# Uradni list L 224/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 224 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 615. september 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 224

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 615. september 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1213 z dne 28. avgusta 2018 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Rucavas baltais sviests (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1214 z dne 29. avgusta 2018 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Morcilla de Burgos (ZGO)) | 3 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/1215 z dne 16. julija 2018 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic | 4 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1216 z dne 4. septembra 2018 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5885)

   (
  1
  ) | 10 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1213 z dne 28. avgusta 2018 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Rucavas baltais sviests (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1214 z dne 29. avgusta 2018 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Morcilla de Burgos (ZGO))

3

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/1215 z dne 16. julija 2018 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

4

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1216 z dne 4. septembra 2018 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5885)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5885)

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 224/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1213

z dne 28. avgusta 2018

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Rucavas baltais sviests“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Latvije za registracijo imena „Rucavas baltais sviests“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Latvije za registracijo imena „Rucavas baltais sviests“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Rucavas baltais sviests“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Rucavas baltais sviests“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Rucavas baltais sviests“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. avgusta 2018

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 139, 20.4.2018, str. 13.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 5.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 224/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 224/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1214

z dne 29. avgusta 2018

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Morcilla de Burgos“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Morcilla de Burgos“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije za registracijo imena „Morcilla de Burgos“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Gospod Iñaki Libano, Köln, Nemčija, in gospod Diego Garcia iz družbe Hydroplus, Chatou, Francija, sta pri Komisiji vložila dva ugovora, ki sta jima sledili utemeljitvi ugovorov, v skladu z odstavkoma 1 in 2 člena 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, Komisija pa ju je štela za nedopustna. V skladu s členom 51 navedene uredbe fizične ali pravne osebe s pravnim interesom in s prebivališčem ali sedežem v državi članici, ki ni država, iz katere je bil zahtevek posredovan, nimajo pravice vložiti ugovora neposredno pri Komisiji. |
| --- | --- |

(2)

Gospod Iñaki Libano, Köln, Nemčija, in gospod Diego Garcia iz družbe Hydroplus, Chatou, Francija, sta pri Komisiji vložila dva ugovora, ki sta jima sledili utemeljitvi ugovorov, v skladu z odstavkoma 1 in 2 člena 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, Komisija pa ju je štela za nedopustna. V skladu s členom 51 navedene uredbe fizične ali pravne osebe s pravnim interesom in s prebivališčem ali sedežem v državi članici, ki ni država, iz katere je bil zahtevek posredovan, nimajo pravice vložiti ugovora neposredno pri Komisiji.

| (3) | Ime „Morcilla de Burgos“ bi bilo torej treba registrirati – |
| --- | --- |

(3)

Ime „Morcilla de Burgos“ bi bilo torej treba registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Morcilla de Burgos“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. avgusta 2018

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 455, 6.12.2016, str. 7.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

SKLEPI

| 5.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 224/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 224/4

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/1215

z dne 16. julija 2018

o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 148(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice in Unija si morajo prizadevati za razvoj usklajene strategije zaposlovanja ter zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile in trgov dela, ki se odzivajo na gospodarske spremembe, da bi dosegle cilja polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot vprašanje skupnega interesa in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta. |
| --- | --- |

(1)

Države članice in Unija si morajo prizadevati za razvoj usklajene strategije zaposlovanja ter zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile in trgov dela, ki se odzivajo na gospodarske spremembe, da bi dosegle cilja polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot vprašanje skupnega interesa in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta.

| (2) | Unija se mora boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito, pa tudi enakost žensk in moških. Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti mora upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti revščini in socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(2)

Unija se mora boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito, pa tudi enakost žensk in moških. Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti mora upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti revščini in socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja.

| (3) | Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in uveljavila instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike. V okviru omenjenih instrumentov te smernice za politike zaposlovanja držav članic skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije iz Priporočila Sveta (EU) 2015/1184 (4) sestavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020. Države članice in Unijo naj bi usmerjale pri izvajanju politik, pri tem pa odražale medsebojno odvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in nacionalnih politik in reform naj bi zagotovil ustrezno celovito kombinacijo ekonomskih in socialnih politik s pozitivnimi učinki prelivanja. |
| --- | --- |

(3)

Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in uveljavila instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike. V okviru omenjenih instrumentov te smernice za politike zaposlovanja držav članic skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije iz Priporočila Sveta (EU) 2015/1184 (4) sestavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020. Države članice in Unijo naj bi usmerjale pri izvajanju politik, pri tem pa odražale medsebojno odvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in nacionalnih politik in reform naj bi zagotovil ustrezno celovito kombinacijo ekonomskih in socialnih politik s pozitivnimi učinki prelivanja.

| (4) | Smernice za politike zaposlovanja so skladne s Paktom za stabilnost in rast, veljavno zakonodajo Unije in različnimi pobudami Unije, vključno s Priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (5), Priporočilom Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (6), Priporočilom Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja (7) in Priporočilom Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (8). |
| --- | --- |

(4)

Smernice za politike zaposlovanja so skladne s Paktom za stabilnost in rast, veljavno zakonodajo Unije in različnimi pobudami Unije, vključno s Priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (5), Priporočilom Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (6), Priporočilom Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja (7) in Priporočilom Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (8).

| (5) | Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integriran večstranski nadzor ekonomskih, proračunskih, zaposlitvenih in socialnih politik ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno s cilji na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, ki so navedeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (9). Spodbuja cilje politik, in sicer spodbujanje naložb, izvajanje strukturnih reform in zagotavljanje odgovornih fiskalnih politik, obenem pa se od leta 2015 nenehno krepi in racionalizira. Sedaj je bolj usmerjen predvsem na zaposlovanje in socialne zadeve, poglobljen pa je tudi dialog z državami članicami, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integriran večstranski nadzor ekonomskih, proračunskih, zaposlitvenih in socialnih politik ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno s cilji na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, ki so navedeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (9). Spodbuja cilje politik, in sicer spodbujanje naložb, izvajanje strukturnih reform in zagotavljanje odgovornih fiskalnih politik, obenem pa se od leta 2015 nenehno krepi in racionalizira. Sedaj je bolj usmerjen predvsem na zaposlovanje in socialne zadeve, poglobljen pa je tudi dialog z državami članicami, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

| (6) | Okrevanje Unije po gospodarski krizi podpira pozitivna gibanja na trgih dela, vendar ostajajo med državami članicami in znotraj njih precejšnji izzivi in razlike v gospodarski in socialni uspešnosti. Kriza je izpostavila tesno medsebojno odvisnost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Glavni izziv, s katerim se soočamo danes, je zagotoviti napredek Unije pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanju delovnih mest. V ta namen potrebujemo usklajene, ambiciozne in učinkovite ukrepe politik tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju. Tako ukrepanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja spodbujati naložbe, obnoviti zavezanost strukturnim reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo produktivnost, rast, socialno kohezijo in ekonomsko odpornost na pretrese, ter uveljavljati fiskalno odgovornost, pri tem pa upoštevati učinke na zaposlovanje in socialne učinke. |
| --- | --- |

(6)

Okrevanje Unije po gospodarski krizi podpira pozitivna gibanja na trgih dela, vendar ostajajo med državami članicami in znotraj njih precejšnji izzivi in razlike v gospodarski in socialni uspešnosti. Kriza je izpostavila tesno medsebojno odvisnost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Glavni izziv, s katerim se soočamo danes, je zagotoviti napredek Unije pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanju delovnih mest. V ta namen potrebujemo usklajene, ambiciozne in učinkovite ukrepe politik tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju. Tako ukrepanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja spodbujati naložbe, obnoviti zavezanost strukturnim reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo produktivnost, rast, socialno kohezijo in ekonomsko odpornost na pretrese, ter uveljavljati fiskalno odgovornost, pri tem pa upoštevati učinke na zaposlovanje in socialne učinke.

| (7) | Pri reformah trga dela, kar vključuje tudi nacionalne mehanizme za določanje plač, bi bilo treba spoštovati nacionalne prakse glede socialnega dialoga in omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj, vključno z napredkom pri konkurenčnosti, ustvarjanju delovnih mest, politikah vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter realnih dohodkih. |
| --- | --- |

(7)

Pri reformah trga dela, kar vključuje tudi nacionalne mehanizme za določanje plač, bi bilo treba spoštovati nacionalne prakse glede socialnega dialoga in omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj, vključno z napredkom pri konkurenčnosti, ustvarjanju delovnih mest, politikah vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter realnih dohodkih.

| (8) | Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice gospodarske in finančne krize ter si prizadevati za vključujočo družbo, v kateri so ljudje sposobni predvideti in obvladati spremembe ter v katerih lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu, kot je navedeno tudi v Priporočilu Komisije 2008/867/ES (10). Odpraviti bi bilo treba neenakost in diskriminacijo. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost (tudi med otroki), zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo v izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela, pa tudi z naložbami v predšolsko vzgojo in varstvo. Še bolj bi si morali prizadevati, da bi invalidi prispevali h gospodarski rasti in socialnemu razvoju. Na delovnih mestih v Uniji se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale zagotoviti, da se z delovnimi razmerji, ki so posledica novih oblik dela, socialni model Evrope ohrani in še okrepi. |
| --- | --- |

(8)

Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice gospodarske in finančne krize ter si prizadevati za vključujočo družbo, v kateri so ljudje sposobni predvideti in obvladati spremembe ter v katerih lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu, kot je navedeno tudi v Priporočilu Komisije 2008/867/ES (10). Odpraviti bi bilo treba neenakost in diskriminacijo. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost (tudi med otroki), zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo v izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela, pa tudi z naložbami v predšolsko vzgojo in varstvo. Še bolj bi si morali prizadevati, da bi invalidi prispevali h gospodarski rasti in socialnemu razvoju. Na delovnih mestih v Uniji se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale zagotoviti, da se z delovnimi razmerji, ki so posledica novih oblik dela, socialni model Evrope ohrani in še okrepi.

| (9) | Evropski parlament, Svet in Komisija so 17. novembra 2017 po izčrpnem in obsežnem javnem posvetovanju podpisali medinstitucionalno razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (11). Steber določa dvajset načel in pravic v podporo dobro delujočim in poštenim trgom dela in sistemom socialnega varstva, ki so razvrščeni v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Steber je referenčni okvir za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zaposlovanja in socialnih zadev, za pospeševanje reform na nacionalni ravni in za usmerjanje s ciljem ponovne vzpostavitve konvergence po vsej Evropi. Ker so ta načela pomembna za usklajevanje strukturnih politik, so smernice za zaposlovanje usklajene z načeli evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

(9)

Evropski parlament, Svet in Komisija so 17. novembra 2017 po izčrpnem in obsežnem javnem posvetovanju podpisali medinstitucionalno razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (11). Steber določa dvajset načel in pravic v podporo dobro delujočim in poštenim trgom dela in sistemom socialnega varstva, ki so razvrščeni v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Steber je referenčni okvir za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zaposlovanja in socialnih zadev, za pospeševanje reform na nacionalni ravni in za usmerjanje s ciljem ponovne vzpostavitve konvergence po vsej Evropi. Ker so ta načela pomembna za usklajevanje strukturnih politik, so smernice za zaposlovanje usklajene z načeli evropskega stebra socialnih pravic.

| (10) | Evropski steber socialnih pravic spremlja pregled kazalnikov, ki naj bi s sledenjem trendom in uspešnosti v državah članicah omogočal spremljanje izvajanja in napredka stebra ter ocenjevanje napredka pri doseganju navzgor usmerjene socialno-ekonomske konvergence. Ta analiza se bo po potrebi uporabila v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. |
| --- | --- |

(10)

Evropski steber socialnih pravic spremlja pregled kazalnikov, ki naj bi s sledenjem trendom in uspešnosti v državah članicah omogočal spremljanje izvajanja in napredka stebra ter ocenjevanje napredka pri doseganju navzgor usmerjene socialno-ekonomske konvergence. Ta analiza se bo po potrebi uporabila v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik.

| (11) | Integrirane smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije, da bi spodbudile zaposlovanje, socialno vključevanje, izpopolnjevanje delovne sile, vseživljenjsko učenje in izobraževanje ter izboljšale javno upravo. Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter v tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe. |
| --- | --- |

(11)

Integrirane smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije, da bi spodbudile zaposlovanje, socialno vključevanje, izpopolnjevanje delovne sile, vseživljenjsko učenje in izobraževanje ter izboljšale javno upravo. Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter v tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

| (12) | Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pooblastili na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za politike zaposlovanja. Navedena odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati. Ohraniti bi bilo treba dialog med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o politikah, zlasti v zvezi s smernicami za politike zaposlovanja držav članic. |
| --- | --- |

(12)

Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pooblastili na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za politike zaposlovanja. Navedena odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati. Ohraniti bi bilo treba dialog med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o politikah, zlasti v zvezi s smernicami za politike zaposlovanja držav članic.

| (13) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za socialno zaščito – |
| --- | --- |

(13)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za socialno zaščito –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejmejo se smernice za politike zaposlovanja držav članic iz Priloge. Te smernice so del integriranih smernic strategije Evropa 2020.

Člen 2

Države članice upoštevajo smernice iz Priloge pri svojih politikah zaposlovanja in programih reform, o katerih poročajo v skladu s členom 148(3) PDEU.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. julija 2018

Za Svet

Predsednica

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Mnenje z dne 19. aprila 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 14. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Mnenje z dne 3. maja 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (UL L 192, 18.7.2015, str. 27).

4

(5)  
  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

5

(6)  
  UL C 67, 20.2.2016, str. 1.

6

(7)  
  UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

7

(8)  
  UL C 153, 2.5.2018, str. 1.

8

(9)  Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 308, 24.11.2010, str. 46).

9

(10)  Priporočilo Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (UL L 307, 18.11.2008, str. 11).

10

(11)  
  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

11

---

PRILOGA

Smernica 5: Spodbujanje povpraševanja po delovni sili

Države članice bi morale olajševati ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, tudi z odpravljanjem ovir, s katerimi se podjetja soočajo pri zaposlovanju, s spodbujanjem odgovornega podjetništva in resničnega samozaposlovanja ter predvsem s podpiranjem ustanavljanja mikro- in malih podjetij in njihove rasti. Aktivno bi morale spodbujati socialno gospodarstvo in pospeševati socialne inovacije. Države članice bi morale spodbujati tiste inovativne oblike dela, ki ustvarjajo priložnosti za kakovostna delovna mesta.

Davčno breme bi bilo treba z dela preusmeriti na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, in sicer ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka davčnega sistema, obenem pa zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast.

Države članice bi morale ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev spodbujati pregledne in predvidljive mehanizme za določanje plač, ki omogočajo prilagajanje plač spremembam produktivnosti, in hkrati zagotoviti poštene plače za dostojen življenjski standard. Ti mehanizmi bi morali upoštevati razlike v ravneh usposobljenosti ter gospodarski uspešnosti med regijami, sektorji in podjetji. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks zagotoviti ustrezne ravni minimalnih plač, pri tem pa upoštevati njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih.

Smernica 6: Zagotavljanje večje ponudbe delovne sile in izboljšanje dostopa do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc

V kontekstu tehnoloških, okoljskih in demografskih sprememb bi morale države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji spodbujati produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnega znanja, spretnosti in kompetenc v celotnem poklicnem življenju ljudi ter se tako prilagajati sedanjim in prihodnjim potrebam trga dela. Države članice bi morale vlagati v začetno in nadaljevalno izobraževanje in usposabljanje (vseživljenjsko učenje). Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji in drugimi zainteresiranimi stranmi, da se odpravijo strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter zagotovijo kakovostno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Prizadevati bi si morale, da se zagotovi, da se pravice do usposabljanja prenašajo med poklicnimi prehodi. Tako bi vsi lahko predvideli potrebe trga dela in se jim bolje prilagodili ter uspešno obvladali prehode, s čimer bi se okrepila splošna odpornost gospodarstva na pretrese.

Države članice bi morale pri izobraževanju spodbujati enake možnosti za vse, vključno s predšolsko vzgojo. Morale bi zvišati splošne ravni izobrazbe, predvsem za najmanj kvalificirane in učence iz prikrajšanih okolij, ter zagotoviti kakovost učnih rezultatov, izboljšati osnovna znanja in spretnosti, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, in povečati udeležbo odraslih v stalnem izobraževanju in usposabljanju. Države članice bi morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja (med drugim s kakovostnimi in učinkovitimi vajeništvi), povečati ustreznost terciarnega izobraževanja za trg dela, izboljšati spremljanje in napovedovanje znanj in spretnosti, povečati preglednost in primerljivost znanj in spretnosti ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje znanj in spretnosti ter kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Izboljšati in povečati bi morale ponudbo prožnega nadaljevalnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbo v njem. Države članice bi morale pomagati tudi nizko usposobljenim odraslim, da ostanejo ali postanejo dolgoročno zaposljivi, in sicer s povečanjem dostopa do kakovostnih možnosti učenja in njihove izrabe z uvajanjem priložnosti za dokvalifikacijo, kar vključuje oceno znanj in spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja, primerno priložnostim na trgu dela, ter vrednotenje in priznavanje pridobljenih znanj in spretnosti.

Spopasti bi se bilo treba z brezposelnostjo in neaktivnostjo, med drugim z zagotovitvijo učinkovite, pravočasne, usklajene in prilagojene pomoči, ki temelji na podpori pri iskanju zaposlitve, usposabljanju in prekvalifikaciji. Prizadevati bi si bilo treba za celovite strategije, ki zajemajo poglobljeno individualno oceno najpozneje 18 mesecev po nastopu brezposelnosti, da se znatno zmanjša in prepreči dolgoročna in strukturna brezposelnost. Brezposelnost mladih in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi bilo treba še naprej reševati s preprečevanjem zgodnjega opuščanja šolanja in strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, tudi prek doslednega izvajanja jamstva za mlade (1).

Države članice bi si morale prizadevati za odpravo ovir in odvračilnih dejavnikov za udeležbo na trgu dela ter zagotoviti spodbude zanje, predvsem kar zadeva ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga dela. Države članice bi morale spodbujati delovno okolje, prilagojeno invalidom, vključno s ciljno usmerjeno finančno podporo in storitvami, ki invalidom omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi.

Države članice bi morale zagotoviti enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela, vključno z zagotavljanjem enakih možnosti in poklicnega napredovanja ter odpravo ovir za sodelovanje. Obravnavati bi bilo treba problem razlike v plačilu med spoloma, tudi z zagotavljanjem enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja tako za ženske kot moške, predvsem z dostopom do storitev dolgotrajne oskrbe ter cenovno dostopnih storitev kakovostne predšolske vzgoje in varstva. Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe zagotoviti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in prožnih delovnih ureditev, da lahko uskladijo poklicno, družinsko in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma.

Smernica 7: Izboljšanje delovanja trgov dela in učinkovitosti socialnega dialoga

Da bi imele države članice čim večje koristi od dinamične in produktivne delovne sile ter novih razporeditev delovnega časa in poslovnih modelov, bi morale sodelovati s socialnimi partnerji v zvezi z načeli prožnosti in varnosti, pri tem pa uravnotežiti pravice in obveznosti. Morale bi zmanjšati in preprečiti segmentacijo trgov dela, se boriti proti neprijavljenemu delu in spodbujati prehod na zaposlitve za nedoločen čas. S predpisi o varstvu zaposlitve, delovnim pravom in zavodi za zaposlovanje bi bilo treba ustvariti spodbudno okolje za zaposlovanje ter potrebno prožnost za delodajalce, da se lahko hitro prilagodijo spremembam v gospodarskem okolju ter pri tem ohranijo ustrezno varnost in zdravje ter varno in dobro prilagojeno delovno okolje za delavce. Preprečiti bi bilo treba delovna razmerja, ki vodijo do prekarnih delovnih pogojev, vključno z bojem proti zlorabi atipičnih pogodb. V primeru neupravičene odpustitve bi bilo treba zagotoviti dostop do učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov in pravico do pravnega sredstva, vključno z ustrezno odškodnino.

Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti udeležbo na trgu dela, usklajevanje ponudbe in povpraševanja na njem ter prehode znotraj njega. Države članice bi morale učinkovito spodbuditi in omogočiti udeležbo tistih, ki lahko sodelujejo na trgu dela. Morale bi okrepiti učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje ciljno usmerjale, o njih več ozaveščale ter povečale njihov vpliv in povezovanje z dohodkovno podporo brezposelnim, medtem ko iščejo zaposlitev, in na podlagi njihovih pravic in odgovornosti. Države članice bi si morale prizadevati za učinkovitejše in uspešnejše javne službe za zaposlovanje, in sicer z zagotavljanjem pravočasne in prilagojene pomoči iskalcem zaposlitve, podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem upravljanja na podlagi uspešnosti.

Države članice bi morale brezposelnim zagotoviti ustrezna nadomestila za brezposelnost za razumno obdobje ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti. Takšna nadomestila ne bi smela odvračati od hitre ponovne zaposlitve, zato bi jih morale dopolnjevati aktivne politike trga dela.

Spodbujati bi bilo treba mobilnost učencev in delavcev, da se okrepijo znanja in spretnosti za zaposljivost ter v celoti izkoristi potencial evropskega trga dela. Odpraviti bi bilo treba ovire pri mobilnosti v izobraževanju in usposabljanju, pri poklicnih in osebnih pokojninah ter pri priznavanju kvalifikacij. Države članice bi morale z ukrepi zagotoviti, da upravni postopki delavce iz drugih držav članic ne bi po nepotrebnem ovirali pri zaposlovanju. Države članice bi morale tudi preprečevati zlorabe obstoječih predpisov in najti rešitve za morebiten beg možganov iz nekaterih regij.

Na podlagi obstoječih nacionalnih praks ter za učinkovitejši socialni dialog in boljše socialno-ekonomske rezultate bi morale države članice zagotoviti pravočasno in tehtno vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje in izvajanje zaposlitvenih, socialnih in, kjer je primerno, gospodarskih reform in politik, vključno s podporo za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in njihovi sklenitvi v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomnost in pravico do kolektivnih ukrepov.

Države članice bi morale po potrebi in na podlagi obstoječih nacionalnih praks upoštevati izkušnje ustreznih organizacij civilne družbe v zvezi z zaposlovanjem in socialnimi vprašanji.

Smernica 8: Spodbujanje enakih možnosti za vse, krepitev socialne vključenosti in boj proti revščini

Države članice bi morale spodbujati trge dela, ki so vključujoči in odprti za vse, tako da uvedejo učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujajo enake možnosti skupin, ki so na trgu dela premalo zastopane. Zagotoviti bi morale enako obravnavo pri zaposlovanju, socialni zaščiti, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

Države članice bi morale posodobiti sisteme socialne zaščite, da zagotovijo učinkovito, dobro delujočo, trajnostno in ustrezno socialno zaščito v vseh obdobjih posameznikovega življenja ter tako krepijo socialno vključenost in družbeno mobilnost navzgor, spodbudijo udeležbo na trgu dela in odpravijo neenakosti, med drugim z načinom oblikovanja sistemov obdavčitve in socialnih prejemkov. Z dopolnjevanjem splošnih pristopov s selektivnimi se bo povečala učinkovitost sistemov socialne zaščite. S posodobitvijo bi sistemi socialne zaščite morali postati dostopnejši, vzdržnejši, ustreznejši in kakovostnejši.

Države članice bi morale razviti in izvajati preventivne in integrirane strategije s kombinacijo treh razsežnosti aktivnega vključevanja, tj. ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev, ki bi izpolnjevale posamezne potrebe posameznih držav. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati ustrezen minimalni dohodek za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter krepiti socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi.

Razpoložljivost cenovno ugodnih, dostopnih in kakovostnih storitev, kot so predšolska vzgoja in varstvo, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanja, zdravstvene storitve in dolgotrajna oskrba, so bistvene za zagotavljanje enakih možnosti, tudi ženskam, otrokom in mladim. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti boju proti revščini in socialni izključenosti, kar zajema zmanjševanje revščine zaposlenih in otrok. Države članice bi morale zagotoviti, da bi imel vsakdo dostop do osnovnih storitev. Ljudem v stiski ali tistim, ki so v ranljivem položaju, bi morale zagotoviti dostop do ustreznih socialnih stanovanj ali pomoči pri nastanitvi. Posebej bi se morale posvetiti problematiki brezdomstva. Upoštevati bi morale posebne potrebe invalidov.

Države članice bi morale zagotoviti pravočasen dostop do cenovno dostopnega preventivnega in kurativnega kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost.

Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe bi morale države članice zagotoviti ustreznost in vzdržnost pokojninskih sistemov za delavce in samozaposlene, ženskam in moškim zagotoviti enake možnosti za pridobitev pokojninskih pravic, tudi v okviru dodatnih pokojninskih shem, ter jim tako zagotoviti dostojne prihodke. Pokojninske reforme bi bilo treba podpreti z ukrepi za podaljšanje poklicnega življenja, na primer z dvigom dejanske upokojitvene starosti, in zagotoviti, da so skladne s strategijami za aktivno staranje. Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog z zadevnimi zainteresiranimi stranmi in omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform.

---

(1)  
  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

---

| 5.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 224/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 224/10

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1216

z dne 4. septembra 2018

o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Bolgariji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 5885)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(3) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri populacijah domačih in divjih prašičev ter lahko resno vpliva na donosnost prašičereje, kar povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri populacijah domačih in divjih prašičev ter lahko resno vpliva na donosnost prašičereje, kar povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu v tretje države.

| (2) | Pri izbruhu afriške prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči in divje prašiče. Zato se lahko s trgovino z živimi prašiči ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico in tretje države. |
| --- | --- |

(2)

Pri izbruhu afriške prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči in divje prašiče. Zato se lahko s trgovino z živimi prašiči ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico in tretje države.

| (3) | Direktiva Sveta 2002/60/ES (3) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba izvajati v Uniji za nadzor afriške prašičje kuge. V skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES se v primeru izbruhov navedene bolezni določijo okužena in ogrožena območja, na katerih je treba izvajati ukrepe iz členov 10 in 11 navedene direktive. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 2002/60/ES (3) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba izvajati v Uniji za nadzor afriške prašičje kuge. V skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES se v primeru izbruhov navedene bolezni določijo okužena in ogrožena območja, na katerih je treba izvajati ukrepe iz členov 10 in 11 navedene direktive.

| (4) | Bolgarija je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju ter v skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES določila okužena in ogrožena območja, na katerih se izvajajo ukrepi iz členov 10 in 11 navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Bolgarija je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju ter v skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES določila okužena in ogrožena območja, na katerih se izvajajo ukrepi iz členov 10 in 11 navedene direktive.

| (5) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Bolgarijo opredeliti območja v navedeni državi članici, določena kot okužena in ogrožena z afriško prašičjo kugo. |
| --- | --- |

(5)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Bolgarijo opredeliti območja v navedeni državi članici, določena kot okužena in ogrožena z afriško prašičjo kugo.

| (6) | Zato bi bilo treba do naslednje seje Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo v Prilogi k temu sklepu določiti območja, opredeljena kot okužena in ogrožena območja v Bolgariji, ter trajanje navedene regionalizacije. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba do naslednje seje Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo v Prilogi k temu sklepu določiti območja, opredeljena kot okužena in ogrožena območja v Bolgariji, ter trajanje navedene regionalizacije.

| (7) | Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Bolgarija zagotovi, da okužena in ogrožena območja, določena v skladu s členom 9 Direktive 2002/60/ES, zajemajo vsaj območja, ki so navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja do 30. oktobra 2018.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo.

V Bruslju, 4. septembra 2018

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

3

---

PRILOGA

| Bolgarija | Območja iz člena 1 |
| --- | --- |
| Okuženo območje | Naslednje vasi v regiji Varna: | Tutrakantsi |

Bolgarija

Območja iz člena 1

Okuženo območje

Naslednje vasi v regiji Varna:

Tutrakantsi

| | Bozveliysko |
| --- | --- |

Bozveliysko

| | Provadiya |
| --- | --- |

Provadiya

| | Dobrina |
| --- | --- |

Dobrina

| | Manastir |
| --- | --- |

Manastir

| | Zhitnitsa |
| --- | --- |

Zhitnitsa

| | Barzitsa |
| --- | --- |

Barzitsa

| | Tsarevtsi |
| --- | --- |

Tsarevtsi

| | Nova Shipka |
| --- | --- |

Nova Shipka

| | Velichkovo |
| --- | --- |

Velichkovo

| | Tsonevo |
| --- | --- |

Tsonevo

| | Sava |
| --- | --- |

Sava

| | Dalgopol |
| --- | --- |

Dalgopol

| | Chayka |
| --- | --- |

Chayka

| | Royak |
| --- | --- |

Royak

| | Blaskovo |
| --- | --- |

Blaskovo

| | Kiten |
| --- | --- |

Kiten

| | Hrabrovo |
| --- | --- |

Hrabrovo

| | Ovcharga |
| --- | --- |

Ovcharga

| | Krivnya |
| --- | --- |

Krivnya

Ogroženo območje

ostali del regije Varna

---