpadnih voda pročišćava predmetne onečišćujuće tvari.

(15)  Prati se ili TOC ili KPK. Praćenje TOC-a najpoželjnija je opcija jer se ne temelji na upotrebi vrlo toksičnih spojeva.

(16)  Praćenje se primjenjuje samo u slučaju izravnog ispuštanja u prihvatno vodno tijelo.

(17)  Učestalost praćenja može se smanjiti ako je dokazano da su razine emisija dostatno stabilne.

(18)  Praćenje se primjenjuje samo ako je predmetna tvar utvrđena kao relevantna u toku otpadnih plinova na temelju popisa navedenog u NRT 3.

(19)  Umjesto u skladu s normom EN 1948-1, uzorkovanje se može vršiti i u skladu s normom CEN/TS 1948-5.

(20)  Umjesto toga može se pratiti koncentracija neugodnih mirisa.

(21)  Praćenje NH3 i H2S može se upotrebljavati umjesto praćenja koncentracije neugodnih mirisa.

(22)  Praćenje se primjenjuje samo ako se za čišćenje kontaminirane opreme upotrebljava otapalo.

(23)  Opisi tehnika nalaze se u odjeljku 6.3.

(24)  Vremena usrednjavanja utvrđena su u Općim razmatranjima.

(25)  Primjenjuje se razina emisija povezana s NRT-om za KPK ili za TOC. Praćenje TOC-a najpoželjnija je opcija jer se ne temelji na upotrebi vrlo toksičnih spojeva.

(26)  Gornja granica raspona možda neće biti primjenjiva:

| — | ako je učinkovitost smanjivanja ≥ 95 % kao pomični godišnji prosjek a dolazni otpad ima sljedeća svojstva: TOC > 2 g/l (ili KPK > 6 g/l) kao dnevni prosjek i visok udio teško razgradivih organskih spojeva ili |
| --- | --- |

—

ako je učinkovitost smanjivanja ≥ 95 % kao pomični godišnji prosjek a dolazni otpad ima sljedeća svojstva: TOC > 2 g/l (ili KPK > 6 g/l) kao dnevni prosjek i visok udio teško razgradivih organskih spojeva ili

| — | u slučaju visokih koncentracija klorida (npr. više od 5 g/l u dolaznom otpadu). |
| --- | --- |

—

u slučaju visokih koncentracija klorida (npr. više od 5 g/l u dolaznom otpadu).

(27)  Razina emisija povezana s NRT-om ne može se primjenjivati za pogone u kojima se obrađuju isplaka ili bušaći zdrob.

(28)  Razina emisija povezana s NRT-om ne može se primjenjivati kad je temperatura otpadnih voda niska (npr. manje od 12 °C).

(29)  Razina emisija povezana s NRT-om ne može se primjenjivati u slučaju visokih koncentracija klorida (npr. više od 10 g/l u dolaznom otpadu).

(30)  Razina emisija povezana s NRT-om primjenjuje se samo ako se upotrebljava biološko pročišćavanje otpadnih voda.

(31)  Razina emisija povezana s NRT-om primjenjuje se samo ako je predmetna tvar utvrđena kao relevantna u popisu otpadnih voda navedenom u NRT 3.

(32)  Gornja granica raspona iznosi 0,3 mg/l za mehaničku obradu u drobilicama (šrederima) metalnog otpada.

(33)  Gornja granica raspona iznosi 2 mg/l za mehaničku obradu u drobilicama (šrederima) metalnog otpada.

(34)  Vremena usrednjavanja utvrđena su u Općim razmatranjima.

(35)  Razine emisija povezane s NRT-om ne mogu se primjenjivati ako nizvodni uređaj za pročišćavanje otpadnih voda uklanja predmetne onečišćujuće tvari, pod uvjetom da to ne dovodi do više razine onečišćenja okoliša.

(36)  Razina emisija povezana s NRT-om primjenjuje se samo ako je predmetna tvar utvrđena kao relevantna u popisu otpadnih voda navedenom u NRT 3.

(37)  Gornja granica raspona iznosi 0,3 mg/l za mehaničku obradu u drobilicama (šrederima) metalnog otpada.

(38)  Gornja granica raspona iznosi 2 mg/l za mehaničku obradu u drobilicama (šrederima) metalnog otpada.

(39)  Ako se ne upotrebljava vrećasti filtar, gornja granica raspona je 10 mg/Nm3.

(40)  Razina emisija povezana s NRT-om primjenjuje se samo ako su organski spojevi utvrđeni kao relevantni u toku otpadnih plinova na temelju popisa navedenog u NRT 3.

(41)  Primjenjuje se razina emisija povezana s NRT-om za NH3 ili za koncentraciju neugodnih mirisa.

(42)  Ova se razina emisija povezana s NRT-om ne primjenjuje na obradu otpada koji se uglavnom sastoji od stajskoga gnoja.

(43)  Donja granica raspona može se postići primjenom termičke oksidacije.

(44)  Razina emisija povezana s NRT-om ne primjenjuje se ako je opterećenje emisija niže od 2 kg/h na izvoru emisije, pod uvjetom da nikakve karcinogene, mutagene ili reproduktivno toksične tvari nisu utvrđene kao relevantne u toku otpadnih plinova na temelju popisa navedenog u NRT 3.

(45)  Termička oksidacija provodi se pri najnižoj temperaturi od 1 100 °C uz vrijeme zadržavanja od dvije sekunde za regeneraciju aktivnog ugljena koji se upotrebljava za industrijske svrhe gdje su vjerojatno prisutne teško razgradive halogenirane ili druge termički otporne tvari. Za aktivni ugljen korišten za vodoopskrbne i prehrambene svrhe dovoljno je dogorijevanje na najnižoj temperaturi od 850 °C uz vrijeme zadržavanja od dvije sekunde (vidjeti odjeljak 6.1).

(46)  Ove razine emisija povezane s NRT-ima primjenjuju se samo ako je predmetna tvar utvrđena kao relevantna u toku otpadnih plinova na temelju popisa navedenog u NRT 3.

(47)  Gornja granica raspona iznosi 45 mg/Nm3 ako je opterećenje emisije niže od 0,5 kg/h na izvoru emisije.

---

| 17.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 208/91

---

ODLUKA (EU) 2018/1148 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 10. kolovoza 2018.

o prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2016/1041 (ESB/2018/21)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno prvu alineju njegova članka 3. stavka 1., članak 12. stavak 1., članak 18. i drugu alineju članka 34. stavka 1.,

uzimajući u obzir Smjernicu (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/60) (1) (Smjernica o Općoj dokumentaciji), a posebno njezin članak 1. stavak 4., glave I., II., IV., V., VI. i VIII. dijela četvrtog i šesti dio,

uzimajući u obzir Smjernicu ESB/2014/31 od 9. srpnja 2014. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (2), a posebno njezin članak 1. stavak 3. i članak 6. stavak 1. te članak 8.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 18. stavkom 1.Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 18. stavkom 1.Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro mogu sklapati kreditne poslove s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom odobravanje kredita temelji na odgovarajućem osiguranju.

| (2) | Standardni kriteriji i minimalni zahtjevi kreditne kvalitete kojima se utvrđuje prihvatljivost utržive imovine kao instrumenta osiguranja za potrebe operacija monetarne politike Eurosustava, navedeni su u Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), a posebno u njezinom članku 59. i dijelu četvrtom, glavi II. |
| --- | --- |

(2)

Standardni kriteriji i minimalni zahtjevi kreditne kvalitete kojima se utvrđuje prihvatljivost utržive imovine kao instrumenta osiguranja za potrebe operacija monetarne politike Eurosustava, navedeni su u Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), a posebno u njezinom članku 59. i dijelu četvrtom, glavi II.

| (3) | U skladu s člankom 1. stavkom 4. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. U skladu s člankom 59. stavkom 6. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), Eurosustav zadržava pravo da na temelju informacija koje smatra značajnim utvrdi ispunjavaju li izdanje, izdavatelj, dužnik ili jamac zahtjeve kreditne kvalitete Eurosustava za osiguravanje odgovarajuće zaštite Eurosustava od rizika. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 1. stavkom 4. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. U skladu s člankom 59. stavkom 6. Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), Eurosustav zadržava pravo da na temelju informacija koje smatra značajnim utvrdi ispunjavaju li izdanje, izdavatelj, dužnik ili jamac zahtjeve kreditne kvalitete Eurosustava za osiguravanje odgovarajuće zaštite Eurosustava od rizika.

| (4) | Odstupajući od zahtjeva kreditne kvalitete Eurosustava za utrživu imovinu, članak 8. stavak 2. Smjernice ESB/2014/31 propisuje da se prag kreditne kvalitete Eurosustava ne primjenjuje na utržive dužničke instrumente koje su izdale ili za koje u potpunosti jamče središnje vlasti država članica europodručja na temelju programa Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda, osim ako Upravno vijeće ne odluči da odnosna država članica ne ispunjava uvjete financijske potpore i/ili makroekonomskog programa. |
| --- | --- |

(4)

Odstupajući od zahtjeva kreditne kvalitete Eurosustava za utrživu imovinu, članak 8. stavak 2. Smjernice ESB/2014/31 propisuje da se prag kreditne kvalitete Eurosustava ne primjenjuje na utržive dužničke instrumente koje su izdale ili za koje u potpunosti jamče središnje vlasti država članica europodručja na temelju programa Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda, osim ako Upravno vijeće ne odluči da odnosna država članica ne ispunjava uvjete financijske potpore i/ili makroekonomskog programa.

| (5) | Dana 19. kolovoza 2015., nakon isteka prethodnog programa financijske potpore za Grčku Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF), Upravno vijeće Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) odobrilo je tekući trogodišnji program financijske potpore za Grčku. |
| --- | --- |

(5)

Dana 19. kolovoza 2015., nakon isteka prethodnog programa financijske potpore za Grčku Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF), Upravno vijeće Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) odobrilo je tekući trogodišnji program financijske potpore za Grčku.

| (6) | Upravno vijeće je procijenilo učinke navedenog programa ESM-a za Grčku, stalnu provedbu programa i odgovornost koju su pokazala grčka tijela za punu provedbu programa. Na temelju te procjene, Upravno vijeće smatra da Helenska Republika postupa u skladu s uvjetima programa. Shodno tome, 22. lipnja 2016. Upravno vijeće donijelo je Odluku (EU) 2016/1041 Europske središnje banke (ESB/2016/18) (3) kojom je obnovilo prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje je izdala ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika za operacije monetarne politike Eurosustava, pod uvjetom primjene posebnih korektivnih faktora na te instrumente i pod uvjetom da se Helenska Republika smatra državom članicom europodručja koja postupa u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. |
| --- | --- |

(6)

Upravno vijeće je procijenilo učinke navedenog programa ESM-a za Grčku, stalnu provedbu programa i odgovornost koju su pokazala grčka tijela za punu provedbu programa. Na temelju te procjene, Upravno vijeće smatra da Helenska Republika postupa u skladu s uvjetima programa. Shodno tome, 22. lipnja 2016. Upravno vijeće donijelo je Odluku (EU) 2016/1041 Europske središnje banke (ESB/2016/18) (3) kojom je obnovilo prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje je izdala ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika za operacije monetarne politike Eurosustava, pod uvjetom primjene posebnih korektivnih faktora na te instrumente i pod uvjetom da se Helenska Republika smatra državom članicom europodručja koja postupa u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda.

| (7) | Trenutno, članak 1. stavak 3. Smjernice ESB/2014/31 propisuje da bi se za potrebe članka 6. stavka 1. i članka 8. te Smjernice Helenska Republika trebala smatrati državom članicom europodručja koja postupa u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Osim toga, članak 8. stavak 3. te Smjernice propisuje da se na utržive dužničke instrumente koje je izdala ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika primjenjuju posebni korektivni faktori utvrđeni u Prilogu I. te Smjernice. |
| --- | --- |

(7)

Trenutno, članak 1. stavak 3. Smjernice ESB/2014/31 propisuje da bi se za potrebe članka 6. stavka 1. i članka 8. te Smjernice Helenska Republika trebala smatrati državom članicom europodručja koja postupa u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Osim toga, članak 8. stavak 3. te Smjernice propisuje da se na utržive dužničke instrumente koje je izdala ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika primjenjuju posebni korektivni faktori utvrđeni u Prilogu I. te Smjernice.

| (8) | Na temelju članka 1. Sporazuma o financijskoj pomoći između Europskog stabilizacijskog mehanizma, Helenske Republike, središnje banke Bank of Greece i helenskog Fonda za financijsku stabilnost od 19. kolovoza 2015. (4), datum prestanka sadašnjeg programa ESM-a je 20. kolovoza 2018. Stoga se od 21. kolovoza 2018. Helenska Republika više ne može smatrati državom članicom europodručja pod programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Zbog toga, od tog datuma, uvjeti za privremeno isključenje pragova kreditne kvalitete Eurosustava u odnosu na utržive dužničke instrumente, koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika, kao što je utvrđeno u članku 8. stavku 2. Smjernice ESB/2014/31, više neće biti ispunjeni. |
| --- | --- |

(8)

Na temelju članka 1. Sporazuma o financijskoj pomoći između Europskog stabilizacijskog mehanizma, Helenske Republike, središnje banke Bank of Greece i helenskog Fonda za financijsku stabilnost od 19. kolovoza 2015. (4), datum prestanka sadašnjeg programa ESM-a je 20. kolovoza 2018. Stoga se od 21. kolovoza 2018. Helenska Republika više ne može smatrati državom članicom europodručja pod programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Zbog toga, od tog datuma, uvjeti za privremeno isključenje pragova kreditne kvalitete Eurosustava u odnosu na utržive dužničke instrumente, koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika, kao što je utvrđeno u članku 8. stavku 2. Smjernice ESB/2014/31, više neće biti ispunjeni.

| (9) | Stoga je Upravno vijeće odlučilo da bi se od 21. kolovoza 2018. trebali primjenjivati standardni kriteriji i pragovi kreditne kvalitete eurosustava u odnosu na utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika i da se na te dužničke instrumente primjenjuju standardni korektivni faktori utvrđeni u Smjernici (EU) 2016/65 Europske središnje banke (ESB/2015/35) (5), |
| --- | --- |

(9)

Stoga je Upravno vijeće odlučilo da bi se od 21. kolovoza 2018. trebali primjenjivati standardni kriteriji i pragovi kreditne kvalitete eurosustava u odnosu na utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika i da se na te dužničke instrumente primjenjuju standardni korektivni faktori utvrđeni u Smjernici (EU) 2016/65 Europske središnje banke (ESB/2015/35) (5),

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika

1.   Za potrebe članka 1. stavka 3. i članka 6. stavka 1. te članka 8. Smjernice ESB/2014/31, smatra se da Helenska Republika više nije država članica europodručja koja postupa u skladu programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda.

2.   Minimalni zahtjevi Eurosustava za pragove kreditne kvalitete, kako su utvrđeni u Smjernici (EU) 2015/510 (ESB/2014/60), a posebno u članku 59. i u dijelu četvrtom, glavi II. primjenjuju se za utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika.

3.   Utrživi dužnički instrumenti koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika više ne podliježu posebnim korektivnim faktorima utvrđenim u Prilogu I. Smjernice ESB/2014/31.

Članak 2.

Stavljanje izvan snage

Odluka (EU) 2016/1041 (ESB/2016/18) stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Završne odredbe

1.   Ova Odluka stupa na snagu 21. kolovoza 2018.

2.   U slučaju nepodudaranja između ove Odluke, Smjernice (EU) 2015/510 (ESB/2014/60) i Smjernice ESB/2014/31, kako su ih nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro provele na nacionalnoj razini, primjenjuje se ova Odluka.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 10. kolovoza 2018.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 91, 2.4.2015., str. 3.

1

(2)  
  SL L 240, 13.8.2014., str. 28.

2

(3)  Odluka (EU) 2016/1041 Europske središnje banke od 22. lipnja 2016. o prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika i stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/300 (ESB/2016/18) (SL L 169, 28.6.2016., str. 14.).

3

(4)  Dostupno na internetskim stranicama ESM-a www.esm.europa.eu.

4

(5)  Smjernica (EU) 2016/65 Europske središnje banke od 18. studenoga 2015. o korektivnim faktorima koji se primjenjuju u provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ESB/2015/35) (SL L 14, 21.1.2016., str. 30.).

5

---

PREPORUKE

| 17.8.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 208/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 208/94

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/1149

оd 10. kolovoza 2018.

o neobvezujućim smjernicama za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika u lancu opskrbe u skladu s Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Prirodni mineralni resursi imaju veliki razvojni potencijal, ali na sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima mogu biti uzrokom spora kada prihodi ostvareni njihovim iskorištavanjem doprinose izbijanju ili nastavljanju nasilnog sukoba, potkopavajući nastojanja usmjerena prema postizanju razvoja, dobrog upravljanja i vladavine prava. Na tim je područjima razbijanje veze između sukoba i nezakonitog iskorištavanja minerala ključan element za jamčenje mira, razvoja i stabilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Prirodni mineralni resursi imaju veliki razvojni potencijal, ali na sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima mogu biti uzrokom spora kada prihodi ostvareni njihovim iskorištavanjem doprinose izbijanju ili nastavljanju nasilnog sukoba, potkopavajući nastojanja usmjerena prema postizanju razvoja, dobrog upravljanja i vladavine prava. Na tim je područjima razbijanje veze između sukoba i nezakonitog iskorištavanja minerala ključan element za jamčenje mira, razvoja i stabilnosti.

| (2) | Kako bi se uklonio taj problem, Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća (1) utvrđuju se obveze dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja; koje će se primjenjivati od 1. siječnja 2021. (dalje u tekstu „Uredba”). |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se uklonio taj problem, Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća (1) utvrđuju se obveze dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja; koje će se primjenjivati od 1. siječnja 2021. (dalje u tekstu „Uredba”).

| (3) | Sukobima pogođena i visokorizična područja za potrebe Uredbe definirana su kao područja u stanju oružanog sukoba ili područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući povrede ljudskih prava. |
| --- | --- |

(3)

Sukobima pogođena i visokorizična područja za potrebe Uredbe definirana su kao područja u stanju oružanog sukoba ili područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući povrede ljudskih prava.

| (4) | U članku 14. stavku 1. Uredbe utvrđeno je da, kako bi se uspostavila jasnoća i sigurnost te dosljednost među praksama gospodarskih subjekata, a posebno MSP-ova, Komisija, uz savjetovanje s Europskom službom za vanjsko djelovanje i OECD-om, treba izraditi neobvezujuće smjernice za gospodarske subjekte u kojima se objašnjava kako najbolje primjenjivati kriterije za identificiranje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (dalje u tekstu „Smjernice”). |
| --- | --- |

(4)

U članku 14. stavku 1. Uredbe utvrđeno je da, kako bi se uspostavila jasnoća i sigurnost te dosljednost među praksama gospodarskih subjekata, a posebno MSP-ova, Komisija, uz savjetovanje s Europskom službom za vanjsko djelovanje i OECD-om, treba izraditi neobvezujuće smjernice za gospodarske subjekte u kojima se objašnjava kako najbolje primjenjivati kriterije za identificiranje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (dalje u tekstu „Smjernice”).

| (5) | U tom se članku utvrđuje i da se ove Smjernice moraju temeljiti na definiciji sukobima pogođenih i visokorizičnih područja utvrđenoj u Uredbi i da se uzimaju u obzir Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji u tom području, uključujući druge rizike u lancu opskrbe koji pokreću upozorenja kako je definirano u relevantnim dopunama tim Smjernicama. |
| --- | --- |

(5)

U tom se članku utvrđuje i da se ove Smjernice moraju temeljiti na definiciji sukobima pogođenih i visokorizičnih područja utvrđenoj u Uredbi i da se uzimaju u obzir Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji u tom području, uključujući druge rizike u lancu opskrbe koji pokreću upozorenja kako je definirano u relevantnim dopunama tim Smjernicama.

| (6) | Ovim bi se smjernicama, kako bi bile učinkovite, trebao utvrditi opći pojam dužne pažnje u lancu opskrbe mineralima i metalima povezanima sa sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima te koraci koje bi društva trebala poduzimati radi utvrđivanja i rješavanja rizika povezanih s nabavljanjem kositra, tantala, volframa i zlata. |
| --- | --- |

(6)

Ovim bi se smjernicama, kako bi bile učinkovite, trebao utvrditi opći pojam dužne pažnje u lancu opskrbe mineralima i metalima povezanima sa sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima te koraci koje bi društva trebala poduzimati radi utvrđivanja i rješavanja rizika povezanih s nabavljanjem kositra, tantala, volframa i zlata.

| (7) | Potrebno je podsjetiti da se zahtjevi Uredbe za uvoznike Unije ne odnose samo na metale i minerale koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja, već i na povezane rizike duž početka lanca opskrbe u pogledu primjerice trgovine, obrade i izvoza. |
| --- | --- |

(7)

Potrebno je podsjetiti da se zahtjevi Uredbe za uvoznike Unije ne odnose samo na metale i minerale koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja, već i na povezane rizike duž početka lanca opskrbe u pogledu primjerice trgovine, obrade i izvoza.

| (8) | Ovim Smjernicama trebala bi se isto tako objasniti ključna načela za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja za određene potrebe provedbe Uredbe, dok se definicijom i objašnjenjem takvih područja ne dovodi u pitanje stajalište Unije o tome što može činiti sukobima pogođena i visokorizična područja izvan konteksta te Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Ovim Smjernicama trebala bi se isto tako objasniti ključna načela za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja za određene potrebe provedbe Uredbe, dok se definicijom i objašnjenjem takvih područja ne dovodi u pitanje stajalište Unije o tome što može činiti sukobima pogođena i visokorizična područja izvan konteksta te Uredbe.

| (9) | Upućivanje na relevantne dostupne izvore informacija kojima se gospodarski subjekti mogu koristiti pri utvrđivanju sukobima pogođenih i visokorizičnih područja trebalo bi biti središnji dio ovih Smjernica, dok se istovremeno podsjeća da se relevantni izvori ažuriraju različitom učestalošću te bi se po potrebi trebali dopuniti drugim izvorima. |
| --- | --- |

(9)

Upućivanje na relevantne dostupne izvore informacija kojima se gospodarski subjekti mogu koristiti pri utvrđivanju sukobima pogođenih i visokorizičnih područja trebalo bi biti središnji dio ovih Smjernica, dok se istovremeno podsjeća da se relevantni izvori ažuriraju različitom učestalošću te bi se po potrebi trebali dopuniti drugim izvorima.

| (10) | Ostali rizici u lancu opskrbe koji pokreću upozorenja i koji su obuhvaćeni ovim Smjernicama trebali bi se odnositi na lokaciju, dobavljače i neuobičajene okolnosti trgovanja te bi se trebali temeljiti na radu OECD-a u tom području. |
| --- | --- |

(10)

Ostali rizici u lancu opskrbe koji pokreću upozorenja i koji su obuhvaćeni ovim Smjernicama trebali bi se odnositi na lokaciju, dobavljače i neuobičajene okolnosti trgovanja te bi se trebali temeljiti na radu OECD-a u tom području.

| (11) | U članku 14. stavku 2. Uredbe utvrđeno je da Komisija treba pozvati vanjske stručnjake koji će izraditi indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Taj predstojeći popis treba se temeljiti na analizi ovih Smjernica koju provode vanjski stručnjaci i drugim postojećim informacijama koje potječu od, među ostalim, znanstvenika i programa dužne pažnje u lancu opskrbe. |
| --- | --- |

(11)

U članku 14. stavku 2. Uredbe utvrđeno je da Komisija treba pozvati vanjske stručnjake koji će izraditi indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Taj predstojeći popis treba se temeljiti na analizi ovih Smjernica koju provode vanjski stručnjaci i drugim postojećim informacijama koje potječu od, među ostalim, znanstvenika i programa dužne pažnje u lancu opskrbe.

| (12) | Ove Smjernice nisu obvezujuće te uvoznici Unije ostaju odgovorni za usklađivanje s obvezama dužne pažnje u skladu s Uredbom, a službe Komisije osiguravaju da ove Smjernice ostanu relevantne protokom vremena, |
| --- | --- |

(12)

Ove Smjernice nisu obvezujuće te uvoznici Unije ostaju odgovorni za usklađivanje s obvezama dužne pažnje u skladu s Uredbom, a službe Komisije osiguravaju da ove Smjernice ostanu relevantne protokom vremena,

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

| 1. | Uvoznici Unije s obvezama u skladu s Uredbom (EU) 2017/821 trebali bi se ravnati prema neobvezujućim smjernicama navedenima u Prilogu ovoj Preporuci. Ove Smjernice će im pomoći da prikladno utvrde sukobima pogođena i visokorizična područja te upozorenja kako bi pravilno udovoljili zahtjevima te Uredbe koji će se primjenjivati od 1. siječnja 2021. Smjernicama se mogu služiti i drugi subjekti koji primjenjuju dužnu pažnju na svoj lanac opskrbe mineralima. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ova će se Preporuka objaviti u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. kolovoza 2018.

Za Komisiju

Cecilia MALMSTRÖM

Članica Komisije

---

(1)  Spremi stavku Uredba (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (SL L 130, 19.5.2017., str. 1.).

1

---

PRILOG

1.   CILJ SMJERNICA

Uredba (EU) 2017/821 (dalje u tekstu „Uredba”) stupila je na snagu 8. lipnja 2017. i primjenjuje se na uvoznike Unije (1) (uključujući, ali ne ograničavajući se na talionice i rafinerije) od 1. siječnja 2021. Kako je utvrđeno u njezinu prvom članku, Uredba je osmišljena kako bi se osigurala transparentnost i sigurnost u pogledu praksi nabavljanja sirovina od strane uvoznika Unije koji nabavljaju sirovine iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

U skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe Komisija ima zadatak izraditi neobvezujuće smjernice u obliku priručnika za gospodarske subjekte u kojem se objašnjava kako najbolje primjenjivati kriterije za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. U tom članku se isto tako utvrđuje da smjernice uzimaju u obzir Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji (2) u tom području, uključujući druge rizike u lancu opskrbe koji pokreću takozvana „upozorenja”, kako je definirano u relevantnim dopunama tim smjernicama.

U ovim smjernicama,

| — | u ODJELJKU 2. utvrđuje se opći pojam dužne pažnje u lancima opskrbe mineralima koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja te koraci koje bi društva trebala poduzimati radi utvrđivanja i rješavanja rizika povezanih s nabavljanjem kositra, tantala i volframa i zlata, |
| --- | --- |

—

u ODJELJKU 2. utvrđuje se opći pojam dužne pažnje u lancima opskrbe mineralima koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja te koraci koje bi društva trebala poduzimati radi utvrđivanja i rješavanja rizika povezanih s nabavljanjem kositra, tantala i volframa i zlata,

| — | u ODJELJKU 3. objašnjavaju se ključni elementi definicije sukobima pogođenih i visokorizičnih područja za potrebe Uredbe, |
| --- | --- |

—

u ODJELJKU 3. objašnjavaju se ključni elementi definicije sukobima pogođenih i visokorizičnih područja za potrebe Uredbe,

| — | u ODJELJKU 4. navedeni su dostupni izvori informacija kako bi se pomoglo društvima pri utvrđivanju sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika, |
| --- | --- |

—

u ODJELJKU 4. navedeni su dostupni izvori informacija kako bi se pomoglo društvima pri utvrđivanju sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika,

| — | u ODJELJKU 5. navedene su informacije o drugim pokazateljima potencijalnih rizika (ili
  „upozorenja”
  ) u lancu opskrbe mineralima koje se odnose na lokaciju, dobavljače i neuobičajene okolnosti trgovanja. |
| --- | --- |

—

u ODJELJKU 5. navedene su informacije o drugim pokazateljima potencijalnih rizika (ili
  „upozorenja”
  ) u lancu opskrbe mineralima koje se odnose na lokaciju, dobavljače i neuobičajene okolnosti trgovanja.

Ove su smjernice osmišljene kako bi se pomoglo uvoznicima Unije da provode dužnu pažnju u lancu opskrbe. Njima se ne dovodi u pitanje Uredba (EU) 2017/821 i nisu pravno obvezujuće.

Nadalje, potrebno je napomenuti da će, u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe, Europska komisija (naknadno) pozvati vanjske stručnjake koji će izraditi indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Taj će se popis temeljiti na analizi ovih smjernica koju su proveli vanjski stručnjaci i postojećim informacijama koje potječu od, među ostalim, vlada, međunarodnih organizacija, znanstvenika i programa dužne pažnje u lancu opskrbe.

2.   DUŽNA PAŽNJA U LANCU OPSKRBE MINERALIMA – OPĆI POJAM I KORACI

2.1.   Pojam dužne pažnje koji se temelji na procjeni rizika

U sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima društva uključena u rudarenje, obradu i trgovinu mineralima imaju potencijal za ostvarivanje prihoda, rasta i prosperiteta, pružanje sredstava za život i poticanje lokalnog razvoja. U takvim situacijama društva mogu riskirati da pridonose ili se povezuju sa znatnim negativnim učincima povezanima s njihovim aktivnostima ili odlukama o nabavi, uključujući oružane sukobe i teške povrede ljudskih prava. U tom smislu, kako bi se osiguralo da društva ne pridonose namjerno ili nenamjerno ili postanu (ili nastave biti) povezana s tim negativnim učincima, trebala bi provoditi dužnu pažnju na temelju rizika kao dio kontinuiranog, proaktivnog i reaktivnog procesa integriranog u njihove sustave upravljanja.

Općenito govoreći, dužna pažnja na temelju rizika odnosi se na korake koje bi društva trebala poduzimati kako bi utvrdila i riješila potencijalne rizike u svojim lancima opskrbe mineralima kako bi spriječila ili ublažila svaki doprinos negativnim učincima povezanima s vađenjem, proizvodnjom, trgovanjem, obradom, tretiranjem i izvozom minerala povezanih sa sukobom pogođenim i visokorizičnim područjima. Rizici su definirani u odnosu na potencijalne negativne učinke predmetnih aktivnosti društva, koji proizlaze iz vlastitih aktivnosti društva ili koji mogu biti izravno povezani s aktivnostima, proizvodima ili uslugama kroz poslovne odnose s trećim stranama, uključujući dobavljače i druge subjekte u lancu opskrbe. Negativni učinci mogu obuhvaćati povrede ljudi (tj. vanjske učinke), oštećeni ugled ili pravnu odgovornost za društvo (tj. unutarnje učinke), ili oboje.

Društva se mogu suočiti s rizicima u svojem lancu opskrbe mineralima jer okolnosti vađenja, proizvodnje, trgovanja, obrade ili izvoza minerala po svojoj prirodi nose veći rizik od imanja znatnih negativnih učinaka, kao što su financiranje sukoba ili poticanje, omogućivanje ili pogoršavanje uvjeta za sukob kako je navedeno u Prilogu II. Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji i njihovim dodacima.

Zbog tih rizika društva bi trebala nastojati u dobroj vjeri utvrditi i procijeniti rizike povezane s lokacijom, dobavljačem ili okolnostima i uspostaviti mjere dužne pažnje prilagođene posebnim zahtjevima tih rizika. Dužna pažnja može također pomoći društvima da poštuju međunarodno pravo i nacionalne zakone, uključujući one za nezakonitu trgovinu mineralnim resursima te sankcije UN-a i odluke EU-a na temelju Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), posebno mjera ograničavanja u skladu s člankom 215. UFEU-a.

Općeniti cilj Uredbe koja se temelji na načelima iz Smjernica OECD-a jest omogućiti razvoj sigurnih, transparentnih i provjerljivih lanaca opskrbe mineralima te osigurati, omogućiti i promicati odgovoran uvoz minerala i metala iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja u EU, a da se ne pridonosi oružanom sukobu i povezanom kršenju ljudskih prava, te time pridonijeti gospodarskom razvoju i sredstvima za život u lokalnim zajednicama.

2.2.   Dužna pažnja – okvir od pet koraka

Dužna pažnja na temelju rizika kako se preporučuje u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji ima strukturu pet koraka od kojih su svi sadržani i u Uredbi.

Društva u lancu opskrbe trebala bi:

| — | Uspostaviti snažan sustav upravljanja te donijeti i jasno priopćiti dobavljačima i javnosti svoju politiku za minerale i metale koji potencijalno potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. To obuhvaća utvrđivanje činjeničnih okolnosti uključenih u vađenje, prijevoz, obradu, trgovanje, preradu, taljenje, rafiniranje i legiranje, proizvodnju ili prodaju proizvoda koji sadržavaju minerale iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. (članak 4. Uredbe), |
| --- | --- |

—

Uspostaviti snažan sustav upravljanja te donijeti i jasno priopćiti dobavljačima i javnosti svoju politiku za minerale i metale koji potencijalno potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. To obuhvaća utvrđivanje činjeničnih okolnosti uključenih u vađenje, prijevoz, obradu, trgovanje, preradu, taljenje, rafiniranje i legiranje, proizvodnju ili prodaju proizvoda koji sadržavaju minerale iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. (članak 4. Uredbe),

| — | Utvrditi i procijeniti sve stvarne ili potencijalne rizike u lancu opskrbe
   (3). (članak 5. stavak 1. točka (a) Uredbe), |
| --- | --- |

—

Utvrditi i procijeniti sve stvarne ili potencijalne rizike u lancu opskrbe
   (3). (članak 5. stavak 1. točka (a) Uredbe),

| — | Izraditi i provoditi strategiju kao odgovor na utvrđene rizike kako bi se oni spriječili ili ublažili donošenjem i provođenjem plana upravljanja rizicima. Rezultat može biti odluka da se nastavi s trgovinom dok se istovremeno nastoje ublažiti rizici, privremeno suspendira trgovina dok se nastavljaju ublažavati rizici ili odustane od suradnje s dobavljačem nakon neuspjelih pokušaja ublažavanja ili ako dobavljač teško krši ljudska prava (npr. najgori oblici dječjeg rada, prisilnog rada i mučenja) ili pruža izravnu ili neizravnu potporu nedržavnim naoružanim skupinama. (članak 5. stavak 1. točka (b) Uredbe), |
| --- | --- |

—

Izraditi i provoditi strategiju kao odgovor na utvrđene rizike kako bi se oni spriječili ili ublažili donošenjem i provođenjem plana upravljanja rizicima. Rezultat može biti odluka da se nastavi s trgovinom dok se istovremeno nastoje ublažiti rizici, privremeno suspendira trgovina dok se nastavljaju ublažavati rizici ili odustane od suradnje s dobavljačem nakon neuspjelih pokušaja ublažavanja ili ako dobavljač teško krši ljudska prava (npr. najgori oblici dječjeg rada, prisilnog rada i mučenja) ili pruža izravnu ili neizravnu potporu nedržavnim naoružanim skupinama. (članak 5. stavak 1. točka (b) Uredbe),

| — | Provesti ili ishoditi reviziju koju obavlja neovisna treća strana aktivnosti, procesa i sustava društva koji se koriste za provedbu dužne pažnje u lancu opskrbe na identificiranim točkama u lancu opskrbe, osobito u pogledu praksi dužne pažnje talionica i rafinerija. (članak 6. Uredbe), |
| --- | --- |

—

Provesti ili ishoditi reviziju koju obavlja neovisna treća strana aktivnosti, procesa i sustava društva koji se koriste za provedbu dužne pažnje u lancu opskrbe na identificiranim točkama u lancu opskrbe, osobito u pogledu praksi dužne pažnje talionica i rafinerija. (članak 6. Uredbe),

| — | Javno izvještavati o politici i praksama dužne pažnje u lancu opskrbe kako bi se izgradilo povjerenje javnosti u mjere koje društva poduzimaju. (članak 7. Uredbe). |
| --- | --- |

—

Javno izvještavati o politici i praksama dužne pažnje u lancu opskrbe kako bi se izgradilo povjerenje javnosti u mjere koje društva poduzimaju. (članak 7. Uredbe).

3.   RAZUMIJEVANJE DEFINICIJE SUKOBIMA POGOĐENIH I VISOKORIZIČNIH PODRUČJA

Definicija sukobima pogođenih i visokorizičnih područja koja je upotrijebljena u Uredbi u skladu je sa Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji u pogledu onoga što obilježava takva područja i ne dovodi u pitanje stajalište EU-a o tome što može činiti sukobima pogođena i visokorizična područja izvan konteksta Uredbe. Predviđena je isključivo za potrebe dužne pažnje u lancu opskrbe u pogledu metala i minerala u području primjene Uredbe i osmišljena je tako da bude praktična, temeljita i lako razumljiva društvima.

Definicija sukobima pogođenih i visokorizičnih područja u Uredbi (članak 2. točka (f)):

„područja u stanju oružanog sukoba ili područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući povrede ljudskih prava”.

Ta definicija slijedi određena ključna načela utvrđena u međunarodnom pravu, uključujući „stanje oružanog sukoba”, „nestabilnu situaciju nakon sukoba” i „propale države”. Ta su načela dodatno ilustrirana i objašnjena u nastavku kako bi se olakšalo njihovo praktično razumijevanje kao dio odgovornog upravljanja lancem opskrbe od strane društava.

ključna načela

Nadalje, ta ključna načela trebala bi omogućiti lako podudaranje s dostupnim izvorima informacija o situaciji na terenu na sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima te općenito pomoći društvima da utvrde rizike u svojim lancima opskrbe i potencijalni utjecaj njihovih aktivnosti (vidjeti odjeljak 4.).

dostupnim izvorima informacija

Potrebno je napomenuti da je dužna pažnja u lancu opskrbe, predviđena u Uredbi i u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, povezana s utvrđivanjem i procjenom rizika negativnih učinaka određenih poslovnih aktivnosti i odnosa povezanih s metalima i mineralima koji potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze (što može biti podnacionalna razina). Informacije o određenoj zemlji mogu dati informacije o kontekstu za utvrđivanje opće razine potrebne pažnje.

područja

podnacionalna razina

određenoj zemlji

| Ključni element definicije | Objašnjenje |
| --- | --- |
| Stanje oružanog sukoba | Prisutnost oružanog sukoba, rašireno nasilje ili drugi rizici povrede ljudi kako je opisano u međunarodnom humanitarnom pravu kojim se regulira ponašanje boraca u oružanom sukobu. Oružani sukob može biti u različitim oblicima kao što je sukob međunarodnog ili nemeđunarodnog karaktera koji može obuhvaćati dvije ili više država, ili se može sastojati od ratova za oslobođenje, pobuna, građanskih ratova itd.
  Konkretne smjernice o „stanju oružanog sukoba” dane su u Ženevskim konvencijama iz 1949. i obuhvaćaju sve slučajeve objavljenog rata ili bilo kojeg drugog oružanog sukoba do kojeg može doći između dviju ili više strana, čak i ako jedna od njih ne priznaje stanje rata; sve slučajeve djelomične ili potpune okupacije državnog područja strane, čak i ako nema oružanog otpora protiv navedene okupacije. U skladu s Protokolom II. (1977.) uz Ženevske konvencije iz 1949. ne primjenjuju se na situacije unutarnjih nemira i napetosti kao što su neredi, izolirano i sporadično nasilje i druge slične radnje. |
| Područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba
  Područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući kršenja ljudskih prava. | Područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba jesu područja na kojima su prekinuti aktivni sukobi i nalaze se u nestabilnoj situaciji, što znači da regija ili država ima slab kapacitet za obavljanje osnovnih funkcija upravljanja i zbog prethodnog sukoba nema sposobnost razvijanja međusobno konstruktivnih odnosa unutar društva. Takva su područja ranjivija na unutarnje ili vanjske šokove kao što su gospodarske krize ili prirodne katastrofe. U takvim slučajevima, kao što je u slučajevima obuhvaćenima sljedećim dijelom definicije (tj. područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje), gospodarski subjekti trebaju utvrditi postoji li institucionalna slabost ili nedostatak vlasti raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava te kršenje ljudskih prava kako bi se odredilo je li područje sukobima pogođeno i visokorizično područje. Stoga je uvjet kršenja međunarodnog prava kumulativan s uvjetima područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje. Kod potonjeg bi na primjer izostanak službenog postupka licenciranja u rudarstvu bio dokaz nedostatka vlasti. |
| Propale države | „Propala država”prikaz je stanja ekstremne institucionalne slabosti. Propala država uključuje imploziju struktura moći i vlasti, urušavanje prava i reda te nedostatak institucija sposobnih zastupati državu. |

Ključni element definicije

Objašnjenje

Stanje oružanog sukoba

Prisutnost oružanog sukoba, rašireno nasilje ili drugi rizici povrede ljudi kako je opisano u međunarodnom humanitarnom pravu kojim se regulira ponašanje boraca u oružanom sukobu. Oružani sukob može biti u različitim oblicima kao što je sukob međunarodnog ili nemeđunarodnog karaktera koji može obuhvaćati dvije ili više država, ili se može sastojati od ratova za oslobođenje, pobuna, građanskih ratova itd.

Prisutnost oružanog sukoba, rašireno nasilje

drugi rizici povrede ljudi

Konkretne smjernice o „stanju oružanog sukoba” dane su u Ženevskim konvencijama iz 1949. i obuhvaćaju sve slučajeve objavljenog rata ili bilo kojeg drugog oružanog sukoba do kojeg može doći između dviju ili više strana, čak i ako jedna od njih ne priznaje stanje rata; sve slučajeve djelomične ili potpune okupacije državnog područja strane, čak i ako nema oružanog otpora protiv navedene okupacije. U skladu s Protokolom II. (1977.) uz Ženevske konvencije iz 1949. ne primjenjuju se na situacije unutarnjih nemira i napetosti kao što su neredi, izolirano i sporadično nasilje i druge slične radnje.

Ženevskim konvencijama iz 1949.

objavljenog rata

bilo kojeg drugog oružanog sukoba

djelomične ili potpune okupacije

Protokolom II.

ne

nemira i napetosti

Područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba

Područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući kršenja ljudskih prava.

Područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba jesu područja na kojima su prekinuti aktivni sukobi i nalaze se u nestabilnoj situaciji, što znači da regija ili država ima slab kapacitet za obavljanje osnovnih funkcija upravljanja i zbog prethodnog sukoba nema sposobnost razvijanja međusobno konstruktivnih odnosa unutar društva. Takva su područja ranjivija na unutarnje ili vanjske šokove kao što su gospodarske krize ili prirodne katastrofe. U takvim slučajevima, kao što je u slučajevima obuhvaćenima sljedećim dijelom definicije (tj. područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje), gospodarski subjekti trebaju utvrditi postoji li institucionalna slabost ili nedostatak vlasti raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava te kršenje ljudskih prava kako bi se odredilo je li područje sukobima pogođeno i visokorizično područje. Stoga je uvjet kršenja međunarodnog prava kumulativan s uvjetima područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje. Kod potonjeg bi na primjer izostanak službenog postupka licenciranja u rudarstvu bio dokaz nedostatka vlasti.

Područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba

nestabilnoj situaciji

slab kapacitet za obavljanje osnovnih funkcija upravljanja

ili

kumulativan

Propale države

„Propala država”prikaz je stanja ekstremne institucionalne slabosti. Propala država uključuje imploziju struktura moći i vlasti, urušavanje prava i reda te nedostatak institucija sposobnih zastupati državu.

prikaz je stanja ekstremne institucionalne slabosti

Propala država

4.   DOSTUPNI IZVORI INFORMACIJA ZA UTVRĐIVANJE SUKOBIMA POGOĐENIH I VISOKORIZIČNIH PODRUČJA

DOSTUPNI IZVORI INFORMACIJA ZA UTVRĐIVANJE SUKOBIMA POGOĐENIH I VISOKORIZIČNIH PODRUČJA

Ovaj odjeljak obuhvaća indikativan, netaksativan popis relevantnih dostupnih izvora informacija kako bi se pomoglo društvima da utvrde sukobima pogođena i visokorizična područja. Razumijevanjem nacionalnog i regionalnog konteksta te potencijalnih rizika prisutnih na područjima na kojima posluju ili s kojih nabavljaju sirovine, društva će u skladu s tim moći bolje prilagoditi svoja nastojanja u provedbi dužne pažnje. Općenitije informacije o određenoj zemlji bi također mogle biti korisne u procjeni vjerodostojnosti navoda o kršenju prava.

Dostupni izvori informacija s popisa grupirani su prema ključnim elementima utvrđenima u definiciji sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (vidjeti odjeljak 3.):

| — | SUKOB – omogućuje procjenu je li područje u „stanju oružanog sukoba” ili je područje u „nestabilnoj situaciji nakon sukoba”. |
| --- | --- |

—

SUKOB – omogućuje procjenu je li područje u „stanju oružanog sukoba” ili je područje u „nestabilnoj situaciji nakon sukoba”.

| — | VLAST – omogućuje procjenu u kojim su razmjerima vlast i sigurnost na tim područjima slabe ili ne postoje. |
| --- | --- |

—

VLAST – omogućuje procjenu u kojim su razmjerima vlast i sigurnost na tim područjima slabe ili ne postoje.

| — | LJUDSKA PRAVA – omogućuje procjenu je li područje pogođeno raširenim i sustavnim kršenjem međunarodnog prava, uključujući kršenje ljudskih prava (4). |
| --- | --- |

—

LJUDSKA PRAVA – omogućuje procjenu je li područje pogođeno raširenim i sustavnim kršenjem međunarodnog prava, uključujući kršenje ljudskih prava (4).

4

Uz to, popis iz odjeljka 4.2 obuhvaća izvore informacija o mineralnim resursima radi objašnjenja konteksta.

4.1.   Kako se najbolje koristiti izvorima informacija

Kako se najbolje koristiti izvorima informacija

Navedeni izvori informacija nisu komercijalne prirode, tj. ne zahtijevaju plaćanje pretplate ili bilo kakav financijski doprinos. Društva bi trebala provjeriti jesu li informacije ažurirane kada se njima koriste. U Uredbi je utvrđeno da bi osim ovih smjernica Europska komisija treba pozvati vanjske stručnjake koji će izraditi indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Službe Europske komisije će zajedno s tim vanjskim stručnjacima osigurati da se popis izvora informacija po potrebi ažurira kako bi i dalje bio relevantan.

Dodatni izvori općenitije prirode (od kojih neki nisu izričito navedeni na popisu u nastavku), koji su korisni za konzultiranje, obuhvaćaju geološka istraživanja s informacijama o mineralnim resursima (britanska i američka geološka istraživanja), informacijski sustav Europske komisije o sirovinama, internetske stranice vodećih organizacija u tom području, kao što su izvješća po zemljama Ministarstva vanjskih poslova SAD-a (vlast i ljudska prava), izvješća koja objavljuju različite agencije UN-a (uključujući Vijeće za ljudska prava, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO i IOM) te druge relevantne organizacije civilnog društva, na primjer Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch i IMPACT (nekadašnje partnerstvo Afrike i Kanade). Kako bi dobila informacije o određenim temama i novostima, društva se mogu koristiti i internetskim stranicama drugih organizacija te drugim izvorima informacija kao što su Međunarodni odbor Crvenog križa, indeks upravljanja prirodnim resursima, svjetski mirovni indeks itd.

izvori općenitije prirode

Korisno bi bilo konzultirati i nacionalne ili regionalne izvore. Iako je ponekad teško dobiti pristup, nacionalni/regionalni izvori pružaju dublji pregled situacije na određenom području u usporedbi sa skupnim informacijama o zemljama.

Društva koja se koriste tim izvorima mogu postupiti na sljedeći način:

| 1. | Na temelju informacija o lancu opskrbe iz svojeg sustava upravljanja (1. korak okvira od pet koraka, vidjeti odjeljak 2.), društva bi najprije trebala nastojati utvrditi svoja zemljopisna područja na kojima nabavljaju, trguju, obrađuju i prevoze materijale kako bi se razumio kontekst u kojem se provode rudarske i trgovinske aktivnosti i utvrdili povezani rizici. |
| --- | --- |

1.

Na temelju informacija o lancu opskrbe iz svojeg sustava upravljanja (1. korak okvira od pet koraka, vidjeti odjeljak 2.), društva bi najprije trebala nastojati utvrditi svoja zemljopisna područja na kojima nabavljaju, trguju, obrađuju i prevoze materijale kako bi se razumio kontekst u kojem se provode rudarske i trgovinske aktivnosti i utvrdili povezani rizici.

| 2. | U tu svrhu društva se mogu koristiti dostupnim izvorima (tj. analitički izvori, karte/tablice i vijesti) navedenima u nastavku, koji obuhvaćaju tri ključna elementa definicije sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (tj. sukob, vlast i ljudska prava) kako bi razumjela politički i sigurnosni kontekst te utvrdila i procijenila potencijalne rizike od negativnih učinaka svojeg lanca opskrbe u odnosu na svoju politiku lanca opskrbe i u skladu s Prilogom II. Smjernica OECD-a i „upozorenjima” navedenima u njihovim dodacima. |
| --- | --- |

2.

U tu svrhu društva se mogu koristiti dostupnim izvorima (tj. analitički izvori, karte/tablice i vijesti) navedenima u nastavku, koji obuhvaćaju tri ključna elementa definicije sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (tj. sukob, vlast i ljudska prava) kako bi razumjela politički i sigurnosni kontekst te utvrdila i procijenila potencijalne rizike od negativnih učinaka svojeg lanca opskrbe u odnosu na svoju politiku lanca opskrbe i u skladu s Prilogom II. Smjernica OECD-a i „upozorenjima” navedenima u njihovim dodacima.

| 3. | U slučaju da izvori navedeni u nastavku daju kontradiktorne ili nejasne informacije, društva bi trebala biti oprezna prije nego što na nekom području obustave postupak povećane dužne pažnje. Potrebno je ponovno naglasiti da je odgovornost za dužnu pažnju povezana s utvrđivanjem i rješavanjem stvarnih ili potencijalnih rizika u cilju sprječavanja ili ublažavanja negativnih učinaka aktivnosti, osobito nabavljanja, trgovanja i poslovnih odnosa te drugih okolnosti povezanih s aktivnostima društava, a ne samo sa zemljom ili područjem podrijetla minerala. |
| --- | --- |

3.

U slučaju da izvori navedeni u nastavku daju kontradiktorne ili nejasne informacije, društva bi trebala biti oprezna prije nego što na nekom području obustave postupak povećane dužne pažnje. Potrebno je ponovno naglasiti da je odgovornost za dužnu pažnju povezana s utvrđivanjem i rješavanjem stvarnih ili potencijalnih rizika u cilju sprječavanja ili ublažavanja negativnih učinaka aktivnosti, osobito nabavljanja, trgovanja i poslovnih odnosa te drugih okolnosti povezanih s aktivnostima društava, a ne samo sa zemljom ili područjem podrijetla minerala.

ne samo sa zemljom ili područjem podrijetla minerala

| 4. | Izvori navedeni u nastavku ažuriraju se različitom učestalošću te iako su relevantni, možda nisu uvijek u potpunosti točni. Stoga bi se po potrebi trebali koristiti zajedno s dopunskim izvorima. Čim bude dostupan prethodno navedeni indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja koji izrađuju vanjski stručnjaci, služit će kao dodatan izvor informacija. |
| --- | --- |

4.

Izvori navedeni u nastavku ažuriraju se različitom učestalošću te iako su relevantni, možda nisu uvijek u potpunosti točni. Stoga bi se po potrebi trebali koristiti zajedno s dopunskim izvorima. Čim bude dostupan prethodno navedeni indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja koji izrađuju vanjski stručnjaci, služit će kao dodatan izvor informacija.

4.2.   Popis dostupnih izvora informacija

Popis dostupnih izvora informacija

| Predmet procjene | Pokrivenost | Dostupni izvori | Sadržaj izvora |
| --- | --- | --- | --- |
| SUKOB | Globalno | Analitički izvori |
| Heidelberški barometar konflikta
  http://www.hiik.de/?lang=en/ | Analiza najnovijih sukoba u svijetu u obliku teksta i grafičkih prikaza; posebna poglavlja o regijama i pojedinim zemljama. |
| Vladavina prava u oružanim sukobima, Ženevska akademija
  http://www.rulac.org/ | Baza podataka i analitičko izvješćivanje o provedbi međunarodnog prava u oružanim sukobima diljem svijeta (globalna pokrivenost i kratki pregledi). |
| Projekt procjene kapaciteta – Pregled izvanrednih stanja u svijetu
  https://www.acaps.org/countries/ | Karta svijeta i analiza pojedinačnih zemalja s pregledom i analizom zemalja u „zabrinjavajućoj situaciji”, „humanitarnoj krizi” i „teškoj humanitarnoj krizi”. |
| Karte ili tablice |
| Uppsalski program za podatke o konfliktima – Georeferencirani podaci o događajima
  http://www.ucdp.uu.se/ged/ | Interaktivna karta događaja organiziranog nasilja na temelju izvora vijesti, uključujući žrtve i vrstu nasilja (državno, nedržavno, jednostrano); korisnik može zumirati do razine pojedinih događaja. |
| CrisisWatch
  http://www.crisisgroup.org | Trenutačno stanje u najznačajnijim svjetskim sukobima/potencijalnim sukobima; interaktivna karta i baza podataka koja omogućuje procjenu situacije u odabranim zemljama 2003.-2018. |
| Svjetski mirovni indeks
  http://www.visionofhumanity.org | Interaktivna karta kojom se prema kvalitativnim i kvantitativnim pokazateljima mjeri svjetski mir (službenici zaduženi za sigurnost i policija, politička nestabilnost, organizirani sukob, pripadnici naoružanih skupina itd.). |
| Najveći slučajevi političkog nasilja
  http://www.systemicpeace.org | Karte i tablice u kojima su navedeni slučajevi oružanog sukoba (uključujući žrtve) u svijetu od 1946. do 2017. |
| Regionalno | Lokacija oružanih sukoba i podaci o događajima
  http://www.acleddata.com/ | Izvješća i analize kretanja konflikata, uključujući mjesečno ažuriranje političkog nasilja u Africi, na Bliskom istoku i u Aziji na temelju podataka u stvarnom vremenu te analizu trenutačne i povijesne dinamike u određenim državama. |
| International Peace Information Service – Karte sukoba
  http://ipisresearch.be/ | Karte Demokratske Republike Kongo (sukob/sukob zbog minerala), Srednjoafričke Republike, Sudana – Južnog Sudana (sporna područja, incidenti, prirodni resursi, obrazovanje, nasilje u zajednici, međudržavni i unutarnji sukobi); dostupna je analiza karata. |
| International Tin Association (Međunarodno udruženje za kositar)
  https://www.internationaltin.org/
  http://www.itsci.org/ | Inicijativa za lanac opskrbe kositrom (iTSCi) pruža izvješća o procjeni sigurnosne situacije na miniranim područjima u Ruandi, istočnim pokrajinama Demokratske Republike Kongo, Burundiju i Ugandi. |
| Sukobi u rudarstvu u Latinskoj Americi
  http://ejatlas.org/featured/mining-latam | Atlas ekološke pravde s dokumentacijom i katalogom društvenih sukoba zbog ekoloških pitanja radi informiranja o kontekstu. |
| VLAST | Globalno | Svjetski pokazatelji vlasti
  http://info.worldbank.org/governance/wgi | Podaci o ažuriranim skupnim i pojedinačnim pokazateljima vlasti za određene zemlje, šest dimenzija vlasti; u izvješćima su sažeti podaci po zemljama. |
| Indeks nestabilnih država
  http://ffp.statesindex.org | Indeks s naglaskom na indeksima rizika, temeljen na člancima iz medija i izvješćima. |
| Indeks percepcije korupcije
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview | Indeks percepcije korupcije u zemljama. |
| National Resource Governance Institute (Nacionalni institut za upravljanje resursima)
  https://resourcegovernance.org/ | Informacije po zemljama i komparativna analiza pitanja koja se odnose na upravljanje prirodnim resursima. |
| LJUDSKA PRAVA | Globalno | Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda
  http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions | Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda pružaju koristan opis političke i sigurnosne situacije u predmetnim zemljama na godišnjoj osnovi. |
| Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava
  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx | Općeniti, periodični pregledi. |
| Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava
  http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx | Informacije po zemljama o pitanjima ljudskih prava. |
| Program Ujedinjenih naroda za razvoj – Međunarodni pokazatelji ljudskog razvoja – Profili zemalja
  http://hdr.undp.org/en/countries | Godišnja izvješća po zemljama o praksi ljudskih prava u pojedinim zemljama, u cijelom svijetu. |
| Amnesty International
  https://www.amnesty.org/en/countries/ | |
| Global Witness
  https://www.globalwitness.org/en-gb/ | |
| Human Rights Watch
  https://www.hrw.org/ | |
| Mines and Communities
  http://www.minesandcommunities.org/ | Članci iz medija i analize svjetskog rudarstva i njegova utjecaja, razvrstani po temama, zemljama, društvima, mineralima. |
| MINERALNI RESURSI I PROIZVODNJA | Globalno | British Geological Survey
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html | Izvješća po zemljama o međunarodnim statistikama i informacijama o mineralima. |
| U.S. Geological Survey
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ | Izvješća po zemljama o međunarodnim statistikama i informacijama o mineralima. |
| Informacijski sustav EU-a o sirovinama
  http://rmis.jrc.ec.europa.eu/ | Informacije o proizvodnji, trgovinskim tokovima i politici u pogledu sirovina. |

Predmet procjene

Pokrivenost

Dostupni izvori

Sadržaj izvora

SUKOB

Globalno

Analitički izvori

Heidelberški barometar konflikta

http://www.hiik.de/?lang=en/

Analiza najnovijih sukoba u svijetu u obliku teksta i grafičkih prikaza; posebna poglavlja o regijama i pojedinim zemljama.

Vladavina prava u oružanim sukobima, Ženevska akademija

http://www.rulac.org/

Baza podataka i analitičko izvješćivanje o provedbi međunarodnog prava u oružanim sukobima diljem svijeta (globalna pokrivenost i kratki pregledi).

Projekt procjene kapaciteta – Pregled izvanrednih stanja u svijetu

https://www.acaps.org/countries/

Karta svijeta i analiza pojedinačnih zemalja s pregledom i analizom zemalja u „zabrinjavajućoj situaciji”, „humanitarnoj krizi” i „teškoj humanitarnoj krizi”.

Karte ili tablice

Uppsalski program za podatke o konfliktima – Georeferencirani podaci o događajima

http://www.ucdp.uu.se/ged/

Interaktivna karta događaja organiziranog nasilja na temelju izvora vijesti, uključujući žrtve i vrstu nasilja (državno, nedržavno, jednostrano); korisnik može zumirati do razine pojedinih događaja.

CrisisWatch

http://www.crisisgroup.org

Trenutačno stanje u najznačajnijim svjetskim sukobima/potencijalnim sukobima; interaktivna karta i baza podataka koja omogućuje procjenu situacije u odabranim zemljama 2003.-2018.

Svjetski mirovni indeks

http://www.visionofhumanity.org

Interaktivna karta kojom se prema kvalitativnim i kvantitativnim pokazateljima mjeri svjetski mir (službenici zaduženi za sigurnost i policija, politička nestabilnost, organizirani sukob, pripadnici naoružanih skupina itd.).

Najveći slučajevi političkog nasilja

http://www.systemicpeace.org

Karte i tablice u kojima su navedeni slučajevi oružanog sukoba (uključujući žrtve) u svijetu od 1946. do 2017.

Regionalno

Lokacija oružanih sukoba i podaci o događajima

http://www.acleddata.com/

Izvješća i analize kretanja konflikata, uključujući mjesečno ažuriranje političkog nasilja u Africi, na Bliskom istoku i u Aziji na temelju podataka u stvarnom vremenu te analizu trenutačne i povijesne dinamike u određenim državama.

International Peace Information Service – Karte sukoba

http://ipisresearch.be/

Karte Demokratske Republike Kongo (sukob/sukob zbog minerala), Srednjoafričke Republike, Sudana – Južnog Sudana (sporna područja, incidenti, prirodni resursi, obrazovanje, nasilje u zajednici, međudržavni i unutarnji sukobi); dostupna je analiza karata.

International Tin Association (Međunarodno udruženje za kositar)

https://www.internationaltin.org/

http://www.itsci.org/

Inicijativa za lanac opskrbe kositrom (iTSCi) pruža izvješća o procjeni sigurnosne situacije na miniranim područjima u Ruandi, istočnim pokrajinama Demokratske Republike Kongo, Burundiju i Ugandi.

Sukobi u rudarstvu u Latinskoj Americi

http://ejatlas.org/featured/mining-latam

Atlas ekološke pravde s dokumentacijom i katalogom društvenih sukoba zbog ekoloških pitanja radi informiranja o kontekstu.

VLAST

Globalno

Svjetski pokazatelji vlasti

http://info.worldbank.org/governance/wgi

Podaci o ažuriranim skupnim i pojedinačnim pokazateljima vlasti za određene zemlje, šest dimenzija vlasti; u izvješćima su sažeti podaci po zemljama.

Indeks nestabilnih država

http://ffp.statesindex.org

Indeks s naglaskom na indeksima rizika, temeljen na člancima iz medija i izvješćima.

Indeks percepcije korupcije

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

Indeks percepcije korupcije u zemljama.

National Resource Governance Institute (Nacionalni institut za upravljanje resursima)

https://resourcegovernance.org/

Informacije po zemljama i komparativna analiza pitanja koja se odnose na upravljanje prirodnim resursima.

LJUDSKA PRAVA

Globalno

Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda

http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda pružaju koristan opis političke i sigurnosne situacije u predmetnim zemljama na godišnjoj osnovi.

Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava

http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

Općeniti, periodični pregledi.

Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava

http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

Informacije po zemljama o pitanjima ljudskih prava.

Program Ujedinjenih naroda za razvoj – Međunarodni pokazatelji ljudskog razvoja – Profili zemalja

http://hdr.undp.org/en/countries

Godišnja izvješća po zemljama o praksi ljudskih prava u pojedinim zemljama, u cijelom svijetu.

Amnesty International

https://www.amnesty.org/en/countries/

Global Witness

https://www.globalwitness.org/en-gb/

Human Rights Watch

https://www.hrw.org/

Mines and Communities

http://www.minesandcommunities.org/

Članci iz medija i analize svjetskog rudarstva i njegova utjecaja, razvrstani po temama, zemljama, društvima, mineralima.

MINERALNI RESURSI I PROIZVODNJA

Globalno

British Geological Survey

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

Izvješća po zemljama o međunarodnim statistikama i informacijama o mineralima.

U.S. Geological Survey

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

Izvješća po zemljama o međunarodnim statistikama i informacijama o mineralima.

Informacijski sustav EU-a o sirovinama

http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

Informacije o proizvodnji, trgovinskim tokovima i politici u pogledu sirovina.

Osim gore navedenih dostupnih izvora informacija očekuje se da će OECD pružiti dodatne informacije važne za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Rizici povezani s humanitarnim krizama i katastrofama također mogu dati informacije o kontekstu i područjima na kojima mogu izbiti oružani sukobi. U tom smislu koristan izvor je INFORM (zajednički projekt Stalnog međuagencijskog odbora i Europske komisije; http://www.inform-index.org). Još jedan koristan alat u tom pogledu jest Globalni indeks rizika od sukoba (dostupna baza činjenica kao potpora donošenju odluka o dugoročnim rizicima od sukoba koju je izradio Zajednički istraživački centar Europske komisije; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).

Uz to, Europska komisija pružit će potporu MSP-ovima u njihovim nastojanjima da uvode i provode politike odgovornog nabavljanja minerala putem programa COSME, a očekuje se da se djelomično odnosi na utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja u skladu s Uredbom (EU) 2017/821.

5.   PROCJENA RIZIKA U LANCU OPSKRBE MINERALIMA – „UPOZORENJA” ZA POVEĆANU DUŽNU PAŽNJU

PROCJENA RIZIKA U LANCU OPSKRBE MINERALIMA – „UPOZORENJA” ZA POVEĆANU DUŽNU PAŽNJU

5.1.   Uvođenje upozorenja i općenita razmatranja

Uvođenje upozorenja i općenita razmatranja

Postupak dužne pažnje utvrđen u Uredbi i u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji nije ograničen na utvrđivanje i ublažavanje rizika povezanih s podrijetlom i prijevozom minerala u sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima. Društva zapravo trebaju provjeriti i dostaviti informacije o rizicima u skladu sa Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji povezanima s trgovanjem, obradom i izvozom minerala duž početka lanca opskrbe te o neuobičajenim okolnostima.

nije ograničen na utvrđivanje i ublažavanje rizika povezanih s podrijetlom i prijevozom minerala

te o neuobičajenim okolnostima

U tu svrhu u dopunama Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji naveden je popis takozvanih situacija za „upozorenja”
  koje iziskuju povećanu dužnu pažnju, uključujući prikupljanje dodatnih informacija putem sustava upravljanja društva, osobito u sljedećim situacijama:

situacija za „upozorenja”

povećanu dužnu pažnju

dodatnih informacija putem sustava upravljanja društva,

| A | Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje







  — | Ako minerali potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze; |
| --- | --- | --- |

A

Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje

Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje

—

Ako minerali potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze;

potječu

prevoze

| — | Ako se tvrdi da minerali potječu iz zemlje za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze minerali sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja; |
| --- | --- |

—

Ako se tvrdi da minerali potječu iz zemlje za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze minerali sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja;

tvrdi

poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze

| — | Ako se tvrdi da minerali potječu iz zemlje u kojoj su poznati mineralni resursi ili zalihe, vjerojatni resursi ili očekivane razine proizvodnje predmetnog minerala ograničeni (tj. prijavljene količine minerala iz te zemlje ne podudaraju se s poznatim mineralnim resursima ili očekivanim razinama proizvodnje).
  Na svim tim lokacijama s „upozorenjem”, osobito u situacijama u kojima je vlast slaba ili ne postoji, rizik je povećan kada se zakoni za sprečavanje pranja novca, zakoni za sprečavanje korupcije, carinske kontrole i drugi relevantni državni zakoni za nadzor ne provode učinkovito, kada posluju neslužbeni bankarski sustavi i kada se u velikoj mjeri upotrebljava gotovinski novac. |
| --- | --- |

—

Ako se tvrdi da minerali potječu iz zemlje u kojoj su poznati mineralni resursi ili zalihe, vjerojatni resursi ili očekivane razine proizvodnje predmetnog minerala ograničeni (tj. prijavljene količine minerala iz te zemlje ne podudaraju se s poznatim mineralnim resursima ili očekivanim razinama proizvodnje).

poznati mineralni resursi ili zalihe, vjerojatni resursi ili očekivane razine proizvodnje predmetnog minerala ograničeni

Na svim tim lokacijama s „upozorenjem”, osobito u situacijama u kojima je vlast slaba ili ne postoji, rizik je povećan kada se zakoni za sprečavanje pranja novca, zakoni za sprečavanje korupcije, carinske kontrole i drugi relevantni državni zakoni za nadzor ne provode učinkovito, kada posluju neslužbeni bankarski sustavi i kada se u velikoj mjeri upotrebljava gotovinski novac.

| B | Dobavljači s upozorenjem







  — | Ako dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju na nekoj od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi, ili imaju dioničarske ili druge interese u dobavljačima minerala s neke od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi. |
| --- | --- | --- |

B

Dobavljači s upozorenjem

Dobavljači s upozorenjem

—

Ako dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju na nekoj od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi, ili imaju dioničarske ili druge interese u dobavljačima minerala s neke od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi.

dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju

dioničarske ili druge interese

| — | Ako je poznato da su dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem”
  s koje mineral potječe ili preko koje se prevozio u zadnjih 12 mjeseci. |
| --- | --- |

—

Ako je poznato da su dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem”
  s koje mineral potječe ili preko koje se prevozio u zadnjih 12 mjeseci.

dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem”

| — | Za zlato: ako se tvrdi da je zlato dobiveno iz recikliranih/otpadnih ili mješovitih izvora i da je rafinirano u zemlji za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se preko nje prevozi zlato sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. |
| --- | --- |

—

Za zlato: ako se tvrdi da je zlato dobiveno iz recikliranih/otpadnih ili mješovitih izvora i da je rafinirano u zemlji za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se preko nje prevozi zlato sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

| C | Okolnosti s upozorenjem







  — | Ako su na temelju informacija prikupljenih putem sustava upravljanja društva utvrđene nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti zbog kojih postoji osnovana sumnja da bi minerali mogli pridonijeti sukobu ili teškim povredama povezanima s vađenjem, prijevozom ili trgovinom. |
| --- | --- | --- |

C

Okolnosti s upozorenjem

Okolnosti s upozorenjem

—

Ako su na temelju informacija prikupljenih putem sustava upravljanja društva utvrđene nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti zbog kojih postoji osnovana sumnja da bi minerali mogli pridonijeti sukobu ili teškim povredama povezanima s vađenjem, prijevozom ili trgovinom.

nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti

5.2.   Utvrđivanje određenih upozorenja i osiguravanje primjerene dužne pažnje

Utvrđivanje određenih upozorenja i osiguravanje primjerene dužne pažnje

Nakon utvrđivanja „upozorenja” navedenih u odjeljku 5.1 kao dijela procjene rizika od strane društva, društva bi trebala provesti temeljitu provjeru konteksta svih tih upozorenja prikupljanjem dodatnih informacija putem svojih sustava upravljanja i osiguravanjem da se odgovarajući rizici propisno uzmu u obzir.

Kao što je istaknuto u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, dužna pažnja je postepeni pristup na temelju analize rizika pri čemu društva moraju uspostaviti prikladne sustave upravljanja i postupke, prikazati činjenične okolnosti duž lanca opskrbe i utvrditi rizike koji bi mogli dovesti do povećane dužne pažnje.

Sljedeće smjernice trebale bi pomoći društvima da dobiju relevantne informacije o situacijama za „upozorenja” i u skladu s tim prilagode svoju dužnu pažnju. Potrebno je napomenuti da se izvori informacija ažuriraju različitom učestalošću te iako su relevantni, možda nisu uvijek u potpunosti točni. Stoga bi se po potrebi trebali koristiti zajedno s dopunskim izvorima.

| A | Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje







  — | Upozorenje: minerali koji potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze

  Povećana dužna pažnja pokreće se kada minerali potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze. Utvrđivanje takvih područja opisano je u odjeljku 4. ovih smjernica. |
| --- | --- | --- |

A

Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje

Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje

—

Upozorenje: minerali koji potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze

Upozorenje: minerali koji potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze

Povećana dužna pažnja pokreće se kada minerali potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze. Utvrđivanje takvih područja opisano je u odjeljku 4. ovih smjernica.

| — | Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze minerali sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

  Društva bi trebala procijeniti u kojoj mjeri su važna sljedeća pitanja:






  — | „Vlast i druga pitanja u zemlji”
  trebaju se provjeriti kako bi se utvrdilo u kojoj mjeri zemlje ili područja kontroliraju svoje granice i imaju prikladne unutarnje mehanizme provedbe kako bi se osigurala vjerodostojna i dokumentirana sljedivost trgovine mineralima te suzbili rizici povezani s provozom u slučaju slabe vlasti.






  Pokazatelji | Izvori informacija (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Prijavljena zemlja podrijetla ima propusne granice ili nedovoljno provodi carinske propise za robu. |

—

Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze minerali sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze minerali sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

Društva bi trebala procijeniti u kojoj mjeri su važna sljedeća pitanja:

—

„Vlast i druga pitanja u zemlji”
  trebaju se provjeriti kako bi se utvrdilo u kojoj mjeri zemlje ili područja kontroliraju svoje granice i imaju prikladne unutarnje mehanizme provedbe kako bi se osigurala vjerodostojna i dokumentirana sljedivost trgovine mineralima te suzbili rizici povezani s provozom u slučaju slabe vlasti.

„Vlast i druga pitanja u zemlji”

Pokazatelji

Izvori informacija (5)

5

—

Prijavljena zemlja podrijetla ima propusne granice ili nedovoljno provodi carinske propise za robu.

| — | Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (vidjeti odjeljak 4.) |
| --- | --- |

—

Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (vidjeti odjeljak 4.)

| — | Informacije koje pružaju lokalna veleposlanstva, delegacije EU-a ili druge delegacije |
| --- | --- |

—

Informacije koje pružaju lokalna veleposlanstva, delegacije EU-a ili druge delegacije

| — | Zakoni protiv korupcije nedovoljno se provode i postoje prijavljeni slučajevi korupcije u rudarstvu i trgovini. |
| --- | --- |

—

Zakoni protiv korupcije nedovoljno se provode i postoje prijavljeni slučajevi korupcije u rudarstvu i trgovini.

| — | Zakoni za sprečavanje pranja novca ili za nadzor banaka ne postoje ili nisu dovoljni ili se ne provode u dovoljnoj mjeri. |
| --- | --- |

—

Zakoni za sprečavanje pranja novca ili za nadzor banaka ne postoje ili nisu dovoljni ili se ne provode u dovoljnoj mjeri.

| — | Gospodarstva se uglavnom zasnivaju na gotovinskom novcu, osobito trgovina mineralima. |
| --- | --- |

—

Gospodarstva se uglavnom zasnivaju na gotovinskom novcu, osobito trgovina mineralima.

| — | Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF)
  http://www.fatf-gafi.org/countries/ |
| --- | --- |

—

Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF)

http://www.fatf-gafi.org/countries/

| — | Indeks percepcije korupcije, Transparency International
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview |
| --- | --- |

—

Indeks percepcije korupcije, Transparency International

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

| — | Svjetski pokazatelj vlasti, Svjetska banka
  http://info.worldbank.org/governance/wgi |
| --- | --- |

—

Svjetski pokazatelj vlasti, Svjetska banka

http://info.worldbank.org/governance/wgi

| — | Izvješća o globalnom financijskom integritetu
  http://www.gfintegrity.org/ |
| --- | --- |

—

Izvješća o globalnom financijskom integritetu

http://www.gfintegrity.org/

| — | Vidjeti odjeljak 4. ovih smjernica pod „vlast” |
| --- | --- |

—

Vidjeti odjeljak 4. ovih smjernica pod „vlast”

| — | „Neposredna blizina, regionalna i povijesna pitanja”
  pružaju informacije o vjerojatnosti netočnog navođenja podrijetla uslijed krijumčarenja iz susjednih zemalja, zemalja s povijesnim vezama ili zemalja koja daju porezne olakšice.






  Pokazatelji | Izvori informacija |
| --- | --- | --- |
| — | Prijavljena zemlja podrijetla izravno graniči s područjima na kojima nezakonite oružane skupine, javne snage sigurnosti ili kriminalne organizacije sudjeluju u proizvodnji minerala i trgovini njima. |

—

„Neposredna blizina, regionalna i povijesna pitanja”
  pružaju informacije o vjerojatnosti netočnog navođenja podrijetla uslijed krijumčarenja iz susjednih zemalja, zemalja s povijesnim vezama ili zemalja koja daju porezne olakšice.

„Neposredna blizina, regionalna i povijesna pitanja”

Pokazatelji

Izvori informacija

—

Prijavljena zemlja podrijetla izravno graniči s područjima na kojima nezakonite oružane skupine, javne snage sigurnosti ili kriminalne organizacije sudjeluju u proizvodnji minerala i trgovini njima.

| — | Prijavljena zemlja podrijetla gospodarski je povezana sa sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima i s njima povezanom nezakonitom trgovinom mineralima. |
| --- | --- |

—

Prijavljena zemlja podrijetla gospodarski je povezana sa sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima i s njima povezanom nezakonitom trgovinom mineralima.

| — | Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda |
| --- | --- |

—

Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda

| — | Lokalna veleposlanstva, delegacije EU-a |
| --- | --- |

—

Lokalna veleposlanstva, delegacije EU-a

| — | Vidjeti odjeljak 4. ovih smjernica pod „sukob” |
| --- | --- |

—

Vidjeti odjeljak 4. ovih smjernica pod „sukob”

| — | Porezna politika zemlje podrijetla potiče na krijumčarenje minerala u tranzitne zemlje gdje se izvoz sirovina ne oporezuje ili se oporezuje po znatno nižim stopama. |
| --- | --- |

—

Porezna politika zemlje podrijetla potiče na krijumčarenje minerala u tranzitne zemlje gdje se izvoz sirovina ne oporezuje ili se oporezuje po znatno nižim stopama.

| — | Baza podataka OECD-a za ograničenja izvoza sirovina
  http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm |
| --- | --- |

—

Baza podataka OECD-a za ograničenja izvoza sirovina

http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

| — | Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje u kojoj su mineralni resursi/zalihe ili očekivane razine proizvodnje ograničeni

  U kontrolnom popisu u nastavku navedena su
  „Posebna pitanja minerala i lanca opskrbe”
  . Kao dio postupka dužne pažnje društva bi trebala posebno provjeriti postoje li stvarno u navedenoj zemlji podrijetla poznati geološki resursi ili očekivane razine proizvodnje predmetnog minerala. Isto tako, društva bi trebala razumno procijeniti ima li prijavljeno podrijetlo smisla s ekonomskog gledišta, kao što je primjerice prisutnost bližih i atraktivnih tržišta.






  Pokazatelji | Izvori informacija |
| --- | --- | --- |
| — | Prijavljena zemlja podrijetla ima ograničene poznate mineralne resurse ili zalihe, vjerojatne resurse ili očekivane razine proizvodnje minerala te posebne karakteristike minerala. |

—

Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje u kojoj su mineralni resursi/zalihe ili očekivane razine proizvodnje ograničeni

Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje u kojoj su mineralni resursi/zalihe ili očekivane razine proizvodnje ograničeni

U kontrolnom popisu u nastavku navedena su
  „Posebna pitanja minerala i lanca opskrbe”
  . Kao dio postupka dužne pažnje društva bi trebala posebno provjeriti postoje li stvarno u navedenoj zemlji podrijetla poznati geološki resursi ili očekivane razine proizvodnje predmetnog minerala. Isto tako, društva bi trebala razumno procijeniti ima li prijavljeno podrijetlo smisla s ekonomskog gledišta, kao što je primjerice prisutnost bližih i atraktivnih tržišta.

„Posebna pitanja minerala i lanca opskrbe”

Pokazatelji

Izvori informacija

—

Prijavljena zemlja podrijetla ima ograničene poznate mineralne resurse ili zalihe, vjerojatne resurse ili očekivane razine proizvodnje minerala te posebne karakteristike minerala.

| — | Prijavljena zemlja podrijetla ima veliki neslužbeni ili obrtnički i mali sektor rudarstva u kojem su povezani rizici uobičajeno veći. |
| --- | --- |

—

Prijavljena zemlja podrijetla ima veliki neslužbeni ili obrtnički i mali sektor rudarstva u kojem su povezani rizici uobičajeno veći.

| — | British Geological Survey:
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html |
| --- | --- |

—

British Geological Survey:

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

| — | USGS U.S. Geological Survey:
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ |
| --- | --- |

—

USGS U.S. Geological Survey:

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

| — | Nacionalne geološke službe u državama članicama EU-a |
| --- | --- |

—

Nacionalne geološke službe u državama članicama EU-a

| — | Geološke službe navedene zemlje podrijetla |
| --- | --- |

—

Geološke službe navedene zemlje podrijetla

| B. | Dobavljači s upozorenjem







  — | Upozorenje: ako dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju na nekoj od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi, ili imaju dioničarske ili druge interese u dobavljačima minerala s neke od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi te ako je poznato da su dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem” s koje mineral potječe ili preko koje su prevoženi u zadnjih 12 mjeseci.

  Informacije o pojedinim dobavljačima uglavnom proizlaze iz podataka koje društva prikupljaju putem provedbe svojeg sustava dužne pažnje. Čim identitet dobavljača društva ili drugog poznatog društva na početku lanca opskrbe postane dostupan, društva bi trebala nastojati provjeriti posluje li dobavljač na lokaciji s upozorenjem tako da:






  — | na internetu potraže generičke informacije o predmetnom dobavljaču / društvu na početku lanca opskrbe, uključujući izvješća vlada i međunarodnih organizacija (osobito izvješća stručne skupine UN-a) te općenito izvješća međunarodnih i lokalnih medija i organizacija civilnog društva, |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Dobavljači s upozorenjem

Dobavljači s upozorenjem

—

Upozorenje: ako dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju na nekoj od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi, ili imaju dioničarske ili druge interese u dobavljačima minerala s neke od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi te ako je poznato da su dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem” s koje mineral potječe ili preko koje su prevoženi u zadnjih 12 mjeseci.

Upozorenje: ako dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju na nekoj od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi, ili imaju dioničarske ili druge interese u dobavljačima minerala s neke od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi te ako je poznato da su dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem” s koje mineral potječe ili preko koje su prevoženi u zadnjih 12 mjeseci.

Informacije o pojedinim dobavljačima uglavnom proizlaze iz podataka koje društva prikupljaju putem provedbe svojeg sustava dužne pažnje. Čim identitet dobavljača društva ili drugog poznatog društva na početku lanca opskrbe postane dostupan, društva bi trebala nastojati provjeriti posluje li dobavljač na lokaciji s upozorenjem tako da:

—

na internetu potraže generičke informacije o predmetnom dobavljaču / društvu na početku lanca opskrbe, uključujući izvješća vlada i međunarodnih organizacija (osobito izvješća stručne skupine UN-a) te općenito izvješća međunarodnih i lokalnih medija i organizacija civilnog društva,

| — | provjere poslovne internetske stranice i sva dostupna izvješća o dužnoj pažnji (na primjer dokumente podnesene američkoj komisiji za nadzor burze vrijednosnih papira), |
| --- | --- |

—

provjere poslovne internetske stranice i sva dostupna izvješća o dužnoj pažnji (na primjer dokumente podnesene američkoj komisiji za nadzor burze vrijednosnih papira),

| — | provjere popise postojećih sustava dužne pažnje talionica/rafinerija i popis globalnih odgovornih talionica i rafinerija Europske komisije čim bude dostupan, |
| --- | --- |

—

provjere popise postojećih sustava dužne pažnje talionica/rafinerija i popis globalnih odgovornih talionica i rafinerija Europske komisije čim bude dostupan,

| — | pretraže nacionalni trgovinski registar u kojem se mogu pronaći informacije o lokaciji sjedišta i potencijalno operativnih društava kćeri. |
| --- | --- |

—

pretraže nacionalni trgovinski registar u kojem se mogu pronaći informacije o lokaciji sjedišta i potencijalno operativnih društava kćeri.

Društva bi također trebala konzultirati registre stvarnih vlasnika ako su dostupni te izvješća po zemljama Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) (koja sadržavaju sve veću količinu informacija o stvarnim vlasnicima društava uključenih u ekstraktivnu industriju).

| C. | Okolnosti s upozorenjem







  — | Upozorenje: Ako su na temelju informacija prikupljenih putem sustava upravljanja društva utvrđene nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti zbog kojih postoji osnovana sumnja da bi minerali mogli pridonijeti sukobu ili teškim povredama povezanima s vađenjem, prijevozom ili trgovinom.

  Te informacije o pojedinom poslovanju gotovo u cijelosti proizlaze iz podataka koje su društva prikupila putem provođenja dužne pažnje.
  Nepravilnosti / neuobičajene okolnosti mogu biti u različitim oblicima. U Dopuni o zlatu Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji naveden je primjer da ako nakit koji se nosi u zemlji obično ima 14 karata (58 %), potrebno je preispitati ponudu u kojoj je navedeno da je nakit recikliran s udjelom zlata od 90 %.
  U ostalim primjerima navodi se situacija u kojoj dobavljač s početka lanca opskrbe (npr. lokalni izvoznik) može neobjašnjivo povećati količinu izvoznih sirovina u kratkom razdoblju te izvješća o učestaloj krađi mineralnih resursa u regiji za koju europski uvoznik ima razloga vjerovati da iz nje nabavlja resurse.
  Ostali primjeri „neuobičajenih okolnosti”, osobito u pogledu zlata (i drugih plemenitih metala mogu se pronaći u odjeljku 111. smjernica na temelju analize rizika Radne skupine za financijsko djelovanje za trgovce plemenitim metalima i dragim kamenjem (6) te u priručniku o pristupu na temelju analize rizika za trgovce plemenitim metalima i dragim kamenjem kanadskog Centra za analizu financijskih transakcija i izvješća (7), npr.:






  — | prethodno nepoznati kupac koji traži od rafinerije da zlato pretvori u polugu, |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Okolnosti s upozorenjem

Okolnosti s upozorenjem

—

Upozorenje: Ako su na temelju informacija prikupljenih putem sustava upravljanja društva utvrđene nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti zbog kojih postoji osnovana sumnja da bi minerali mogli pridonijeti sukobu ili teškim povredama povezanima s vađenjem, prijevozom ili trgovinom.

Upozorenje: Ako su na temelju informacija prikupljenih putem sustava upravljanja društva utvrđene nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti zbog kojih postoji osnovana sumnja da bi minerali mogli pridonijeti sukobu ili teškim povredama povezanima s vađenjem, prijevozom ili trgovinom.

Te informacije o pojedinom poslovanju gotovo u cijelosti proizlaze iz podataka koje su društva prikupila putem provođenja dužne pažnje.

Nepravilnosti / neuobičajene okolnosti mogu biti u različitim oblicima. U Dopuni o zlatu Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji naveden je primjer da ako nakit koji se nosi u zemlji obično ima 14 karata (58 %), potrebno je preispitati ponudu u kojoj je navedeno da je nakit recikliran s udjelom zlata od 90 %.

U ostalim primjerima navodi se situacija u kojoj dobavljač s početka lanca opskrbe (npr. lokalni izvoznik) može neobjašnjivo povećati količinu izvoznih sirovina u kratkom razdoblju te izvješća o učestaloj krađi mineralnih resursa u regiji za koju europski uvoznik ima razloga vjerovati da iz nje nabavlja resurse.

Ostali primjeri „neuobičajenih okolnosti”, osobito u pogledu zlata (i drugih plemenitih metala mogu se pronaći u odjeljku 111. smjernica na temelju analize rizika Radne skupine za financijsko djelovanje za trgovce plemenitim metalima i dragim kamenjem (6) te u priručniku o pristupu na temelju analize rizika za trgovce plemenitim metalima i dragim kamenjem kanadskog Centra za analizu financijskih transakcija i izvješća (7), npr.:

6

7

—

prethodno nepoznati kupac koji traži od rafinerije da zlato pretvori u polugu,

| — | čistoća zlata, masa, podrijetlo i vrijednost krivo su navedene u carinskim deklaracijama, |
| --- | --- |

—

čistoća zlata, masa, podrijetlo i vrijednost krivo su navedene u carinskim deklaracijama,

| — | osobe ili poduzeća bez licence koji proizvode i prodaju zlato, |
| --- | --- |

—

osobe ili poduzeća bez licence koji proizvode i prodaju zlato,

| — | poluga koja ima fizičke karakteristike koje nisu u skladu sa standardima industrije. |
| --- | --- |

—

poluga koja ima fizičke karakteristike koje nisu u skladu sa standardima industrije.

---

(1)  Kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2017/821 „uvoznik Unije” znači svaka fizička ili pravna osoba koja deklarira minerale ili metale za puštanje u slobodni promet u smislu članka 201. stavka 1. Uredbe (EU) 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.) ili svaka fizička ili pravna osoba u čije se ime takva deklaracija popunjava, kako je navedeno u podatkovnim elementima 3/15 i 3/16 u skladu s Prilogom B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.) .

1

(2)  Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji za odgovorne lance opskrbe mineralima iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (drugo izdanje, OECD 2013.) čine okvir za provođenje dužne pažnje u lancu opskrbe u skladu s Uredbom (EU) 2017/821.

2

(EU)

(3)  Rizici utvrđeni u Prilogu II. Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, uključujući rizike pokrenute „upozorenjima” kako je definirano u dopunama Smjernicama.

3

(4)  Za definiciju ljudskih prava vidjeti Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

4

(5)  Prema potrebi informacije se trebaju redovito ažurirati.

5

(6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

6

(7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp

7

---