# Euroopa Liidu L 257/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 257 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik15. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 257

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik15. oktoober 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/1528, 11. oktoober 2018, Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluse lepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust) liidu nimel allkirjastamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1529, 8. oktoober 2018, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Cioccolato di Modica (KGT)) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1530, 10. oktoober 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1531, 10. oktoober 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1532, 12. oktoober 2018, milles käsitletakse toimeaine dikvaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1533, 12. oktoober 2018, milles käsitletakse naatriumalginaadi kasutamise lubamist kasside, koerte, muude mittetoiduloomade ja kalade söödalisandina ning kaaliumalginaadi kasutamise lubamist kasside ja koerte söödalisandina (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1534, 12. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 185/2013 seoses mahaarvamistega Hispaaniale 2017. ja 2018. aastaks eraldatud püügikvootidest | 21 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/1535, 28. september 2018, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta | 23 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/1536, 9. oktoober 2018, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Austraalia ühinemist muudetud riigihankelepinguga | 26 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/1537, 18. juuli 2017, riigiabi SA.38105 2014/C (ex 2014/NN) kohta, mida Belgia Kuningriik andis ettevõtjatele Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5023 all)

   (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1538, 11. oktoober 2018, lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6535 all)

   (
  1
  ) | 57 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/1528, 11. oktoober 2018, Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluse lepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust) liidu nimel allkirjastamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1529, 8. oktoober 2018, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Cioccolato di Modica (KGT))

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1530, 10. oktoober 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1531, 10. oktoober 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1532, 12. oktoober 2018, milles käsitletakse toimeaine dikvaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1533, 12. oktoober 2018, milles käsitletakse naatriumalginaadi kasutamise lubamist kasside, koerte, muude mittetoiduloomade ja kalade söödalisandina ning kaaliumalginaadi kasutamise lubamist kasside ja koerte söödalisandina (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1534, 12. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 185/2013 seoses mahaarvamistega Hispaaniale 2017. ja 2018. aastaks eraldatud püügikvootidest

21

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/1535, 28. september 2018, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

23

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/1536, 9. oktoober 2018, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Austraalia ühinemist muudetud riigihankelepinguga

26

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/1537, 18. juuli 2017, riigiabi SA.38105 2014/C (ex 2014/NN) kohta, mida Belgia Kuningriik andis ettevõtjatele Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5023 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5023 all)

1

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1538, 11. oktoober 2018, lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6535 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 6535 all)

1

57

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 2. märtsi 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/317 (millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Itaalia territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel) parandus ( ELT L 62, 5.3.2018 ) | 64 |

Parandused

*

Komisjoni 2. märtsi 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/317 (millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Itaalia territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel) parandus ( ELT L 62, 5.3.2018 )

Aphia minuta

( ELT L 62, 5.3.2018 )

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1528,

11. oktoober 2018,

Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluse lepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust) liidu nimel allkirjastamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek“, milles kutsuti üles võtma meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtliku partnerluse lepingute väljatöötamise kaudu („ELi tegevuskava“). 2003. aasta oktoobris võttis nõukogu vastu järeldused ELi tegevuskava kohta (1) ja 7. juulil 2005 võttis Euroopa Parlament vastu sama küsimust käsitleva resolutsiooni (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek“, milles kutsuti üles võtma meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtliku partnerluse lepingute väljatöötamise kaudu („ELi tegevuskava“). 2003. aasta oktoobris võttis nõukogu vastu järeldused ELi tegevuskava kohta (1) ja 7. juulil 2005 võttis Euroopa Parlament vastu sama küsimust käsitleva resolutsiooni (2).

| (2) | 5. detsembril 2005 andis nõukogu komisjonile loa alustada puitu tootvate riikidega läbirääkimisi partnerluslepingute üle, et rakendada ELi tegevuskava. |
| --- | --- |

(2)

5. detsembril 2005 andis nõukogu komisjonile loa alustada puitu tootvate riikidega läbirääkimisi partnerluslepingute üle, et rakendada ELi tegevuskava.

| (3) | Nõukogu võttis 20. detsembril 2005 vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005 (3) FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes riikidest, kellega liit on sõlminud vabatahtliku partnerluse lepingud. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 20. detsembril 2005 vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005 (3) FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes riikidest, kellega liit on sõlminud vabatahtliku partnerluse lepingud.

| (4) | Läbirääkimised Vietnami Sotsialistliku Vabariigiga on edukalt lõpule viidud ning 11. mail 2017 parafeeriti Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline vabatahtliku partnerluse leping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust („leping“). |
| --- | --- |

(4)

Läbirääkimised Vietnami Sotsialistliku Vabariigiga on edukalt lõpule viidud ning 11. mail 2017 parafeeriti Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vaheline vabatahtliku partnerluse leping, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust („leping“).

| (5) | Leping tuleks allkirjastada, |
| --- | --- |

(5)

Leping tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluse lepingu (mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (4).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 11. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

J. MOSER

---

(1)  
  ELT C 268, 7.11.2003, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 157E, 6.7.2006, lk 482.

2

(3)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (ELT L 347, 30.12.2005, lk 1).

3

(4)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

4

---

MÄÄRUSED

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1529,

8. oktoober 2018,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Cioccolato di Modica“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cioccolato di Modica“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cioccolato di Modica“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cioccolato di Modica“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cioccolato di Modica“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Cioccolato di Modica“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.2 „šokolaad ja sellest valmistatud tooted“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 159, 7.5.2018, lk 32.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1530,

10. oktoober 2018,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Nelinurkse kujuga plasttoode mõõtmetega umbes 18 × 5 × 2 mm. Tootel on plastnöör selle ühendamiseks mobiiltelefoniga ja kummitihend.
  Toode on kavandatud mobiiltelefoni teatava mudeli USB-pesade katmiseks ja kaitseks.
  Toode kaitseb mobiiltelefoni vee ja tolmu eest. | 3926 90 97 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6 ning CN-koodide 3926 , 3926 90 ja 3926 90 97 sõnastusega.
  Toode ei ole mobiiltelefoni osa XVI jaotise märkuse 2 tähenduses, kuna mobiiltelefoni mehaaniline ja elektriline talitlus ei sõltu tootest (vt Euroopa Kohtu 15. mai 2014. aasta otsus kohtuasjas Data I/O, C-297/13, ECLI:EU:C:2014:331, punkt 35, ja 20. novembri 2014. aasta otsus kohtuasjas Rohm Semiconductor, C-666/13, ECLI:EU:C:2014:2388, punkt 46).
  Toode üksnes kaitseb mobiiltelefoni. Seega ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8517 kui osa, mis sobib kasutamiseks üksnes või peamiselt mobiilsidevõrgu telefonis.
  Toode tuleb klassifitseerida vastavalt koostismaterjalile, mis annab tootele selle põhilised omadused. Tootele annab põhiomadused plast, kuna see on ülekaalus ja sellel on kasutamise puhul peamine roll.
  Järelikult tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3926 90 97 alla kui muu plastist toode. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendused

(1)

(2)

(3)

Nelinurkse kujuga plasttoode mõõtmetega umbes 18 × 5 × 2 mm. Tootel on plastnöör selle ühendamiseks mobiiltelefoniga ja kummitihend.

Toode on kavandatud mobiiltelefoni teatava mudeli USB-pesade katmiseks ja kaitseks.

Toode kaitseb mobiiltelefoni vee ja tolmu eest.

3926 90 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6 ning CN-koodide 3926 , 3926 90 ja 3926 90 97 sõnastusega.

Toode ei ole mobiiltelefoni osa XVI jaotise märkuse 2 tähenduses, kuna mobiiltelefoni mehaaniline ja elektriline talitlus ei sõltu tootest (vt Euroopa Kohtu 15. mai 2014. aasta otsus kohtuasjas Data I/O, C-297/13, ECLI:EU:C:2014:331, punkt 35, ja 20. novembri 2014. aasta otsus kohtuasjas Rohm Semiconductor, C-666/13, ECLI:EU:C:2014:2388, punkt 46).

Toode üksnes kaitseb mobiiltelefoni. Seega ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8517 kui osa, mis sobib kasutamiseks üksnes või peamiselt mobiilsidevõrgu telefonis.

Toode tuleb klassifitseerida vastavalt koostismaterjalile, mis annab tootele selle põhilised omadused. Tootele annab põhiomadused plast, kuna see on ülekaalus ja sellel on kasutamise puhul peamine roll.

Järelikult tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3926 90 97 alla kui muu plastist toode.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1531,

10. oktoober 2018,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Mullikile tüüpi lehtplastist lame, elastne, ringikujuline toode läbimõõduga umbes 305 cm.
  Toode esitatakse tollile kui ujumis- või sulistusbasseini kate, millega hoida vee optimaalset temperatuuri ja basseini puhtana.
  Vt fotosid (*1). | 3926 90 92 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3926 , 3926 90 ja 3926 90 92 sõnastusega.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9506 ujumis- või sulistusbasseini osa või tarvikuna, kuna see ei ole identifitseeritav grupi 95 märkuse 3 tähenduses tootena, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes või peamiselt koos ujumis- või sulistusbasseiniga. Pealegi ei või toodet käsitada rubriiki 9506 kuuluva ujumis- või sulistusbasseini osa või tarvikuna, kuna see ei ole ujumis- või sulistusbasseini funktsioneerimise seisukohalt hädavajalik, see ei ole ette nähtud selliste basseinide konkreetseks operatsiooniks kohandamiseks või kõnealuste operatsioonide ringi laiendamiseks või ujumis- või sulistusbasseini põhifunktsiooni suhtes abistava operatsiooni sooritamiseks (vt Euroopa Kohtu 16. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, punktid 29 ja 36). Kaetud ujumis- või sulistusbasseini ei ole võimalik kasutada.
  Grupi 39 märkuse 10 põhjal ei või toodet klassifitseerida tahvlite, lehtede, kilede, fooliumide ja ribadena rubriiki 3920 või 3921 , kuna toode on lõigatud ringikujuliseks, selle asemel et jätta see lõikamata või lõigata ristkülikukujuliseks.
  Seega tuleb toode lähtuvalt selle koostismaterjalist klassifitseerida CN-koodi 3926 90 92 alla kui muu lehtmaterjalist valmistatud plastist toode. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendused

(1)

(2)

(3)

Mullikile tüüpi lehtplastist lame, elastne, ringikujuline toode läbimõõduga umbes 305 cm.

Toode esitatakse tollile kui ujumis- või sulistusbasseini kate, millega hoida vee optimaalset temperatuuri ja basseini puhtana.

Vt fotosid (*1).

3926 90 92

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3926 , 3926 90 ja 3926 90 92 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9506 ujumis- või sulistusbasseini osa või tarvikuna, kuna see ei ole identifitseeritav grupi 95 märkuse 3 tähenduses tootena, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes või peamiselt koos ujumis- või sulistusbasseiniga. Pealegi ei või toodet käsitada rubriiki 9506 kuuluva ujumis- või sulistusbasseini osa või tarvikuna, kuna see ei ole ujumis- või sulistusbasseini funktsioneerimise seisukohalt hädavajalik, see ei ole ette nähtud selliste basseinide konkreetseks operatsiooniks kohandamiseks või kõnealuste operatsioonide ringi laiendamiseks või ujumis- või sulistusbasseini põhifunktsiooni suhtes abistava operatsiooni sooritamiseks (vt Euroopa Kohtu 16. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, punktid 29 ja 36). Kaetud ujumis- või sulistusbasseini ei ole võimalik kasutada.

Grupi 39 märkuse 10 põhjal ei või toodet klassifitseerida tahvlite, lehtede, kilede, fooliumide ja ribadena rubriiki 3920 või 3921 , kuna toode on lõigatud ringikujuliseks, selle asemel et jätta see lõikamata või lõigata ristkülikukujuliseks.

Seega tuleb toode lähtuvalt selle koostismaterjalist klassifitseerida CN-koodi 3926 90 92 alla kui muu lehtmaterjalist valmistatud plastist toode.

Image 1

---

(*1)  Fotod on üksnes illustreerivad.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1532,

12. oktoober 2018,

milles käsitletakse toimeaine dikvaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2001/21/EÜ (2) lisati toimeaine dikvaat nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2001/21/EÜ (2) lisati toimeaine dikvaat nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine dikvaadi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 30. juunil 2019. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine dikvaadi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, aegub 30. juunil 2019.

| (4) | Kaks taotlust, millega sooviti pikendada dikvaadi kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, esitati komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (5) artikli 4 kohaselt kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Kaks taotlust, millega sooviti pikendada dikvaadi kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, esitati komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (5) artikli 4 kohaselt kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul.

| (5) | Taotlejad esitasid täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlused on täielikud. |
| --- | --- |

(5)

Taotlejad esitasid täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlused on täielikud.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 19. septembril 2014 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 19. septembril 2014 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejatele ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejatele ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 12. novembril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas dikvaat võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet tegi kindlaks toimeainest tuleneva suure riski töötajatele, kõrvalistele isikute ja elanikele. Pärast kõnealuse järelduse avaldamist arutasid toiduohutusamet ja üks taotleja tehnilisi küsimusi muu kui toidukaudsest kokkupuutest tuleneva riski hindamise üle. Toiduohutusamet teatas 2017. aasta novembris taotlejale, et kõige sobivama teadusliku lähenemisviisi hindamine viidi lõpule, kuid komisjon võib kaaluda vajadust uuesti hinnata dikvaadiga muud kui toidukaudset kokkupuudet, saates volituse toiduohutusametile. Komisjon volitas 19. veebruaril 2018 toiduohutusametit uuesti hindama dikvaadiga muud kui toidukaudset kokkupuudet. Toiduohutusamet kinnitas 17. aprillil 2018 (7) suurt riski kõrvalseisjatele ja elanikele kõikide stsenaariumide puhul. Lisaks tehti kindlaks, et toimeaine on lindudele väga ohtlik (8). |
| --- | --- |

(8)

12. novembril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas dikvaat võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Toiduohutusamet tegi kindlaks toimeainest tuleneva suure riski töötajatele, kõrvalistele isikute ja elanikele. Pärast kõnealuse järelduse avaldamist arutasid toiduohutusamet ja üks taotleja tehnilisi küsimusi muu kui toidukaudsest kokkupuutest tuleneva riski hindamise üle. Toiduohutusamet teatas 2017. aasta novembris taotlejale, et kõige sobivama teadusliku lähenemisviisi hindamine viidi lõpule, kuid komisjon võib kaaluda vajadust uuesti hinnata dikvaadiga muud kui toidukaudset kokkupuudet, saates volituse toiduohutusametile. Komisjon volitas 19. veebruaril 2018 toiduohutusametit uuesti hindama dikvaadiga muud kui toidukaudset kokkupuudet. Toiduohutusamet kinnitas 17. aprillil 2018 (7) suurt riski kõrvalseisjatele ja elanikele kõikide stsenaariumide puhul. Lisaks tehti kindlaks, et toimeaine on lindudele väga ohtlik (8).

| (9) | Komisjon palus, et taotlejad esitaksid oma märkused toiduohutusameti järelduse ja ameti 2018. aasta avalduse kohta ning määruse (EL) nr 1141/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt esialgse pikendamisaruande kohta. Taotlejad esitasid oma märkused, mida analüüsiti põhjalikult. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon palus, et taotlejad esitaksid oma märkused toiduohutusameti järelduse ja ameti 2018. aasta avalduse kohta ning määruse (EL) nr 1141/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt esialgse pikendamisaruande kohta. Taotlejad esitasid oma märkused, mida analüüsiti põhjalikult.

| (10) | Vaatamata taotlejate esitatud väidetele ei ole võimalik kõnealuse ainega seotud probleeme lahendatuks pidada. |
| --- | --- |

(10)

Vaatamata taotlejate esitatud väidetele ei ole võimalik kõnealuse ainega seotud probleeme lahendatuks pidada.

| (11) | Vähemalt ühe dikvaati sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses ei ole leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega on asjakohane jätta toimeaine dikvaadi heakskiit vastavalt kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktile b pikendamata. |
| --- | --- |

(11)

Vähemalt ühe dikvaati sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses ei ole leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega on asjakohane jätta toimeaine dikvaadi heakskiit vastavalt kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktile b pikendamata.

| (12) | Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega dikvaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega dikvaati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks.

| (13) | Kui liikmesriigid annavad dikvaati sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 4. veebruaril 2020. |
| --- | --- |

(13)

Kui liikmesriigid annavad dikvaati sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 4. veebruaril 2020.

| (14) | Käesoleva määrusega ei takistata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt dikvaadi heakskiitmise kohta uue taotluse esitamist. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ei takistata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt dikvaadi heakskiitmise kohta uue taotluse esitamist.

| (15) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(15)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine

Toimeaine dikvaadi heakskiitu ei pikendata.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid tühistavad toimeainet dikvaati sisaldavate taimekaitsevahendite load hiljemalt 4. maiks 2019.

Artikkel 3

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, on võimalikult lühike ja lõppeb hiljemalt 4. veebruaril 2020.

Artikkel 4

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas jäetakse välja 15. rida, milles käsitletakse dikvaati.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/21/EÜ, millega muudetakse taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa toimeainete amitrooli, dikvaadi, püridaadi ja tiabendasooli lisamisega (EÜT L 69, 10.3.2001, lk 17).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

5

(6)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance diquat („Järeldused toimeaine dikvaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2015; 13(11):4308, 127 lk

6

(7)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2018. Statement on non-dietary exposure on diquat („Avaldus dikvaadiga muu kui toidukaudse kokkupuute kohta“). EFSA Journal 2018; 16(4):5260, 111 lk

7

(8)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance diquat („Järeldused toimeaine dikvaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2015; 13(11):4308, 127 lk

8

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1533,

12. oktoober 2018,

milles käsitletakse naatriumalginaadi kasutamise lubamist kasside, koerte, muude mittetoiduloomade ja kalade söödalisandina ning kaaliumalginaadi kasutamise lubamist kasside ja koerte söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus kaaliumalginaadi kasutamise lubamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus kaaliumalginaadi kasutamise lubamiseks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. Direktiivi 70/524/EMÜ kohaselt on kaaliumalginaati lubatud tähtajatult kasutada kalade, lemmikloomade ja muude mittetoiduloomade söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand olemasoleva tootena hiljem söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. Direktiivi 70/524/EMÜ kohaselt on kaaliumalginaati lubatud tähtajatult kasutada kalade, lemmikloomade ja muude mittetoiduloomade söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand olemasoleva tootena hiljem söödalisandite registrisse.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus, et naatriumalginaadi kasutamist lemmikloomade, muude mittetoiduloomade ja kalade söödalisandina hinnataks uuesti. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus, et naatriumalginaadi kasutamist lemmikloomade, muude mittetoiduloomade ja kalade söödalisandina hinnataks uuesti.

| (5) | Taotlustes käsitletakse kaaliumalginaadi kasutamise lubamist kasside ja koerte söödalisandina ning naatriumalginaadi kasutamise lubamist kasside, koerte, muude mittetoiduloomade ja kalade söödalisandina ning kõnealuste ainete klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(5)

Taotlustes käsitletakse kaaliumalginaadi kasutamise lubamist kasside ja koerte söödalisandina ning naatriumalginaadi kasutamise lubamist kasside, koerte, muude mittetoiduloomade ja kalade söödalisandina ning kõnealuste ainete klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. juuli 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda kaaliumalginaat ja naatriumalginaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti leidis toiduohutusamet, et kõnealused ühendid kaaliumalginaat ja naatriumalginaat on tõhusad stabilisaatorid, paksendajad, želeerivad ained ja sideained. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 5. juuli 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda kaaliumalginaat ja naatriumalginaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti leidis toiduohutusamet, et kõnealused ühendid kaaliumalginaat ja naatriumalginaat on tõhusad stabilisaatorid, paksendajad, želeerivad ained ja sideained. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (7) | Kõnealuste söödalisandite hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandite kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuste söödalisandite hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandite kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud söödalisandeid, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ning funktsionaalrühmadesse „stabilisaatorid“, „paksendajad“, „želeerivad ained“ ja „sideained“, lubatakse kasutada söödalisanditena loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud naatriumalginaati ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 4. maid 2019 kooskõlas enne 4. novembrit 2018 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

Lisas nimetatud naatriumalginaati sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 4. novembrit 2019 kooskõlas enne 4. novembrit 2018 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

Lisas nimetatud naatriumalginaati sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 4. novembrit 2020 kooskõlas enne 4. novembrit 2018 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud mittetoiduloomadele.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, 15(7):4945, 2017.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg söödalisandit 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Tehnoloogilised lisandid: stabilisaatorid |
| 1d401 | Naatriumalginaat | Söödalisandi koostis

  Naatriumalginaat
  Pulbrina

  Toimeaine kirjeldus

  Naatriumalginaat (≥ 90,8 %)
  (C6H7NaO6)n


  Analüüsimeetod
   (1)

  Naatriumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (naatriumalginaati käsitlev monograafia) (2006) | Kassid ja koerad | — | — | 35 200 | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

mg söödalisandit 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Tehnoloogilised lisandid: stabilisaatorid

1d401

Naatriumalginaat

Söödalisandi koostis

Naatriumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Naatriumalginaat (≥ 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analüüsimeetod
   (1)

Naatriumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (naatriumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

Muud mittetoiduloomad

Kalad

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

1d402

Kaaliumalginaat

Söödalisandi koostis

Kaaliumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Kaaliumalginaat (≥ 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CASi nr: 9005-36–1

Analüüsimeetod
   (1)

Kaaliumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (kaaliumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

Tehnoloogilised lisandid: paksendajad

1d401

Naatriumalginaat

Söödalisandi koostis

Naatriumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Naatriumalginaat (≥ 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analüüsimeetod
   (1)

Naatriumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (naatriumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

Muud mittetoiduloomad

Kalad

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

1d402

Kaaliumalginaat

Söödalisandi koostis

Kaaliumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Kaaliumalginaat (≥ 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CASi nr: 9005-36–1

Analüüsimeetod
   (1)

Kaaliumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (kaaliumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

Tehnoloogilised lisandid: želeerivad ained

1d401

Naatriumalginaat

Söödalisandi koostis

Naatriumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Naatriumalginaat (≥ 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analüüsimeetod
   (1)

Naatriumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (naatriumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

Muud mittetoiduloomad

Kalad

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

1d402

Kaaliumalginaat

Söödalisandi koostis

Kaaliumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Kaaliumalginaat (≥ 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CASi nr: 9005-36–1

Analüüsimeetod
   (1)

Kaaliumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (kaaliumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

Tehnoloogilised lisandid: sideained

1d401

Naatriumalginaat

Söödalisandi koostis

Naatriumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Naatriumalginaat (≥ 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analüüsimeetod
   (1)

Naatriumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (naatriumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

Muud mittetoiduloomad

Kalad

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

1d402

Kaaliumalginaat

Söödalisandi koostis

Kaaliumalginaat

Pulbrina

Toimeaine kirjeldus

Kaaliumalginaat (≥ 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CASi nr: 9005-36–1

Analüüsimeetod
   (1)

Kaaliumalginaadi määramiseks söödalisandis: – FAO JEFCA väljaande „Combined Compendium of Food Additive Specifications“ („Toidu lisaainete spetsifikatsioonide koondkogumik“) monograafia nr 1 (kaaliumalginaati käsitlev monograafia) (2006)

Kassid ja koerad

—

—

35 200

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas. |
| --- | --- |

2.

Eri allikatest pärit alginaatide üldsisaldus ei tohi ületada lubatud maksimumsisaldust täissöödas.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

4. november 2028

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1534,

12. oktoober 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 185/2013 seoses mahaarvamistega Hispaaniale 2017. ja 2018. aastaks eraldatud püügikvootidest

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõiget 4,

pärast konsulteerimist kalanduse ja vesiviljeluse komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 2013. aastal vastu rakendusmääruse (EL) nr 185/2013 (2). Kõnealuse määrusega on kehtestatud mahaarvamised makrellipüügi kvoodist ICESi 8c rajooni 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes ja anšoovisepüügi kvoodist ICESi 8. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 2013. aastal vastu rakendusmääruse (EL) nr 185/2013 (2). Kõnealuse määrusega on kehtestatud mahaarvamised makrellipüügi kvoodist ICESi 8c rajooni 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes ja anšoovisepüügi kvoodist ICESi 8. alapiirkonnas.

| (2) | Hispaanial jäi 2017. aastal vastavatest kvootidest püüdmata 739 tonni makrelli ja 843 tonni anšoovist, seega oli kõnealuste varude püügikoormus väiksem kui 2017. aasta maksimaalsed lubatud kalapüügivõimalused. Hispaania on esitanud taotluse võtta arvesse 2017. aasta vähendatud kvootide raames püüdmata jäänud koguseid ja vähendada 2018. aastaks ette nähtud mahaarvamisi. |
| --- | --- |

(2)

Hispaanial jäi 2017. aastal vastavatest kvootidest püüdmata 739 tonni makrelli ja 843 tonni anšoovist, seega oli kõnealuste varude püügikoormus väiksem kui 2017. aasta maksimaalsed lubatud kalapüügivõimalused. Hispaania on esitanud taotluse võtta arvesse 2017. aasta vähendatud kvootide raames püüdmata jäänud koguseid ja vähendada 2018. aastaks ette nähtud mahaarvamisi.

| (3) | Rakendusmäärusega (EL) nr 185/2013 kehtestatud mahaarvamisi aastateks 2017 ja 2018 tuleks kohandada ning seepärast tuleks määrust (EL) nr 185/2013 muuta. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärusega (EL) nr 185/2013 kehtestatud mahaarvamisi aastateks 2017 ja 2018 tuleks kohandada ning seepärast tuleks määrust (EL) nr 185/2013 muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 185/2013 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 185/2013, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal (ELT L 62, 6.3.2013, lk 1).

2

---

LISA

| Laovaru | Esialgne kvoot 2009 | Kohandatud kvoot 2009 | Tuvastatud püük 2009 | Kvoodi ja püügi erinevus (ülepüük) | Mahaarvamine 2013. aastal | Mahaarvamine 2014. aastal | Mahaarvamine 2015. aastal | Mahaarvamine 2016. aastal | Mahaarvamine 2017. aastal | Mahaarvamine 2018. aastal | Mahaarvamine 2019. aastal | Mahaarvamine 2020. aastal | Mahaarvamine 2021. aastal | Mahaarvamine 2022. aastal | Mahaarvamine 2023. aastal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C 3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | – 65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 269 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Laovaru

Esialgne kvoot 2009

Kohandatud kvoot 2009

Tuvastatud püük 2009

Kvoodi ja püügi erinevus (ülepüük)

Mahaarvamine 2013. aastal

Mahaarvamine 2014. aastal

Mahaarvamine 2015. aastal

Mahaarvamine 2016. aastal

Mahaarvamine 2017. aastal

Mahaarvamine 2018. aastal

Mahaarvamine 2019. aastal

Mahaarvamine 2020. aastal

Mahaarvamine 2021. aastal

Mahaarvamine 2022. aastal

Mahaarvamine 2023. aastal

MAC8C 3411

29 529

25 525

90 954

– 65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

5 544

5 544

5 544

5 544

269

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Anšoovise puhul loetakse aastaks vastaval aastal algavat püügihooaega.

---

OTSUSED

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/23

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1535,

28. september 2018,

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe liidu nimel allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b, d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (1) artikli 54 lõikele 4 peab liit sõlmima asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peab hõlmama kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 (1) artikli 54 lõikele 4 peab liit sõlmima asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe peab hõlmama kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke.

| (2) | 21. veebruaril 2017 andis nõukogu komisjonile volituse alustada läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigis („kokkulepe“). |
| --- | --- |

(2)

21. veebruaril 2017 andis nõukogu komisjonile volituse alustada läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe osas, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigis („kokkulepe“).

| (3) | Läbirääkimised kokkuleppe üle algasid 15. septembril 2017 ja jõudsid edukalt lõpule kokkuleppe parafeerimisega 18. juulil 2018. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimised kokkuleppe üle algasid 15. septembril 2017 ja jõudsid edukalt lõpule kokkuleppe parafeerimisega 18. juulil 2018.

| (4) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (2). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (3). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (7) | Kokkulepe tuleks liidu nimel allkirjastada ja käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(7)

Kokkulepe tuleks liidu nimel allkirjastada ja käesolevale otsusele lisatud deklaratsioon tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba alla kirjutada Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele staatust käsitlevale kokkuleppele („kokkulepe“) Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevuse kohta endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, tingimusel et nimetatud kokkulepe sõlmitakse (4).

Artikkel 2

Käesolevale otsusele lisatud ühisdeklaratsioon kiidetakse liidu nimel kiidetakse heaks.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 28. september 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SCHRAMBÖCK

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

2

acquis

(3)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

3

acquis

(4)  Kokkuleppe tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

4

---

LISA

ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA

Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Antud tingimusi arvestades on soovitav, et Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused sõlmiksid viivitamata käesoleva kokkuleppega sarnastel tingimustel kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

ÜHISDEKLARATSIOON

Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et hoiduvad võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt. Muu hulgas hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/26

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1536,

9. oktoober 2018,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht, mis käsitleb Austraalia ühinemist muudetud riigihankelepinguga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Austraalia esitas 2. juunil 2015 taotluse muudetud riigihankelepinguga (edaspidi „muudetud riigihankeleping“) ühinemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Austraalia esitas 2. juunil 2015 taotluse muudetud riigihankelepinguga (edaspidi „muudetud riigihankeleping“) ühinemiseks.

| (2) | Austraalia kohustused seoses kohaldamisalaga on esitatud lõplikus sõnastuses, mille Austraalia esitas muudetud riigihankelepingu osalistele (edaspidi „lepinguosalised“) 7. märtsil 2018. |
| --- | --- |

(2)

Austraalia kohustused seoses kohaldamisalaga on esitatud lõplikus sõnastuses, mille Austraalia esitas muudetud riigihankelepingu osalistele (edaspidi „lepinguosalised“) 7. märtsil 2018.

| (3) | Ehkki lepingu Austraalia-poolne sõnastus on põhjalik, ei hõlma see kogu riigihangete turgu. Seetõttu on asjakohane kehtestada teatavad erandid, mis käsitlevad liidu kohustuste kohaldamist Austraalia suhtes. Nimetatud erandid, mis on lisatud käesolevale otsusele, saavad osaks Austraalia muudetud riigihankelepinguga ühinemise tingimustest ning neid võetakse arvesse riigihankekomitee otsuses Austraalia ühinemise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Ehkki lepingu Austraalia-poolne sõnastus on põhjalik, ei hõlma see kogu riigihangete turgu. Seetõttu on asjakohane kehtestada teatavad erandid, mis käsitlevad liidu kohustuste kohaldamist Austraalia suhtes. Nimetatud erandid, mis on lisatud käesolevale otsusele, saavad osaks Austraalia muudetud riigihankelepinguga ühinemise tingimustest ning neid võetakse arvesse riigihankekomitee otsuses Austraalia ühinemise kohta.

| (4) | Austraalia ühinemine muudetud riigihankelepinguga avaldab tõenäoliselt positiivset mõju riigihangete turu edasisele avamisele rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(4)

Austraalia ühinemine muudetud riigihankelepinguga avaldab tõenäoliselt positiivset mõju riigihangete turu edasisele avamisele rahvusvahelisel tasandil.

| (5) | Muudetud riigihankelepingu XXII artikli lõikes 2 on sätestatud, et iga WTO liige võib muudetud riigihankelepinguga ühineda tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud riigihankekomitee otsuses. |
| --- | --- |

(5)

Muudetud riigihankelepingu XXII artikli lõikes 2 on sätestatud, et iga WTO liige võib muudetud riigihankelepinguga ühineda tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud riigihankekomitee otsuses.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht seoses Austraalia ühinemisega, |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel riigihankekomitees võetav seisukoht seoses Austraalia ühinemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel riigihankekomitees, on kiita heaks Austraalia ühinemine muudetud riigihankelepinguga, võttes arvesse käesoleva otsuse lisas sätestatud eritingimusi.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 9. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. KÖSTINGER

---

Lisa

ELi TINGIMUSED AUSTRAALIA ÜHINEMISELE RIIGIHANKELEPINGUGA

Austraalia ühinemisel riigihankelepinguga:

| — | sõnastatakse Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa 2. jao („ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad“) 3. punkt järgmiselt:







  „3. | Ameerika Ühendriikide; Kanada; Jaapani; Hongkongi, Hiina; Singapuri; Korea; Armeenia; Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi, Uus-Meremaa ning Austraalia kaupade, teenuste, tarnijate ja teenuseosutajate puhul järgmiste tärniga märgistamata keskvalitsuste tasandi hankijate hanked.“ |
| --- | --- | --- |

—

sõnastatakse Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa 2. jao („ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad“) 3. punkt järgmiselt:

„3.

| — | Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa märkuste 2. märkust muudetakse järgmiselt:







  „2. | XVIII artikli sätteid ei kohaldata Jaapani, Korea, Ameerika Ühendriikide ja Austraalia tarnijate ja teenusepakkujate suhtes muude lepinguosaliste tarnijate ja teenusepakkujatega (kes ELi asjaomaste õigusnormide kohaselt on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) sõlmitud lepingute vaidlustamise puhul seni, kuni EL nõustub, et nad ei kasuta enam diskrimineerivaid meetmeid teatavate omamaiste väikeettevõtjate ja vähemustele kuuluvate ettevõtjate eelistamiseks.“ |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 1. lisa märkuste 2. märkust muudetakse järgmiselt:

„2.

Austraalia ühinemisel riigihankelepinguga:

| — | Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisa märkuste 1. märkuse alla punkti g järele lisatakse järgmised punktid:







  „h) | piirkondliku ja kohaliku tasandi hankijate (määrusele (EÜ) nr 1059/2003 (muudetud redaktsioon) vastavate NUTS 2 ja NUTS 3 tasandil loetletud haldusüksuste ja väiksemate haldusüksuste hankijate) hanked seoses Austraalia päritolu kaupade, teenuste, tarnijate ja teenuseosutajatega; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisa märkuste 1. märkuse alla punkti g järele lisatakse järgmised punktid:

„h)

| i) | piirkondlike hankijate hanked vahemikus 200 000 SDRi kuni 355 000 SDRi ja käesoleva lisaga hõlmatud avalik-õiguslike asutuste hanked vahemikus 200 000 SDRi kuni 400 000 SDRi seoses Austraalia päritolu tarnijate ja teenuseosutajate kaupade ja teenustega; |
| --- | --- |

i)

| j) | järgmised käesoleva lisaga hõlmatud hankijate hanked:






  i | mootorsõidukid vastavalt järgmistele koondnomenklatuuri (CN) gruppidele:






  8702 | Mootorsõidukid vähemalt kümne inimese veoks, k.a juht |
| --- | --- | --- | --- |
| 8703 | Sõiduautod ja muud mootorsõidukid peamiselt reisijateveoks (v.a rubriigis 8702 nimetatud), k.a universaalid ja võidusõiduautod |
| 8704 | Mootorsõidukid kaubaveoks |
| 8705 | Eriotstarbelised mootorsõidukid, v.a sõidukid peamiselt reisijate- või kaubaveoks (näiteks tehnoabiautod, autokraanad, tuletõrjeautod, betoonisegamisautod, tänavapühkimis- ja tänavakastmisautod, liikuvad töökojad, röntgeniautod) |
| 8711 | Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid |
| 8713 | Puudega inimestele mõeldud sõidukid, ka mootoriga või muu mehaanilise jõuallikaga |

j)

i

mootorsõidukid vastavalt järgmistele koondnomenklatuuri (CN) gruppidele:

8702

Mootorsõidukid vähemalt kümne inimese veoks, k.a juht

8703

Sõiduautod ja muud mootorsõidukid peamiselt reisijateveoks (v.a rubriigis 8702 nimetatud), k.a universaalid ja võidusõiduautod

8704

Mootorsõidukid kaubaveoks

8705

Eriotstarbelised mootorsõidukid, v.a sõidukid peamiselt reisijate- või kaubaveoks (näiteks tehnoabiautod, autokraanad, tuletõrjeautod, betoonisegamisautod, tänavapühkimis- ja tänavakastmisautod, liikuvad töökojad, röntgeniautod)

8711

Mootorrattad (k.a mopeedid) ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; külgkorvid

8713

Puudega inimestele mõeldud sõidukid, ka mootoriga või muu mehaanilise jõuallikaga

| ii | mootorsõidukite osad vastavalt järgmistele koondnomenklatuuri (CN) gruppidele:






  8706 00 | Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite šassiid koos mootoriga |
| --- | --- | --- |
| 8707 | Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite kered (k.a kabiinid) |
| 8708 | Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite osad ja tarvikud |
| 8714 | Osad ja tarvikud rubriikide 8711–8713 sõidukitele |
| 8716 | Haagised ja poolhaagised; muud mehaanilise jõuallikata sõidukid; nende osad |

ii

mootorsõidukite osad vastavalt järgmistele koondnomenklatuuri (CN) gruppidele:

8706 00

Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite šassiid koos mootoriga

8707

Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite kered (k.a kabiinid)

8708

Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite osad ja tarvikud

8714

Osad ja tarvikud rubriikide 8711–8713 sõidukitele

8716

Haagised ja poolhaagised; muud mehaanilise jõuallikata sõidukid; nende osad

seoses Austraalia päritolu tarnijate ja teenusepakkujatega.“

| — | Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisa märkuste 2. märkust muudetakse järgmiselt:







  „(2) | XVIII artikli sätteid ei kohaldata Jaapani, Korea, Ameerika Ühendriikide ja Austraalia tarnijate ja teenusepakkujate suhtes muude lepinguosaliste tarnijate ja teenusepakkujatega (kes ELi asjaomaste õigusnormide kohaselt on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) sõlmitud lepingute vaidlustamise puhul seni, kuni EL nõustub, et nad ei kasuta enam diskrimineerivaid meetmeid teatavate omamaiste väikeettevõtjate ja vähemustele kuuluvate ettevõtjate eelistamiseks.“ |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 2. lisa märkuste 2. märkust muudetakse järgmiselt:

„(2)

Austraalia ühinemisel riigihankelepinguga lisatakse Euroopa Liidu kohustusi käsitleva I liite 3. lisa märkuste 6. märkuse alla punkti r järele järgmised punktid:

| „s) | järgmistes valdkondades tegutsevate hankijate hanked: |
| --- | --- |

„s)

| i | käesoleva lisa.ga hõlmatud joogivee tootmine, transport või jaotus; |
| --- | --- |

i

käesoleva lisa.ga hõlmatud joogivee tootmine, transport või jaotus;

| ii | käesoleva lisaga hõlmatud elektrienergia tootmine, transport või jaotus; |
| --- | --- |

ii

käesoleva lisaga hõlmatud elektrienergia tootmine, transport või jaotus;

| iii | käesoleva lisaga hõlmatud lennujaamateenused; |
| --- | --- |

iii

käesoleva lisaga hõlmatud lennujaamateenused;

| iv | käesoleva lisaga hõlmatud meresadama- või siseveesadamateenused või muude terminaliteenused; |
| --- | --- |

iv

käesoleva lisaga hõlmatud meresadama- või siseveesadamateenused või muude terminaliteenused;

| v | käesoleva lisaga hõlmatud linnaraudtee-, trammi-, trollibussi- või bussiteenused; ning |
| --- | --- |

v

käesoleva lisaga hõlmatud linnaraudtee-, trammi-, trollibussi- või bussiteenused; ning

| vi | käesoleva lisaga hõlmatud raudteetransport; |
| --- | --- |

vi

käesoleva lisaga hõlmatud raudteetransport;

seoses Austraalia päritolu tarnete, teenuste, tarnijate ja teenusepakkujatega.“

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/29

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/1537,

18. juuli 2017,

riigiabi SA.38105 2014/C (ex 2014/NN) kohta, mida Belgia Kuningriik andis ettevõtjatele Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5023 all)

(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 19. detsembril 2013 teatati Belgia valitsuse pressiteates, et kuninga dekreedi eelnõu, mille alusel antakse rahalist abi Brüsseli lennujaama (Aéroport de Bruxelles-National) käitamisloa omanikust ettevõtte Brussels Airport Company (edaspidi „BAC“) teenuste kasutajatele, on heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(1)

19. detsembril 2013 teatati Belgia valitsuse pressiteates, et kuninga dekreedi eelnõu, mille alusel antakse rahalist abi Brüsseli lennujaama (Aéroport de Bruxelles-National) käitamisloa omanikust ettevõtte Brussels Airport Company (edaspidi „BAC“) teenuste kasutajatele, on heaks kiidetud.

| (2) | 31. detsembri 2013. aasta kirjaga esitati komisjonile selle projekti kohta kaebus, mille oli koostanud mitut lennuettevõtjat, eeskätt lennuettevõtjaid British Airways ja Iberia ühendav kontsern International Airlines Group (edaspidi „IAG“). |
| --- | --- |

(2)

31. detsembri 2013. aasta kirjaga esitati komisjonile selle projekti kohta kaebus, mille oli koostanud mitut lennuettevõtjat, eeskätt lennuettevõtjaid British Airways ja Iberia ühendav kontsern International Airlines Group (edaspidi „IAG“).

| (3) | 2. jaanuari 2014. aasta kirjaga esitas projekti kohta kaebuse ka lennuettevõtja Ryanair. |
| --- | --- |

(3)

2. jaanuari 2014. aasta kirjaga esitas projekti kohta kaebuse ka lennuettevõtja Ryanair.

| (4) | 13. jaanuari 2014. aasta kirjaga edastas komisjon IAG ja Ryanairi kaebused Belgiale ning palus Belgial esitada lisateavet. Belgia esitas oma kommentaarid 5. veebruari 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

13. jaanuari 2014. aasta kirjaga edastas komisjon IAG ja Ryanairi kaebused Belgiale ning palus Belgial esitada lisateavet. Belgia esitas oma kommentaarid 5. veebruari 2014. aasta kirjaga.

| (5) | 7. jaanuaril 2014 võeti vastu kuninga dekreet, mille eelnõu kohta esitati põhjendustes 2 ja 3 osutatud kaebused. |
| --- | --- |

(5)

7. jaanuaril 2014 võeti vastu kuninga dekreet, mille eelnõu kohta esitati põhjendustes 2 ja 3 osutatud kaebused.

| (6) | 11. veebruaril 2014 esitas komisjon Belgiale teabenõude. Belgia esitas oma märkused 2. aprilli 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

11. veebruaril 2014 esitas komisjon Belgiale teabenõude. Belgia esitas oma märkused 2. aprilli 2014. aasta kirjaga.

| (7) | 1. oktoobri 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale oma otsusest algatada seoses meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „ametlik uurimismenetlus“). Komisjon palus Belgial esitada märkused ja edastada kogu vajalik teave kõnealuse meetme hindamiseks. Belgia edastas märkused komisjonile 16. jaanuaril 2015. |
| --- | --- |

(7)

1. oktoobri 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Belgiale oma otsusest algatada seoses meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „ametlik uurimismenetlus“). Komisjon palus Belgial esitada märkused ja edastada kogu vajalik teave kõnealuse meetme hindamiseks. Belgia edastas märkused komisjonile 16. jaanuaril 2015.

| (8) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamismenetlus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamismenetlus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (9) | Komisjonile edastasid märkused Ryanair, IAG, lennuettevõtja Brussels Airlines ning veel üks huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks. Komisjon edastas need märkused Belgiale, kes esitas oma kommentaarid nende kohta 14. augusti 2015. aasta ja 3. juuni 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(9)

Komisjonile edastasid märkused Ryanair, IAG, lennuettevõtja Brussels Airlines ning veel üks huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks. Komisjon edastas need märkused Belgiale, kes esitas oma kommentaarid nende kohta 14. augusti 2015. aasta ja 3. juuni 2016. aasta kirjaga.

| (10) | 10. veebruari 2015. aasta kirjaga palus komisjon Belgial esitada teavet seoses asjaomase meetmega. Belgia vastas sellele 12. märtsil 2015. Belgia edastas komisjonile lisateavet 2017. aasta 20. märtsi ja 16. mai kirjaga. |
| --- | --- |

(10)

10. veebruari 2015. aasta kirjaga palus komisjon Belgial esitada teavet seoses asjaomase meetmega. Belgia vastas sellele 12. märtsil 2015. Belgia edastas komisjonile lisateavet 2017. aasta 20. märtsi ja 16. mai kirjaga.

2.   MEETME KIRJELDUS

MEETME KIRJELDUS

2.1.   Esialgsed asjaolud – üldine teave Brüsseli lennujaama kohta

Esialgsed asjaolud – üldine teave Brüsseli lennujaama kohta

2.1.1.   Andmed lennujaama ja selle külastatavuse kohta

Andmed lennujaama ja selle külastatavuse kohta

| (11) | Brüsseli lennujaam asub kaheteistkümne kilomeetri kaugusel Brüsselist loodes, Zaventemi kommuunis. |
| --- | --- |

(11)

Brüsseli lennujaam asub kaheteistkümne kilomeetri kaugusel Brüsselist loodes, Zaventemi kommuunis.

| (12) | 2013. aastal külastas lennujaama ligikaudu 19 miljonit reisijat, lennujaama teoreetiline suutlikkus on hinnanguliselt 35 miljonit reisijat. Brüsseli lennujaama reisijate arv alates 2005. aastast on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 1.

  Tabel 1


  Brüsseli lennujaama reisijate arv ajavahemikul 2005–2015 (ärilennud ja mitteärilised lennud)
   (3)








  Aasta | Reisijate arv | Lennud |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 16 179 733 (+ 3,50 %) | 253 255 (– 0,30 %) |
| 2006 | 16 707 892 (+ 3,30 %) | 254 772 (+ 0,60 %) |
| 2007 | 17 877 618 (+ 7,10 %) | 264 366 (+ 3,80 %) |
| 2008 | 18 515 730 (+ 3,40 %) | 258 795 (– 2,10 %) |
| 2009 | 16 999 154 (– 8,20 %) | 231 668 (– 10,5 %) |
| 2010 | 17 180 606 (+ 1,10 %) | 225 682 (– 2,60 %) |
| 2011 | 18 786 034 (+ 9,30 %) | 233 758 (+ 3,60 %) |
| 2012 | 18 971 332 (+ 1 %) | 223 431 (– 4 %) |
| 2013 | 19 133 222 (+ 0,90 %) | 216 678 (– 3 %) |
| 2014 | 21 933 190 (+ 14,60 %) | 231 528 (+ 6,90 %) |
| 2015 | 23 460 018 (+ 7 %) | 239 349 (+ 3,40 %) |

(12)

2013. aastal külastas lennujaama ligikaudu 19 miljonit reisijat, lennujaama teoreetiline suutlikkus on hinnanguliselt 35 miljonit reisijat. Brüsseli lennujaama reisijate arv alates 2005. aastast on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 1.

Tabel 1

Tabel 1

Brüsseli lennujaama reisijate arv ajavahemikul 2005–2015 (ärilennud ja mitteärilised lennud)
   (3)

Brüsseli lennujaama reisijate arv ajavahemikul 2005–2015 (ärilennud ja mitteärilised lennud)

3

Aasta

Reisijate arv

Lennud

2005

16 179 733 (+ 3,50 %)

253 255 (– 0,30 %)

2006

16 707 892 (+ 3,30 %)

254 772 (+ 0,60 %)

2007

17 877 618 (+ 7,10 %)

264 366 (+ 3,80 %)

2008

18 515 730 (+ 3,40 %)

258 795 (– 2,10 %)

2009

16 999 154 (– 8,20 %)

231 668 (– 10,5 %)

2010

17 180 606 (+ 1,10 %)

225 682 (– 2,60 %)

2011

18 786 034 (+ 9,30 %)

233 758 (+ 3,60 %)

2012

18 971 332 (+ 1 %)

223 431 (– 4 %)

2013

19 133 222 (+ 0,90 %)

216 678 (– 3 %)

2014

21 933 190 (+ 14,60 %)

231 528 (+ 6,90 %)

2015

23 460 018 (+ 7 %)

239 349 (+ 3,40 %)

| (13) | Brüsseli lennujaam on avatud eeskätt Euroopa ja rahvusvahelisteks ärilendudeks. Tabelis 2 on kokkuvõtlikult esitatud Euroopa ja rahvusvahelise reisijateveo osakaal lennujaama kogu lennuliikluses.

  Tabel 2


  ELi ja kolmandate riikide ärilendude reisijate arv Brüsseli lennujaamas ajavahemikul 2005–2015 (mitteärilisi lende ei ole arvestatud) | EL | Liiduvälised | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 11 089 996 (68,74 %) | 5 043 410 (31,26 %) | 16 133 406 |
| 2006 | 11 760 414 (70,56 %) | 4 906 108 (29,44 %) | 16 666 522 |
| 2007 | 12 235 290 (68,59 %) | 5 602 924 (31,41 %) | 17 838 214 |
| 2008 | 11 986 491 (64,9 %) | 6 493 416 (35,1 %) | 18 479 907 |
| 2009 | 10 730 415 (63,2 %) | 6 240 239 (36,8 %) | 16 970 654 |
| 2010 | 10 530 785 (61,4 %) | 6 618 631 (38,6 %) | 17 149 416 |
| 2011 | 11 650 291 (62,1 %) | 7 105 912 (37,9 %) | 18 756 203 |
| 2012 | 11 437 193 (60,4 %) | 7 506 495 (39,6 %) | 18 943 688 |
| 2013 | 11 661 585 (61 %) | 7 443 813 (39 %) | 19 105 398 |
| 2014 | 14 134 723 (64,5 %) | 7 770 000 (35,5 %) | 21 904 723 |
| 2015 | 15 549 806 (66,4 %) | 7 873 461 (33,6 %) | 23 423 267 |

(13)

Brüsseli lennujaam on avatud eeskätt Euroopa ja rahvusvahelisteks ärilendudeks. Tabelis 2 on kokkuvõtlikult esitatud Euroopa ja rahvusvahelise reisijateveo osakaal lennujaama kogu lennuliikluses.

Tabel 2

Tabel 2

ELi ja kolmandate riikide ärilendude reisijate arv Brüsseli lennujaamas ajavahemikul 2005–2015 (mitteärilisi lende ei ole arvestatud)

ELi ja kolmandate riikide ärilendude reisijate arv Brüsseli lennujaamas ajavahemikul 2005–2015 (mitteärilisi lende ei ole arvestatud)

EL

Liiduvälised

Kokku

2005

11 089 996 (68,74 %)

5 043 410 (31,26 %)

16 133 406

2006

11 760 414 (70,56 %)

4 906 108 (29,44 %)

16 666 522

2007

12 235 290 (68,59 %)

5 602 924 (31,41 %)

17 838 214

2008

11 986 491 (64,9 %)

6 493 416 (35,1 %)

18 479 907

2009

10 730 415 (63,2 %)

6 240 239 (36,8 %)

16 970 654

2010

10 530 785 (61,4 %)

6 618 631 (38,6 %)

17 149 416

2011

11 650 291 (62,1 %)

7 105 912 (37,9 %)

18 756 203

2012

11 437 193 (60,4 %)

7 506 495 (39,6 %)

18 943 688

2013

11 661 585 (61 %)

7 443 813 (39 %)

19 105 398

2014

14 134 723 (64,5 %)

7 770 000 (35,5 %)

21 904 723

2015

15 549 806 (66,4 %)

7 873 461 (33,6 %)

23 423 267

| (14) | Brüsseli lennujaam toimib sõlmlennujaamana (hub) mitme lennuettevõtja jaoks, nagu Brussels Airlines ja temaga Star Alliance ühenduse raames koostööd tegevad lennuettevõtjad ning Jet Airways. |
| --- | --- |

(14)

Brüsseli lennujaam toimib sõlmlennujaamana (hub) mitme lennuettevõtja jaoks, nagu Brussels Airlines ja temaga Star Alliance ühenduse raames koostööd tegevad lennuettevõtjad ning Jet Airways.

hub

| (15) | Tabelis 3 on esitatud Brüsseli lennujaamas tegutsevate peamiste lennuettevõtjate reisijate arv ajavahemikul 2012–2015.

  Tabel 3


  Brüsseli lennujaamast väljuvaid lende käitavad peamised lennuettevõtjad (2012–2015) | Väljuvate lennureisijate arv (sh transiit- ja transfeerreisijad) |
| --- | --- | --- |
| | 2012 | 2013 |
| Brussels Airlines | 2 931 025 | 2 957 455 |
| TUI Airlines Belgium | 720 655 | 725 800 |
| Thomas Cook Airlines Belgium | 411 093 | 411 636 |
| Lufthansa | 420 072 | 410 153 |
| easyJet | 382 875 | 396 969 |

(15)

Tabelis 3 on esitatud Brüsseli lennujaamas tegutsevate peamiste lennuettevõtjate reisijate arv ajavahemikul 2012–2015.

Tabel 3

Tabel 3

Brüsseli lennujaamast väljuvaid lende käitavad peamised lennuettevõtjad (2012–2015)

Brüsseli lennujaamast väljuvaid lende käitavad peamised lennuettevõtjad (2012–2015)

Väljuvate lennureisijate arv (sh transiit- ja transfeerreisijad)

2012

2013

Brussels Airlines

2 931 025

2 957 455

TUI Airlines Belgium

720 655

725 800

Thomas Cook Airlines Belgium

411 093

411 636

Lufthansa

420 072

410 153

easyJet

382 875

396 969

| | Väljuvate lennureisijate arv (sh transiit- ja transfeerreisijad) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 |
| Brussels Airlines | 3 351 032 | 3 750 725 |
| Ryanair | 639 335 | 908 990 |
| TUI Airlines Belgium | 813 014 | 803 200 |
| easyJet | 499 129 | 496 576 |
| Lufthansa | 413 618 | 438 253 |
| Thomas Cook Airlines Belgium | 428 737 | 423 671 |

Väljuvate lennureisijate arv (sh transiit- ja transfeerreisijad)

2014

2015

Brussels Airlines

3 351 032

3 750 725

Ryanair

639 335

908 990

TUI Airlines Belgium

813 014

803 200

easyJet

499 129

496 576

Lufthansa

413 618

438 253

Thomas Cook Airlines Belgium

428 737

423 671

| (16) | Alates 2014. aasta veebruarist tegutsevad Brüsseli lennujaamas ka odavlennuettevõtjad Ryanair ja Vueling. Pärast tegevuse alustamist Brüsseli lennujaamas on Ryanair avanud seal üheksa uut lennuliini, tehes kõnealusest lennujaamast oma teise Belgias asuva baaslennujaama lisaks Charleroi lennujaamale. |
| --- | --- |

(16)

Alates 2014. aasta veebruarist tegutsevad Brüsseli lennujaamas ka odavlennuettevõtjad Ryanair ja Vueling. Pärast tegevuse alustamist Brüsseli lennujaamas on Ryanair avanud seal üheksa uut lennuliini, tehes kõnealusest lennujaamast oma teise Belgias asuva baaslennujaama lisaks Charleroi lennujaamale.

2.1.2.   Lennujaama taristu kasutamine ja omandiõigus – BAC

Lennujaama taristu kasutamine ja omandiõigus – BAC

| (17) | Alates 2004. aastast käitab Brüsseli lennujaama kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi (4) (edaspidi „kuninga 27. mai 2004. aasta dekreet“) kohaselt BAC. Ühtlasi on BAC lennujaama taristu omanik. |
| --- | --- |

(17)

Alates 2004. aastast käitab Brüsseli lennujaama kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi (4) (edaspidi „kuninga 27. mai 2004. aasta dekreet“) kohaselt BAC. Ühtlasi on BAC lennujaama taristu omanik.

4

| (18) | BAC on avalik-õigusliku aktsiaseltsi Brussels International Airport Company (BIAC) õigusjärglane. |
| --- | --- |

(18)

BAC on avalik-õigusliku aktsiaseltsi Brussels International Airport Company (BIAC) õigusjärglane.

| (19) | BAC on eraõiguslik äriühing. 75 % BACi aktsiatest kuulub erainvestoritele: 38,99 % ühele Kanada pensionifondile (5) ja 36,01 % ühele Austraalia kontsernile (6). Ülejäänud aktsiad (25 %) kuuluvad Belgia riigile. Haldusnõukogu koosneb 11 liikmest, kellest neli, sealhulgas haldusnõukogu esimehe, nimetab ametisse Belgia riik. |
| --- | --- |

(19)

BAC on eraõiguslik äriühing. 75 % BACi aktsiatest kuulub erainvestoritele: 38,99 % ühele Kanada pensionifondile (5) ja 36,01 % ühele Austraalia kontsernile (6). Ülejäänud aktsiad (25 %) kuuluvad Belgia riigile. Haldusnõukogu koosneb 11 liikmest, kellest neli, sealhulgas haldusnõukogu esimehe, nimetab ametisse Belgia riik.

5

6

2.1.3.   Brüsseli lennujaama käitamist reguleeriv raamistik

Brüsseli lennujaama käitamist reguleeriv raamistik

| (20) | Institutsionaalseid reforme käsitleva 8. augusti 1980. aasta eriseaduse (7) artikli 6 lõike 1 punkti X alapunkti 7 kohaselt antakse pädevus lennujaamade varustuse ja käitamise valdkonnas piirkondadele, erandi moodustab Brüsseli lennujaam, mille käitamine on föderaalriigi vastutusalas. |
| --- | --- |

(20)

Institutsionaalseid reforme käsitleva 8. augusti 1980. aasta eriseaduse (7) artikli 6 lõike 1 punkti X alapunkti 7 kohaselt antakse pädevus lennujaamade varustuse ja käitamise valdkonnas piirkondadele, erandi moodustab Brüsseli lennujaam, mille käitamine on föderaalriigi vastutusalas.

7

| (21) | Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi IV peatükis on sätestatud Brüsseli lennujaama taristu käitamise tingimused. Lennujaama käitamise eelduseks on piiramata tähtajaga individuaalse käitamisloa väljastamine kuninga dekreedi alusel. Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artiklis 30 on sätestatud, et loa omanik on kohustatud:






  „1. | hooldama ja arendama lennujaamataristut majanduslikult vastuvõetavates tingimustes, et tagada inimeste julgeolek ja lennujaamataristu ohutus, lennujaamataristu jätkuv sertifitseerimine, lennujaama piisav läbilaskevõime, võttes arvesse nõudluse muutumist, Brüsseli lennujaama rahvusvahelist rolli ja tagades teenuse kvaliteedi kõrge taseme“. |
| --- | --- | --- |

(21)

Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi IV peatükis on sätestatud Brüsseli lennujaama taristu käitamise tingimused. Lennujaama käitamise eelduseks on piiramata tähtajaga individuaalse käitamisloa väljastamine kuninga dekreedi alusel. Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artiklis 30 on sätestatud, et loa omanik on kohustatud:

„1.

| (22) | Brüsseli lennujaama käitamise luba väljastati ettevõttele B.I.A.C. (mis muudeti 2013. aastal ettevõtteks BAC) kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreediga (8) (edaspidi „kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreet“). Kuninga dekreedi artikli 4 punktis 4 on sätestatud, et käitamisloa saaja tagab „[...] ohutuse ja julgestuse maapinnal, välja arvatud ülesannete puhul, mis on seotud üldpolitsei ja lennundusinspektsiooni tegevusega ning sõjaväe tegevusega seotud küsimustes“. Artikli 7 punktis 1 on sätestatud, et käitamisloa saaja „peab hooldama ja arendama lennujaamataristut [...], et tagada inimeste julgeolek ja lennujaamataristu ohutus [...]“. |
| --- | --- |

(22)

Brüsseli lennujaama käitamise luba väljastati ettevõttele B.I.A.C. (mis muudeti 2013. aastal ettevõtteks BAC) kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreediga (8) (edaspidi „kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreet“). Kuninga dekreedi artikli 4 punktis 4 on sätestatud, et käitamisloa saaja tagab „[...] ohutuse ja julgestuse maapinnal, välja arvatud ülesannete puhul, mis on seotud üldpolitsei ja lennundusinspektsiooni tegevusega ning sõjaväe tegevusega seotud küsimustes“. Artikli 7 punktis 1 on sätestatud, et käitamisloa saaja „peab hooldama ja arendama lennujaamataristut [...], et tagada inimeste julgeolek ja lennujaamataristu ohutus [...]“.

8

| (23) | Brüsseli lennujaama tegevus hõlmab „reguleeritud tegevust“, millest saadavat tulu võib saada lennujaama käitamisloa omanik (vaadeldaval juhul BAC), ning selle tulu suurus määratakse kindlaks vastavalt hinnakontrolli valemile, mille eesmärk on piirata sellise tegevuse eest lennuliiklusüksuse saadava tulu muutumist (9). Reguleeritud tegevus on järgmine:






  a) | lennukite maandumine ja õhkutõusmine; |
| --- | --- | --- |

(23)

Brüsseli lennujaama tegevus hõlmab „reguleeritud tegevust“, millest saadavat tulu võib saada lennujaama käitamisloa omanik (vaadeldaval juhul BAC), ning selle tulu suurus määratakse kindlaks vastavalt hinnakontrolli valemile, mille eesmärk on piirata sellise tegevuse eest lennuliiklusüksuse saadava tulu muutumist (9). Reguleeritud tegevus on järgmine:

9

a)

lennukite maandumine ja õhkutõusmine;

| b) | lennukite parkimine; |
| --- | --- |

b)

lennukite parkimine;

| c) | reisijate käsutuses oleva lennujaamataristu kasutamine; |
| --- | --- |

c)

reisijate käsutuses oleva lennujaamataristu kasutamine;

| d) | lennukite kütusega varustamine tsentraliseeritud taristu abil; |
| --- | --- |

d)

lennukite kütusega varustamine tsentraliseeritud taristu abil;

| e) | teenused, mis tagavad reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse. |
| --- | --- |

e)

teenused, mis tagavad reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse.

| (24) | Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artikli 30 punktiga 7 on ette nähtud tariifisüsteem, mis hõlmab lennujaamatasude ühtset kogumit (10) ning põhjenduses 23 nimetatud valemit hindade kontrolli all hoidmiseks, mille on kehtestanud käitamisloa omanik pärast klientide esindusorganisatsioonide arvamuse küsimist. Hindade kontrolli valemi eesmärk on piirata käitamisloa omaniku teostatava reguleeritud tegevuse eest saadava võimaliku tulu muutumist. |
| --- | --- |

(24)

Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artikli 30 punktiga 7 on ette nähtud tariifisüsteem, mis hõlmab lennujaamatasude ühtset kogumit (10) ning põhjenduses 23 nimetatud valemit hindade kontrolli all hoidmiseks, mille on kehtestanud käitamisloa omanik pärast klientide esindusorganisatsioonide arvamuse küsimist. Hindade kontrolli valemi eesmärk on piirata käitamisloa omaniku teostatava reguleeritud tegevuse eest saadava võimaliku tulu muutumist.

10

| (25) | Lisaks sellele on kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artiklis 42 sätestatud, et kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artikli 30 punktis 7 osutatud valem hindade kontrolli all hoidmiseks ja tariifisüsteem on määratud kindlaks selliselt, et need:






  „1. | kajastavad kõiki kulusid, mida reguleeritakse ABC kuluarvestuse tulemuste alusel; |
| --- | --- | --- |

(25)

Lisaks sellele on kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artiklis 42 sätestatud, et kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artikli 30 punktis 7 osutatud valem hindade kontrolli all hoidmiseks ja tariifisüsteem on määratud kindlaks selliselt, et need:

„1.

kajastavad kõiki kulusid, mida reguleeritakse ABC kuluarvestuse tulemuste alusel;

| 2. | tagavad investeeritud kapitaliga samaväärse kasumimarginaali, mis võimaldab eeskätt tagada lennujaamataristu arendamise [...]; |
| --- | --- |

2.

tagavad investeeritud kapitaliga samaväärse kasumimarginaali, mis võimaldab eeskätt tagada lennujaamataristu arendamise [...];

| 3. | võrdsustavad reguleeritud tegevuse eest võetavad lennujaamatasud võrdlusaluseks võetud lennujaamade hinnatasemetega võrdlusaluseks võetud hinnamudeli alusel“. |
| --- | --- |

3.

võrdsustavad reguleeritud tegevuse eest võetavad lennujaamatasud võrdlusaluseks võetud lennujaamade hinnatasemetega võrdlusaluseks võetud hinnamudeli alusel“.

Kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artiklis 43 on sätestatud, et tariifisüsteemi, hinnakontrolli valemi ja nende iga-aastase muutmise üle otsustab BAC pärast lennujaama kasutajate arvamuse küsimist; otsus tehakse reguleerimisperioodi kohta, mille pikkus on viis aastat (aasta „n“ 1. aprillist kuni aasta „n + 5“ 31. märtsini). Kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artikli 55 punkti 1 kohaselt loetakse pooltevaheline kokkulepe tariifisüsteemi ja hinnakontrolli valemi kohta saavutatuks, kui üheltki lennujaama kasutajalt ei ole saadud põhjendatud vastuväidet BACi esitatud hindade ettepanekule. Kui vähemalt kaks lennuettevõtjat, kes esindavad mõlemad vähemalt 1 % aastasest lendude arvust või 1 % aastasest reisijate arvust ning koos kas vähemalt 25 % lendude arvust või 25 % reisijate arvust viimase kalendriaasta jooksul enne lennujaama kasutajate arvamuse küsimist, ei nõustu hinnakontrolli valemiga või tariifisüsteemiga, võivad nad esitada põhjendatud kaebuse majandusliku reguleerimise asutusele. Majandusliku reguleerimise asutus võib seejärel kinnitada valemi hindade kontrolli all hoidmiseks ja tariifisüsteemi või nõuda hindade valemisse ja/või tariifisüsteemi teatavate muudatuste tegemist. Seejärel esitatakse hinnakontrolli valem ja tariifisüsteem enne väljaandes Moniteur belge avaldamist otsuse tegemiseks ministrile, kelle vastutusalasse kuulub lennuliikluse valdkond. Põhjenduses 26 osutatud julgestustasu suurus määratakse kindlaks sama menetluse alusel (11).

11

| (26) | Nagu on täpsustatud käesoleva otsuse põhjenduse 23 punktis e, kuuluvad teenused, mis tagavad reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse, reguleeritud tegevuse hulka. Nende teenuste rahastamiseks kohustab BAC lennuettevõtjaid maksma julgestustasu (security charge) iga Brüsseli lennujaamast väljuva lennureisija kohta.

  Tabel 4


  Julgestustasu suurus ajavahemikul 2013–2017







  Ajavahemik | Julgestustasu suurus (väljuva lennureisija kohta, eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 1. jaanuar 2013 – 31. märts 2013 | 6,39 |
| 1. aprill 2013 – 31. märts 2014 | 6,62 |
| 1. aprill 2014 – 31. märts 2015 | 6,71 |
| 1. aprill 2015 – 31. märts 2016 | 6,73 |
| 1. aprill 2016 – 31. märts 2017 | 6,19 |

(26)

Nagu on täpsustatud käesoleva otsuse põhjenduse 23 punktis e, kuuluvad teenused, mis tagavad reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse, reguleeritud tegevuse hulka. Nende teenuste rahastamiseks kohustab BAC lennuettevõtjaid maksma julgestustasu (security charge) iga Brüsseli lennujaamast väljuva lennureisija kohta.

security charge

Tabel 4

Tabel 4

Julgestustasu suurus ajavahemikul 2013–2017

Julgestustasu suurus ajavahemikul 2013–2017

Ajavahemik

Julgestustasu suurus (väljuva lennureisija kohta, eurodes)

1. jaanuar 2013 – 31. märts 2013

6,39

1. aprill 2013 – 31. märts 2014

6,62

1. aprill 2014 – 31. märts 2015

6,71

1. aprill 2015 – 31. märts 2016

6,73

1. aprill 2016 – 31. märts 2017

6,19

| (27) | Vaadeldaval ajavahemikul oli BACi kohaldatava julgestustasu näol tegemist väljuva lennureisija kohta arvestatava ühtse summaga, mille puhul ei tehtud vahet reisijate eri liikide vahel (reisijad, kelle reisi lähtepunkt oli Brüsseli lennujaam, transfeer- või transiitreisijad). |
| --- | --- |

(27)

Vaadeldaval ajavahemikul oli BACi kohaldatava julgestustasu näol tegemist väljuva lennureisija kohta arvestatava ühtse summaga, mille puhul ei tehtud vahet reisijate eri liikide vahel (reisijad, kelle reisi lähtepunkt oli Brüsseli lennujaam, transfeer- või transiitreisijad).

2.2.   Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet

| (28) | Käesolev otsus käsitleb kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi (12) alusel (edaspidi „kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet“) mitmele lennuettevõtjale makstavaid toetusi; need toetused pärinesid Belgia valitsuse BACile antud vahenditest, mida jaotati ümber vastavalt kõnealuses kuninga dekreedis sätestatud korrale. |
| --- | --- |

(28)

Käesolev otsus käsitleb kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi (12) alusel (edaspidi „kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet“) mitmele lennuettevõtjale makstavaid toetusi; need toetused pärinesid Belgia valitsuse BACile antud vahenditest, mida jaotati ümber vastavalt kõnealuses kuninga dekreedis sätestatud korrale.

12

| (29) | Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 1 kohaselt antakse BACile toetust, mille aastane summa on 19 000 000 eurot, mille eesmärk on julgeolekutaristu haldamine; see hõlmab igasugust tegevust, millega tagatakse reisijate julgeolek ja lennujaamataristu ohutus, sh reisijate ja nende pagasi kontrollimine lennujaama piirangutega alale sisenemisel, mille eesmärk on võimalike lõhkeainete või relvade või muude ohtlike esemete tuvastamine. Sellist toetust anti eelarveaastatel 2014, 2015 ja 2016. Toetus maksti BACi arvele hiljemalt iga aasta 31. märtsil. |
| --- | --- |

(29)

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 1 kohaselt antakse BACile toetust, mille aastane summa on 19 000 000 eurot, mille eesmärk on julgeolekutaristu haldamine; see hõlmab igasugust tegevust, millega tagatakse reisijate julgeolek ja lennujaamataristu ohutus, sh reisijate ja nende pagasi kontrollimine lennujaama piirangutega alale sisenemisel, mille eesmärk on võimalike lõhkeainete või relvade või muude ohtlike esemete tuvastamine. Sellist toetust anti eelarveaastatel 2014, 2015 ja 2016. Toetus maksti BACi arvele hiljemalt iga aasta 31. märtsil.

| (30) | Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 kohaselt jaotas BAC nimetatud toetuse ümber Brüsseli lennujaama kasutajatele, (13) kes on ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2012 vedanud enam kui 400 000 väljuvat lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, kusjuures igale lennuettevõtjale makstav toetussumma vastab selle lennuettevõtja poolt reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse tagamiseks kulutatud summadele eelneva aasta jooksul. |
| --- | --- |

(30)

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 kohaselt jaotas BAC nimetatud toetuse ümber Brüsseli lennujaama kasutajatele, (13) kes on ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2012 vedanud enam kui 400 000 väljuvat lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, kusjuures igale lennuettevõtjale makstav toetussumma vastab selle lennuettevõtja poolt reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse tagamiseks kulutatud summadele eelneva aasta jooksul.

13

| (31) | Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 2 on täpsustatud, et igale kuninga dekreedi artikli 2 punktis 1 osutatud tingimustele vastavale kasutajale makstud summa „arvutatakse igal aastal lähtuvalt väljuvate lennureisijate arvust, seejuures on aastate 2013, 2014 ja 2015 puhul võetud arvesse ka transiit- ja transfeerreisijaid; alates iga aasta 400 000. reisijast on kasutaja aastatel 2013, 2014 ja 2015 vabastatud reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse eest võetava tasu maksmisest, võttes arvesse iga aasta kohta maksimaalset summat üheksateist miljonit eurot (19 000 000 eurot)“. |
| --- | --- |

(31)

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 2 on täpsustatud, et igale kuninga dekreedi artikli 2 punktis 1 osutatud tingimustele vastavale kasutajale makstud summa „arvutatakse igal aastal lähtuvalt väljuvate lennureisijate arvust, seejuures on aastate 2013, 2014 ja 2015 puhul võetud arvesse ka transiit- ja transfeerreisijaid; alates iga aasta 400 000. reisijast on kasutaja aastatel 2013, 2014 ja 2015 vabastatud reisijate julgeoleku ja lennujaamataristu ohutuse eest võetava tasu maksmisest, võttes arvesse iga aasta kohta maksimaalset summat üheksateist miljonit eurot (19 000 000 eurot)“.

| (32) | Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikliga 4 on sätestatud, et kõnealust eelarvemeedet hinnatakse 2015. aasta jooksul, et seda saaks enne tariifiperioodi 2016–2021 algust kohandada. Tariifiperiood, millele selles sättes osutatakse, vastab Brüsseli lennujaama lennujaamatasude reguleerimise viieaastasele perioodile, nagu see on sätestatud kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artikliga 43. |
| --- | --- |

(32)

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikliga 4 on sätestatud, et kõnealust eelarvemeedet hinnatakse 2015. aasta jooksul, et seda saaks enne tariifiperioodi 2016–2021 algust kohandada. Tariifiperiood, millele selles sättes osutatakse, vastab Brüsseli lennujaama lennujaamatasude reguleerimise viieaastasele perioodile, nagu see on sätestatud kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artikliga 43.

| (33) | Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedis on sätestatud, et selle sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. |
| --- | --- |

(33)

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedis on sätestatud, et selle sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

2.3.   Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel tehtud maksed

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel tehtud maksed

| (34) | Vastupidiselt sellele, mis on sätestatud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 („... BAC jaotab Brüsseli lennujaama kasutajatele ümber [...] artiklis 1 osutatud toetuse [...]“), tegi Belgia väljamaksed otseselt lennuettevõtjatele, kasutamata vahendamiseks BACi. |
| --- | --- |

(34)

Vastupidiselt sellele, mis on sätestatud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 („... BAC jaotab Brüsseli lennujaama kasutajatele ümber [...] artiklis 1 osutatud toetuse [...]“), tegi Belgia väljamaksed otseselt lennuettevõtjatele, kasutamata vahendamiseks BACi.

| (35) | Belgia väitel palus BAC sõnaselgelt Belgia ametiasutustel 8. juuli 2014. aasta kirjas kanda asjakohased summad otse kasusaajatest lennuettevõtjate pangakontodele, et hõlbustada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi halduslikku rakendamist. |
| --- | --- |

(35)

Belgia väitel palus BAC sõnaselgelt Belgia ametiasutustel 8. juuli 2014. aasta kirjas kanda asjakohased summad otse kasusaajatest lennuettevõtjate pangakontodele, et hõlbustada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi halduslikku rakendamist.

| (36) | 12. septembril 2014 võttis ministrite nõukogu BACi 8. juuli 2014. aasta kirjas väljendatud soovi teadmiseks ning kiitis heaks ettepanekuga hõlmatud menetluse lihtsustamise, st asjaomaste summade kandmise otse kasusaajatest lennuettevõtjate pangakontodele. |
| --- | --- |

(36)

12. septembril 2014 võttis ministrite nõukogu BACi 8. juuli 2014. aasta kirjas väljendatud soovi teadmiseks ning kiitis heaks ettepanekuga hõlmatud menetluse lihtsustamise, st asjaomaste summade kandmise otse kasusaajatest lennuettevõtjate pangakontodele.

| (37) | 22. septembril 2014 said kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedis sätestatud tingimustele vastavad lennuettevõtjad, st Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium, 2013. aasta eest vastavalt 16 779 819 eurot, 2 143 621 eurot ja 76 560 eurot. |
| --- | --- |

(37)

22. septembril 2014 said kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedis sätestatud tingimustele vastavad lennuettevõtjad, st Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium, 2013. aasta eest vastavalt 16 779 819 eurot, 2 143 621 eurot ja 76 560 eurot.

| (38) | Belgia esitas nende summade arvutamise üksikasjad, selgitades sellega kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamise korda (14). |
| --- | --- |

(38)

Belgia esitas nende summade arvutamise üksikasjad, selgitades sellega kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamise korda (14).

14

| (39) | Belgia tegi esmalt kindlaks, et ainult kolm lennuettevõtjat, Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium, on vaadeldava meetme jaoks abikõlblikud, kuna mitte ükski teine lennuettevõtja ei ole ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 vedanud rohkem kui 400 000 väljuvat lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid. |
| --- | --- |

(39)

Belgia tegi esmalt kindlaks, et ainult kolm lennuettevõtjat, Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium, on vaadeldava meetme jaoks abikõlblikud, kuna mitte ükski teine lennuettevõtja ei ole ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 vedanud rohkem kui 400 000 väljuvat lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid.

| (40) | Nimetatud kolmele lennuettevõtjale 2014. aastal makstavad summad arvutati iga lennuettevõtja 2013. aasta kõikide kuude jooksul veetud väljunud lennureisijate arvu põhjal, võttes arvesse transiit- ja transfeerreisijaid. Kõikide lennuettevõtjate puhul fikseeriti kuu, mil ületati 400 000 veetud väljuva lennureisija piir alates 1. jaanuarist 2013 ning selle kuu jooksul kohaldatava julgestustasu suurus. Iga lennuettevõtja makstav julgestustasu suurus arvutati kuude lõikes iga veetud reisija kohta, arvestamata alates 1. jaanuarist 2013 veetud esimest 400 000 reisijat. Saadud summa vastas lennuettevõtjale kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel makstava hüvitise summale ilma eelarvelist ülempiiri arvestamata. |
| --- | --- |

(40)

Nimetatud kolmele lennuettevõtjale 2014. aastal makstavad summad arvutati iga lennuettevõtja 2013. aasta kõikide kuude jooksul veetud väljunud lennureisijate arvu põhjal, võttes arvesse transiit- ja transfeerreisijaid. Kõikide lennuettevõtjate puhul fikseeriti kuu, mil ületati 400 000 veetud väljuva lennureisija piir alates 1. jaanuarist 2013 ning selle kuu jooksul kohaldatava julgestustasu suurus. Iga lennuettevõtja makstav julgestustasu suurus arvutati kuude lõikes iga veetud reisija kohta, arvestamata alates 1. jaanuarist 2013 veetud esimest 400 000 reisijat. Saadud summa vastas lennuettevõtjale kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel makstava hüvitise summale ilma eelarvelist ülempiiri arvestamata.

| (41) | Selleks et võtta arvesse 19 000 000 euro suurust eelarve ülempiiri aastas, kohaldati saadud kolme summa suhtes ristkorrutise eeskirja, mille tulemusel saadi 2013. aasta eest igale lennuettevõtjale makstav tegelik summa. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et võtta arvesse 19 000 000 euro suurust eelarve ülempiiri aastas, kohaldati saadud kolme summa suhtes ristkorrutise eeskirja, mille tulemusel saadi 2013. aasta eest igale lennuettevõtjale makstav tegelik summa.

2.4.   Kasusaajad

Kasusaajad

| (42) | Menetluse algatamise otsuses määras komisjon kindlaks uurimismenetluse aluseks olevast võimaliku riigiabina käsitletavast meetmest ainukeste võimalike kasusaajatena kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud kriteeriumidele vastavad lennuettevõtjad. |
| --- | --- |

(42)

Menetluse algatamise otsuses määras komisjon kindlaks uurimismenetluse aluseks olevast võimaliku riigiabina käsitletavast meetmest ainukeste võimalike kasusaajatena kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud kriteeriumidele vastavad lennuettevõtjad.

2.5.   Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamise peatamine

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamise peatamine

| (43) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist otsustas Belgia ettevaatusabinõuna ja ilma et see kahjustaks tema seisukohta komisjoni menetluse algatamise otsuses tehtud esialgse hinnangu suhtes, peatada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamine alates 3. detsembrist 2014. Belgia kohustus kuni uue korralduseni mitte tegema kõnealuse kuninga dekreedi alusel mitte ühtegi rahalist makset. Komisjoni käsutuses olevate andmete kohaselt on Belgia seda kohustust täitnud. |
| --- | --- |

(43)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist otsustas Belgia ettevaatusabinõuna ja ilma et see kahjustaks tema seisukohta komisjoni menetluse algatamise otsuses tehtud esialgse hinnangu suhtes, peatada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamine alates 3. detsembrist 2014. Belgia kohustus kuni uue korralduseni mitte tegema kõnealuse kuninga dekreedi alusel mitte ühtegi rahalist makset. Komisjoni käsutuses olevate andmete kohaselt on Belgia seda kohustust täitnud.

2.6.   Kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreet

Kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreet

| (44) | 15. märtsil 2017 võeti vastu kuninga dekreet (15) (edaspidi „kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreet“), millega võeti tagasi kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet. |
| --- | --- |

(44)

15. märtsil 2017 võeti vastu kuninga dekreet (15) (edaspidi „kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreet“), millega võeti tagasi kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet.

15

| (45) | Lisaks sellele tuleb kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreedi artikli 2 kohaselt tagasivõetud kuninga dekreedi alusel asjaomastele lennuettevõtjatele dekreedi kehtimise ajal, st alates 1. jaanuarist 2013 kuni 7. jaanuarini 2014 välja makstud toetused Belgia föderaalsetele ametiasutustele hiljemalt 31. märtsiks 2017 tagasi maksta. Selles artiklis on samuti sätestatud, et tagasimakstavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil toetus anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagastamise kuupäevani. Intressid arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (16) V peatükis sätestatud korra kohaselt. Belgia esitas komisjonile dokumendi, mis tõendab, et Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium maksid saadud toetuse täielikult tagasi koos intressidega vastavalt kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreedi artikli 2 sätetele. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks sellele tuleb kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreedi artikli 2 kohaselt tagasivõetud kuninga dekreedi alusel asjaomastele lennuettevõtjatele dekreedi kehtimise ajal, st alates 1. jaanuarist 2013 kuni 7. jaanuarini 2014 välja makstud toetused Belgia föderaalsetele ametiasutustele hiljemalt 31. märtsiks 2017 tagasi maksta. Selles artiklis on samuti sätestatud, et tagasimakstavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil toetus anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagastamise kuupäevani. Intressid arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (16) V peatükis sätestatud korra kohaselt. Belgia esitas komisjonile dokumendi, mis tõendab, et Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium maksid saadud toetuse täielikult tagasi koos intressidega vastavalt kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreedi artikli 2 sätetele.

16

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (46) | Menetluse algatamise otsuses tõstatas komisjon esmalt küsimuse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud tingimustele vastavatele lennuettevõtjatele antava võimaliku riigiabi kohta. Seejärel vaatles komisjon selle võimaliku abi siseturuga kokkusobivuse küsimust. Lõpuks vaatles komisjon selle võimaliku abi õiguspärasust ja võimalikku tagasinõudmist. |
| --- | --- |

(46)

Menetluse algatamise otsuses tõstatas komisjon esmalt küsimuse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud tingimustele vastavatele lennuettevõtjatele antava võimaliku riigiabi kohta. Seejärel vaatles komisjon selle võimaliku abi siseturuga kokkusobivuse küsimust. Lõpuks vaatles komisjon selle võimaliku abi õiguspärasust ja võimalikku tagasinõudmist.

| (47) | Seoses riigiabi olemasolu küsimusega analüüsis komisjon esmalt vaadeldavast meetmest kasu saavate ettevõtjate tegevust. Kuna Brüsseli lennujaama kasutajad, kellele BAC peab toetuse ümber jaotama, on lennuettevõtjad, leidis komisjon, et nende tegevuse näol on tegemist majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Seoses riigiabi olemasolu küsimusega analüüsis komisjon esmalt vaadeldavast meetmest kasu saavate ettevõtjate tegevust. Kuna Brüsseli lennujaama kasutajad, kellele BAC peab toetuse ümber jaotama, on lennuettevõtjad, leidis komisjon, et nende tegevuse näol on tegemist majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (48) | Seoses riigi ressursside kasutamisega ja meetme seostatavusega riigiga märkis komisjon, et toetust anti kuninga dekreedi alusel ja seda rahastati Belgia riigieelarvest, täpsemalt avaliku föderaalse mobiilsus- ja transporditalituse eelarvest. Lisaks sellele pidi BAC kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 kohaselt jaotama dekreedi artiklis 1 nimetatud toetuse ümber Brüsseli lennujaama kasutajatele, kes olid vedanud 2012. aasta 1. jaanuari ja 31. detsembri vahelisel perioodil enam kui 400 000 väljuvat lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, kusjuures toetuse maksmise kord oli täies ulatuses kindlaks määratud kõnealuses kuninga dekreedis. Komisjon leidis sellega seoses, et meede, mille alusel tehti teatud lennuettevõtjatele kuninga dekreedi artikli 2 alusel väljamakseid, on seostatav Belgia riigiga ning seda rahastati riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(48)

Seoses riigi ressursside kasutamisega ja meetme seostatavusega riigiga märkis komisjon, et toetust anti kuninga dekreedi alusel ja seda rahastati Belgia riigieelarvest, täpsemalt avaliku föderaalse mobiilsus- ja transporditalituse eelarvest. Lisaks sellele pidi BAC kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 kohaselt jaotama dekreedi artiklis 1 nimetatud toetuse ümber Brüsseli lennujaama kasutajatele, kes olid vedanud 2012. aasta 1. jaanuari ja 31. detsembri vahelisel perioodil enam kui 400 000 väljuvat lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, kusjuures toetuse maksmise kord oli täies ulatuses kindlaks määratud kõnealuses kuninga dekreedis. Komisjon leidis sellega seoses, et meede, mille alusel tehti teatud lennuettevõtjatele kuninga dekreedi artikli 2 alusel väljamakseid, on seostatav Belgia riigiga ning seda rahastati riigi ressurssidest.

| (49) | Seoses lennuettevõtjatele antava majanduseelise olemasoluga märgib komisjon, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 sätete kohaldamisel ei olnud BACil õigust jätta muutmata lennuettevõtjatelt saadavad tasud pärast kuninga dekreedi alusel makstava toetuse saamist, vaid tal oli kohustus toetada teatud lennuettevõtjaid selle toetuse abil ning selle näol on tegemist nendele lennuettevõtjatele antava majanduseelisega. |
| --- | --- |

(49)

Seoses lennuettevõtjatele antava majanduseelise olemasoluga märgib komisjon, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 sätete kohaldamisel ei olnud BACil õigust jätta muutmata lennuettevõtjatelt saadavad tasud pärast kuninga dekreedi alusel makstava toetuse saamist, vaid tal oli kohustus toetada teatud lennuettevõtjaid selle toetuse abil ning selle näol on tegemist nendele lennuettevõtjatele antava majanduseelisega.

| (50) | Lisaks sellele on komisjoni eelhinnangu kohaselt tegemist valikulise meetmega. Meetmega toetati ainult selliseid Brüsseli lennujaama kasutavaid lennuettevõtjaid, kes vastasid Brüsseli lennujaamas 2012. aastal teatava reisijate arvuga seotud tingimustele. Komisjoni esialgse analüüsi kohaselt põhineb vaadeldava meetmega hõlmatud lennuettevõtjate abikõlblikkus diskrimineerivatel kriteeriumidel, andes sisuliselt eelise kolmele lennuettevõtjale ning välistades ilma mõistliku põhjuseta kõik ülejäänud Brüsseli lennujaama kasutajad. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks sellele on komisjoni eelhinnangu kohaselt tegemist valikulise meetmega. Meetmega toetati ainult selliseid Brüsseli lennujaama kasutavaid lennuettevõtjaid, kes vastasid Brüsseli lennujaamas 2012. aastal teatava reisijate arvuga seotud tingimustele. Komisjoni esialgse analüüsi kohaselt põhineb vaadeldava meetmega hõlmatud lennuettevõtjate abikõlblikkus diskrimineerivatel kriteeriumidel, andes sisuliselt eelise kolmele lennuettevõtjale ning välistades ilma mõistliku põhjuseta kõik ülejäänud Brüsseli lennujaama kasutajad.

| (51) | Komisjon tuvastas esialgse analüüsi käigus, et selline valikuline eelis võis kahjustada konkurentsi siseturul ning mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest see võis võimaldada asjaomastel lennuettevõtjatel kohaldada agressiivsemat hinnapoliitikat ning säilitada või suurendada kunstlikult teenuste pakkumist võrreldes tavapäraste turutingimustega. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon tuvastas esialgse analüüsi käigus, et selline valikuline eelis võis kahjustada konkurentsi siseturul ning mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, sest see võis võimaldada asjaomastel lennuettevõtjatel kohaldada agressiivsemat hinnapoliitikat ning säilitada või suurendada kunstlikult teenuste pakkumist võrreldes tavapäraste turutingimustega.

| (52) | Komisjon tegi selle põhjal esialgse järelduse, et kasusaajatest lennuettevõtjatele makstav toetus kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon tegi selle põhjal esialgse järelduse, et kasusaajatest lennuettevõtjatele makstav toetus kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (53) | Lisaks sellele leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et puudus õiguslik alus, mis oleks vabastanud Belgia kohustusest teatada kõnealusest abist ELi toimimise artikli 108 lõike 4 kohaselt. Komisjon märkis, et nimetatud toetuste suhtes ei ole võimalik kohaldada üldist grupierandi määrust, (17) kuna need toetused ei vasta selle määruse I peatükis sätestatud tingimustele. Sellega seoses leidis komisjon, et meetme näol võib olla tegemist ebaseadusliku abiga, kuna kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet jõustus ilma komisjonile teatamata. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks sellele leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et puudus õiguslik alus, mis oleks vabastanud Belgia kohustusest teatada kõnealusest abist ELi toimimise artikli 108 lõike 4 kohaselt. Komisjon märkis, et nimetatud toetuste suhtes ei ole võimalik kohaldada üldist grupierandi määrust, (17) kuna need toetused ei vasta selle määruse I peatükis sätestatud tingimustele. Sellega seoses leidis komisjon, et meetme näol võib olla tegemist ebaseadusliku abiga, kuna kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet jõustus ilma komisjonile teatamata.

17

| (54) | Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi võimaliku abi kokkusobivuse kohta siseturuga, võttes eeskätt arvesse komisjoni 4. aprilli 2014. aasta suuniseid lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „lennundussuunised“), (18) milles ei nähta ette, et liikmesriigid võivad anda riigiabi lennuettevõtjatele seoses nende lennujaamast väljuvate reisijatega seotud tegevusega enam kui 5 miljonit reisijat aastas teenindavates lennujaamades, mis ei asu eraldatud piirkondades, (19) seega lennujaamades, nagu seda on Brüsseli lennujaam. |
| --- | --- |

(54)

Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi võimaliku abi kokkusobivuse kohta siseturuga, võttes eeskätt arvesse komisjoni 4. aprilli 2014. aasta suuniseid lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „lennundussuunised“), (18) milles ei nähta ette, et liikmesriigid võivad anda riigiabi lennuettevõtjatele seoses nende lennujaamast väljuvate reisijatega seotud tegevusega enam kui 5 miljonit reisijat aastas teenindavates lennujaamades, mis ei asu eraldatud piirkondades, (19) seega lennujaamades, nagu seda on Brüsseli lennujaam.

18

19

4.   BELGIA KOMMENTAARID MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

BELGIA KOMMENTAARID MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

| (55) | 15. jaanuaril 2015 edastas Belgia komisjonile oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(55)

15. jaanuaril 2015 edastas Belgia komisjonile oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

4.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (56) | Belgia meenutab esmalt tingimusi, mis peavad samaaegselt täidetud olema, et meedet saaks käsitada riigiabina, eeskätt asjaolu, et 1) meetmest kasusaaja(d) on ettevõtja(d) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) kõnealust meedet rahastatakse riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga, 3) meede annab selle saajale või saajatele valikulise majandusliku eelise ja 4) asjaomane meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(56)

Belgia meenutab esmalt tingimusi, mis peavad samaaegselt täidetud olema, et meedet saaks käsitada riigiabina, eeskätt asjaolu, et 1) meetmest kasusaaja(d) on ettevõtja(d) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) kõnealust meedet rahastatakse riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga, 3) meede annab selle saajale või saajatele valikulise majandusliku eelise ja 4) asjaomane meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (57) | Seejärel täpsustab Belgia, et ta ei vaidlusta väidet, et meede võib olla seostatav riigiga ning võib seetõttu mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(57)

Seejärel täpsustab Belgia, et ta ei vaidlusta väidet, et meede võib olla seostatav riigiga ning võib seetõttu mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (58) | Seevastu leiab Belgia, et tegemist ei ole 1) majandustegevusega tegeleva ettevõtte kasuks antava toetusega ega 2) valikulise eelisega, millest piisab, et välistada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga kehtestatud meetme käsitamine riigiabina. |
| --- | --- |

(58)

Seevastu leiab Belgia, et tegemist ei ole 1) majandustegevusega tegeleva ettevõtte kasuks antava toetusega ega 2) valikulise eelisega, millest piisab, et välistada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga kehtestatud meetme käsitamine riigiabina.

| (59) | Belgia väited nende kahe järelduse toetuseks on esitatud põhjendustes 60–72. |
| --- | --- |

(59)

Belgia väited nende kahe järelduse toetuseks on esitatud põhjendustes 60–72.

4.1.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (60) | Belgia märgib, et ettevõtja on ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses mis tahes majandustegevusega tegelev üksus, sõltumata tema õiguslikust vormist ja rahastamisviisist. |
| --- | --- |

(60)

Belgia märgib, et ettevõtja on ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses mis tahes majandustegevusega tegelev üksus, sõltumata tema õiguslikust vormist ja rahastamisviisist.

| (61) | Belgia rõhutab seejuures, et tegevust avaliku võimu teostamisel ei käsitata majandustegevusena. |
| --- | --- |

(61)

Belgia rõhutab seejuures, et tegevust avaliku võimu teostamisel ei käsitata majandustegevusena.

| (62) | Lennujaamade puhul hõlmab sedalaadi tegevus eeskätt julgestust, lennujuhtimist ning politsei tegevust. |
| --- | --- |

(62)

Lennujaamade puhul hõlmab sedalaadi tegevus eeskätt julgestust, lennujuhtimist ning politsei tegevust.

| (63) | Belgia väitel tuleneb eespool öeldust, et julgestustegevuse näol lennujaamades ei ole tegemist majandustegevusega konkurentsiõiguse tähenduses ning sellise tegevuse rahastamise puhul ei ole seega tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(63)

Belgia väitel tuleneb eespool öeldust, et julgestustegevuse näol lennujaamades ei ole tegemist majandustegevusega konkurentsiõiguse tähenduses ning sellise tegevuse rahastamise puhul ei ole seega tegemist riigiabiga.

| (64) | Sellega seoses leiab Belgia, et võib pidada võimalikuks, et teatud üksus tegeleb nii avaliku võimu teostamisega kui ka teatud majandustegevusega ning et sellise üksuse suhtes kohaldatakse riigiabi eeskirju üksnes seoses majandustegevusega. |
| --- | --- |

(64)

Sellega seoses leiab Belgia, et võib pidada võimalikuks, et teatud üksus tegeleb nii avaliku võimu teostamisega kui ka teatud majandustegevusega ning et sellise üksuse suhtes kohaldatakse riigiabi eeskirju üksnes seoses majandustegevusega.

| (65) | Belgia on seisukohal, et lennujaama julgeolekuga seotud teenuste rahastamise näol, nagu see nähti ette kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga, ei ole tegemist riigiabiga, kuna tegemist on avaliku võimu teostamisega. |
| --- | --- |

(65)

Belgia on seisukohal, et lennujaama julgeolekuga seotud teenuste rahastamise näol, nagu see nähti ette kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga, ei ole tegemist riigiabiga, kuna tegemist on avaliku võimu teostamisega.

4.1.2.   Valikulise eelise olemasolu

Valikulise eelise olemasolu

| (66) | Belgia leiab lisaks, et vaadeldava meetmega ei anta kasusaajatele eelist riigiabi eeskirjade tähenduses. |
| --- | --- |

(66)

Belgia leiab lisaks, et vaadeldava meetmega ei anta kasusaajatele eelist riigiabi eeskirjade tähenduses.

| (67) | Täpsemalt osutab Belgia asjaolule, et eelise olemasolu saab kindlaks teha, võrreldes vaadeldavat olukorda ja tavaolukorda. |
| --- | --- |

(67)

Täpsemalt osutab Belgia asjaolule, et eelise olemasolu saab kindlaks teha, võrreldes vaadeldavat olukorda ja tavaolukorda.

| (68) | Seega, selleks et hinnata, kas vaadeldaval juhul on tegemist eelise andmisega riigiabi eeskirjade tähenduses, tuleks Belgia väitel teha võrdlus käesoleva menetluse esemeks oleva meetme ja võrreldava olukorra vahel Belgias, et veenduda, kas vaidlusaluse meetmega antakse meetmest kasu saavatele lennuettevõtjatele väidetav eelis või mitte. |
| --- | --- |

(68)

Seega, selleks et hinnata, kas vaadeldaval juhul on tegemist eelise andmisega riigiabi eeskirjade tähenduses, tuleks Belgia väitel teha võrdlus käesoleva menetluse esemeks oleva meetme ja võrreldava olukorra vahel Belgias, et veenduda, kas vaidlusaluse meetmega antakse meetmest kasu saavatele lennuettevõtjatele väidetav eelis või mitte.

| (69) | Belgia täpsustab, et kuni kõnealuse meetme vastuvõtmiseni võttis ainult Brüsseli lennujaam oma kasutajatelt tasu, millega kaeti lennujaama kasutamisega seotud üldised julgestuskulud ilma riiklike vahendite kaasamiseta. Belgia väitel eristab see asjaolu Brüsseli lennujaama teistest Vallooni või Flaami piirkonnas asuvatest lennujaamadest, kus kõik julgestuse ja ohutusega seotud kulud kaetakse vastavate piirkondade vahenditest. Belgia osutab komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsusele seoses juhtumiga, mis hõlmas meetmeid, mida Belgia võttis Charleroi lennujaama ja ettevõtte Ryanair kasuks, (20) (edaspidi „Charleroi otsus“), ning eeskätt selle põhjendustele 269 ja 270. |
| --- | --- |

(69)

Belgia täpsustab, et kuni kõnealuse meetme vastuvõtmiseni võttis ainult Brüsseli lennujaam oma kasutajatelt tasu, millega kaeti lennujaama kasutamisega seotud üldised julgestuskulud ilma riiklike vahendite kaasamiseta. Belgia väitel eristab see asjaolu Brüsseli lennujaama teistest Vallooni või Flaami piirkonnas asuvatest lennujaamadest, kus kõik julgestuse ja ohutusega seotud kulud kaetakse vastavate piirkondade vahenditest. Belgia osutab komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsusele seoses juhtumiga, mis hõlmas meetmeid, mida Belgia võttis Charleroi lennujaama ja ettevõtte Ryanair kasuks, (20) (edaspidi „Charleroi otsus“), ning eeskätt selle põhjendustele 269 ja 270.

20

| (70) | Belgia väitel tuleneb sellest, et lennuettevõtjatelt lennujaamateenuste eest Belgias võetava tasu turuhind tundub mitte hõlmavat lennujaamade julgestusega seotud kogukulusid. Seda silmas pidades leiab ta, et komisjon ei käsitanud Charleroi otsuses seda asjaolu riigiabi olemasolu põhjendavana. |
| --- | --- |

(70)

Belgia väitel tuleneb sellest, et lennuettevõtjatelt lennujaamateenuste eest Belgias võetava tasu turuhind tundub mitte hõlmavat lennujaamade julgestusega seotud kogukulusid. Seda silmas pidades leiab ta, et komisjon ei käsitanud Charleroi otsuses seda asjaolu riigiabi olemasolu põhjendavana.

4.1.3.   Piirmäär 400 000 reisijat aastas ja selle mõju meetme valikulisusele

Piirmäär 400 000 reisijat aastas ja selle mõju meetme valikulisusele

| (71) | Seoses 400 000 reisija piirmääraga osutab Belgia põhimõtteliselt oma 2. aprilli 2014. aasta kirjale, milles ta esitas enne ametliku uurimismenetluse algatamist väited sellise määra põhjendatuse kohta; need väited on võetud kokku menetluse algatamise otsuse põhjendustes 46–49. Belgia lisab nendele väidetele, et „eesmärk oli innustada lennuettevõtjaid arendama oma tegevust Brüsselis, makstes neile hüvitist julgestuskulude vähendamiseks, mida reisijate arvu suurendamine eeldab“. |
| --- | --- |

(71)

Seoses 400 000 reisija piirmääraga osutab Belgia põhimõtteliselt oma 2. aprilli 2014. aasta kirjale, milles ta esitas enne ametliku uurimismenetluse algatamist väited sellise määra põhjendatuse kohta; need väited on võetud kokku menetluse algatamise otsuse põhjendustes 46–49. Belgia lisab nendele väidetele, et „eesmärk oli innustada lennuettevõtjaid arendama oma tegevust Brüsselis, makstes neile hüvitist julgestuskulude vähendamiseks, mida reisijate arvu suurendamine eeldab“.

| (72) | Lisaks sellele, tuginedes kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 4 sätestatud meetme korrapärase hindamise klauslile, toob Belgia välja eelduse, mis hõlmab meetme pikendamist mutatis mutandis kolmeaastase lisaperioodi võrra, see tähendab et meetmest saavad kasu lennuettevõtjad, kes veavad enam kui 400 000 väljuvat lennureisijat 2015. aastal. Belgia järeldab sellest, et vaadeldav mehhanism on innustavat laadi, kuna see hõlmab kasusaajate nimekirja läbivaatamist iga kolme aasta järel, kusjuures kasusaajate hulka satuvad kõik ettevõtjad, kes ületavad 400 000 reisija piiri kolme aasta järel toimuva hindamise käigus. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks sellele, tuginedes kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 4 sätestatud meetme korrapärase hindamise klauslile, toob Belgia välja eelduse, mis hõlmab meetme pikendamist mutatis mutandis kolmeaastase lisaperioodi võrra, see tähendab et meetmest saavad kasu lennuettevõtjad, kes veavad enam kui 400 000 väljuvat lennureisijat 2015. aastal. Belgia järeldab sellest, et vaadeldav mehhanism on innustavat laadi, kuna see hõlmab kasusaajate nimekirja läbivaatamist iga kolme aasta järel, kusjuures kasusaajate hulka satuvad kõik ettevõtjad, kes ületavad 400 000 reisija piiri kolme aasta järel toimuva hindamise käigus.

mutatis mutandis

4.2.   Võimaliku abi kokkusobivus siseturuga

Võimaliku abi kokkusobivus siseturuga

| (73) | Kuna Belgia leiab, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga võetud meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, ei pea ta asjakohaseks näidata, millisel õiguslikul alusel võiks meedet käsitada siseturuga kokkusobivana, ega tõendada, et kokkusobivuse tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(73)

Kuna Belgia leiab, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga võetud meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, ei pea ta asjakohaseks näidata, millisel õiguslikul alusel võiks meedet käsitada siseturuga kokkusobivana, ega tõendada, et kokkusobivuse tingimused on täidetud.

4.3.   Võimaliku abi seaduslikkus ja tagasinõudmine

Võimaliku abi seaduslikkus ja tagasinõudmine

| (74) | Belgia ei pea asjakohaseks vaadelda küsimust, kas kõnealusest meetmest teatati komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt või mitte. |
| --- | --- |

(74)

Belgia ei pea asjakohaseks vaadelda küsimust, kas kõnealusest meetmest teatati komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt või mitte.

| (75) | Samuti ei pea Belgia seoses vaadeldava meetmega asjakohaseks küsimust summade tagasinõudmise kohta. |
| --- | --- |

(75)

Samuti ei pea Belgia seoses vaadeldava meetmega asjakohaseks küsimust summade tagasinõudmise kohta.

5.   HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   Ryanairi märkused

Ryanairi märkused

| (76) | 13. veebruaril 2015 edastas Ryanair komisjonile kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(76)

13. veebruaril 2015 edastas Ryanair komisjonile kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta.

5.1.1.   Korraldus abi andmise tingimuslikuks peatamiseks

Korraldus abi andmise tingimuslikuks peatamiseks

| (77) | Ryanair nõustub komisjoni esialgsete järeldustega riigiabi olemasolu kohta ning kutsub komisjoni üles tegema Belgiale korralduse kõnealuse abi andmise lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(77)

Ryanair nõustub komisjoni esialgsete järeldustega riigiabi olemasolu kohta ning kutsub komisjoni üles tegema Belgiale korralduse kõnealuse abi andmise lõpetamiseks.

| (78) | Ryanairi väitel on meetme eesmärk selgelt konkurentsivastane, sest meede kahjustab konkurentsi, seades nõrka konkurentsipositsiooni ülejäänud lennuettevõtjad, eeskätt Brüsseli lennujaamas tegutsevad odavlennuettevõtjad. |
| --- | --- |

(78)

Ryanairi väitel on meetme eesmärk selgelt konkurentsivastane, sest meede kahjustab konkurentsi, seades nõrka konkurentsipositsiooni ülejäänud lennuettevõtjad, eeskätt Brüsseli lennujaamas tegutsevad odavlennuettevõtjad.

| (79) | Lisaks sellele leiab Ryanair, et meetmest kasusaajad (eeskätt ettevõtted Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium) on meedet kasutanud selleks, et tugevdada juba varem olemas olnud strateegilise partnerluse suhteid, mis võimaldab vastu seista mitmele olulisele konkurendile, nagu Ryanair või Vueling, kes tegutsevad Brüsseli lennujaamas. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks sellele leiab Ryanair, et meetmest kasusaajad (eeskätt ettevõtted Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium) on meedet kasutanud selleks, et tugevdada juba varem olemas olnud strateegilise partnerluse suhteid, mis võimaldab vastu seista mitmele olulisele konkurendile, nagu Ryanair või Vueling, kes tegutsevad Brüsseli lennujaamas.

5.1.2.   Meetme struktuur ja riigiabile omased tunnused

Meetme struktuur ja riigiabile omased tunnused

| (80) | Ryanair nõustub esmalt komisjoni esialgse järeldusega selle kohta, et 400 000 reisija piirmäär on meelevaldne ja leiab, et sellel ei ole majanduslikku põhjendust. |
| --- | --- |

(80)

Ryanair nõustub esmalt komisjoni esialgse järeldusega selle kohta, et 400 000 reisija piirmäär on meelevaldne ja leiab, et sellel ei ole majanduslikku põhjendust.

| (81) | Teiseks rõhutab Ryanair, et meetme jaoks abikõlblikud lennuettevõtjad on välja valitud kriteeriumi alusel, mis ei võta arvesse transfeer- ja transiitreisijaid, samas kui kasusaajatele makstavate summade puhul on neid reisijate kategooriaid arvesse võetud. Ryanair näeb selles sidususe puudumist ja on seisukohal, et meetme alusel toimuv kohtlemise erinevus seoses transiit- ja transfeerreisijatega on loogiliselt põhjendatav Belgia sooviga hoida väljaspool Belgiat registreeritud ettevõtjad eemal meetme kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(81)

Teiseks rõhutab Ryanair, et meetme jaoks abikõlblikud lennuettevõtjad on välja valitud kriteeriumi alusel, mis ei võta arvesse transfeer- ja transiitreisijaid, samas kui kasusaajatele makstavate summade puhul on neid reisijate kategooriaid arvesse võetud. Ryanair näeb selles sidususe puudumist ja on seisukohal, et meetme alusel toimuv kohtlemise erinevus seoses transiit- ja transfeerreisijatega on loogiliselt põhjendatav Belgia sooviga hoida väljaspool Belgiat registreeritud ettevõtjad eemal meetme kohaldamisalast.

| (82) | Ryanair nõustub samuti komisjoni esialgse analüüsiga, mille kohaselt 2012. aasta valimine võrdlusaastaks, mille alusel toimub meetmest kasusaajate valimine, on meelevaldne. Ryanair märgib, et tegemist ei ole ainukese aastaga, mille kohta on andmed kättesaadavad, kuna BAC avaldab oma veebisaidil igakuiselt andmed eelmise kuu reisijate arvu kohta. |
| --- | --- |

(82)

Ryanair nõustub samuti komisjoni esialgse analüüsiga, mille kohaselt 2012. aasta valimine võrdlusaastaks, mille alusel toimub meetmest kasusaajate valimine, on meelevaldne. Ryanair märgib, et tegemist ei ole ainukese aastaga, mille kohta on andmed kättesaadavad, kuna BAC avaldab oma veebisaidil igakuiselt andmed eelmise kuu reisijate arvu kohta.

5.1.3.   Abi siseturuga kokkusobivus

Abi siseturuga kokkusobivus

| (83) | Ryanair leiab, et abi ei saa kuulutada siseturuga kokkusobivaks, sest meede takistab teenuste vaba osutamist. Ryanairi väitel toetatakse abiga teatavate hoolikalt valitud Belgia lennuettevõtjate osutatavaid teenuseid. Ryanair rõhutab, et mitte ükski suurtest Belgia lennuettevõtjatest ei ole meetmest kasusaajate nimekirjast välja jäetud ning Belgia transpordiminister on ise tunnistanud, et meetme eesmärk oli toetada riigi lennuettevõtjaid. |
| --- | --- |

(83)

Ryanair leiab, et abi ei saa kuulutada siseturuga kokkusobivaks, sest meede takistab teenuste vaba osutamist. Ryanairi väitel toetatakse abiga teatavate hoolikalt valitud Belgia lennuettevõtjate osutatavaid teenuseid. Ryanair rõhutab, et mitte ükski suurtest Belgia lennuettevõtjatest ei ole meetmest kasusaajate nimekirjast välja jäetud ning Belgia transpordiminister on ise tunnistanud, et meetme eesmärk oli toetada riigi lennuettevõtjaid.

| (84) | Lisaks sellele teatab Ryanair Belgia valitsuse avaldustest, mis on Ryanairi suhtes vaenulikud, näidates Ryanairi väitel, et valitsus seisab vastu tema tegutsemisele Brüsseli lennujaamas ja soovib selle konkurentsivastase meetme abil takistada sellest lennujaamast väljuvaid lennuliine käitavatel odavlennuettevõtjatel uute teenuste pakkumist. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks sellele teatab Ryanair Belgia valitsuse avaldustest, mis on Ryanairi suhtes vaenulikud, näidates Ryanairi väitel, et valitsus seisab vastu tema tegutsemisele Brüsseli lennujaamas ja soovib selle konkurentsivastase meetme abil takistada sellest lennujaamast väljuvaid lennuliine käitavatel odavlennuettevõtjatel uute teenuste pakkumist.

5.1.4.   Ettevõtja Brussels Airlines finantsraskused

Ettevõtja Brussels Airlines finantsraskused

| (85) | Ryanair märgib, et Brussels Airlines on teatanud kahjumist kõikidel aastatel alates 2009. aastast. Ryanairi arvates oleks Brussels Airlines ilma Belgia sekkumiseta pidanud turult pikemaks või lühemaks ajaks eemale jääma. Ryanairi väitel oli olukord nii kriitiline, et Brussels Airlines kajastas oodatavat abi viivitamata oma 2013. aasta majandusaruandes, kuigi selle summa saamine ei olnud veel kindel. |
| --- | --- |

(85)

Ryanair märgib, et Brussels Airlines on teatanud kahjumist kõikidel aastatel alates 2009. aastast. Ryanairi arvates oleks Brussels Airlines ilma Belgia sekkumiseta pidanud turult pikemaks või lühemaks ajaks eemale jääma. Ryanairi väitel oli olukord nii kriitiline, et Brussels Airlines kajastas oodatavat abi viivitamata oma 2013. aasta majandusaruandes, kuigi selle summa saamine ei olnud veel kindel.

| (86) | Ryanair palub komisjonil kasutada „kogu pädevust, mis tal on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (21) (mis asendati nõukogu määrusega (EL) 2015/1589) (22) alusel“, et esitada üksikasjaliku ja ajakohase teabe nõue ettevõtete Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium 2012., 2013. ja 2014. aasta majandustulemuste kohta. Ryanair palub komisjonil samuti kontrollida, kuidas kajastub abi kasusaajate majandusaruannetes, et määrata kindlaks, kas kasusaajate näol on tegemist raskustes olevate ettevõtetega päästmisabi ja ümberkorraldamisabi suuniste sel ajal kehtinud versiooni tähenduses. |
| --- | --- |

(86)

Ryanair palub komisjonil kasutada „kogu pädevust, mis tal on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (21) (mis asendati nõukogu määrusega (EL) 2015/1589) (22) alusel“, et esitada üksikasjaliku ja ajakohase teabe nõue ettevõtete Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium 2012., 2013. ja 2014. aasta majandustulemuste kohta. Ryanair palub komisjonil samuti kontrollida, kuidas kajastub abi kasusaajate majandusaruannetes, et määrata kindlaks, kas kasusaajate näol on tegemist raskustes olevate ettevõtetega päästmisabi ja ümberkorraldamisabi suuniste sel ajal kehtinud versiooni tähenduses.

21

22

5.2.   International Airlines Groupi (IAG) märkused

International Airlines Groupi (IAG) märkused

| (87) | 16. veebruaril 2015 edastas IAG komisjonile oma kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(87)

16. veebruaril 2015 edastas IAG komisjonile oma kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta.

5.2.1.   Meetme seostatavus riigiga

Meetme seostatavus riigiga

| (88) | IAG väitel on ilmne, et meede võeti vastu Belgia kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga ning see põhineb riigi ressurssidel, eeskätt avaliku föderaalse mobiilsus- ja transporditalituse eelarvel. IAG rõhutab samuti, et BACi roll selle ressursi haldamisel ja ümberjaotamisel piirdub Belgia riigi otsuste kohaldamisega, kuivõrd BACi riigilt saadud vahendite jaotamise eeskirjad on täies ulatuses kindlaks määratud kuninga dekreedi sätetega. IAG väitel ei sea asjaolu, et BACi näol on tegemist eraõigusliku ettevõttega, kahtluse alla riigi ressursside kasutamist ja meetme seostatavust riigiga. |
| --- | --- |

(88)

IAG väitel on ilmne, et meede võeti vastu Belgia kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga ning see põhineb riigi ressurssidel, eeskätt avaliku föderaalse mobiilsus- ja transporditalituse eelarvel. IAG rõhutab samuti, et BACi roll selle ressursi haldamisel ja ümberjaotamisel piirdub Belgia riigi otsuste kohaldamisega, kuivõrd BACi riigilt saadud vahendite jaotamise eeskirjad on täies ulatuses kindlaks määratud kuninga dekreedi sätetega. IAG väitel ei sea asjaolu, et BACi näol on tegemist eraõigusliku ettevõttega, kahtluse alla riigi ressursside kasutamist ja meetme seostatavust riigiga.

5.2.2.   Valikulise eelise olemasolu lennuettevõtjate kasuks

Valikulise eelise olemasolu lennuettevõtjate kasuks

| (89) | IAG meenutab, et lennuettevõtjad, kes 2012. aastal ei tegutsenud, on kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamisalast automaatselt välja arvatud. IAG on seisukohal, et kuigi meedet tutvustati kõikide Brüsseli lennujaama kasutajate suhtes üldiselt kohaldatavana, on see kavandatud sellisena, et seda saab tegelikult kohaldada vaid väikese osa lennuettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(89)

IAG meenutab, et lennuettevõtjad, kes 2012. aastal ei tegutsenud, on kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamisalast automaatselt välja arvatud. IAG on seisukohal, et kuigi meedet tutvustati kõikide Brüsseli lennujaama kasutajate suhtes üldiselt kohaldatavana, on see kavandatud sellisena, et seda saab tegelikult kohaldada vaid väikese osa lennuettevõtjate suhtes.

5.2.3.   Transiit- ja transfeerreisijatega seotud asjaolud

Transiit- ja transfeerreisijatega seotud asjaolud

| (90) | IAG osutab ühele Belgia väitele seoses meetme valikulisusega, mille kohaselt Brüsseli lennujaam erineb mitmest teisest Euroopa lennujaamast, kes ei vabasta transiit- ja transfeerreisijaid julgestustasust. IAG täpsustab seda väidet, tuginedes Euroopa suurte lennujaamade põhjal esitatud näidetele. |
| --- | --- |

(90)

IAG osutab ühele Belgia väitele seoses meetme valikulisusega, mille kohaselt Brüsseli lennujaam erineb mitmest teisest Euroopa lennujaamast, kes ei vabasta transiit- ja transfeerreisijaid julgestustasust. IAG täpsustab seda väidet, tuginedes Euroopa suurte lennujaamade põhjal esitatud näidetele.

| (91) | Lisaks sellele märgib IAG, et seoses lennuettevõtja Brussels Airlines kahjumiga viimastel aastatel otsustas Lufthansa tühistada 2017. aastal tehtud otsuse ettevõtte Brussels Airlines kõikide aktsiate omandamise kohta, kuigi selline otsus 2014. aastal vastu võeti. IAG väitel võib järeldada, et Lufthansa viib ettevõtte Brussels Airlines omandamise lõpule alles siis, kui ettevõte parandab oma majandustulemusi, sealhulgas riiklike vahendite abil. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks sellele märgib IAG, et seoses lennuettevõtja Brussels Airlines kahjumiga viimastel aastatel otsustas Lufthansa tühistada 2017. aastal tehtud otsuse ettevõtte Brussels Airlines kõikide aktsiate omandamise kohta, kuigi selline otsus 2014. aastal vastu võeti. IAG väitel võib järeldada, et Lufthansa viib ettevõtte Brussels Airlines omandamise lõpule alles siis, kui ettevõte parandab oma majandustulemusi, sealhulgas riiklike vahendite abil.

5.3.   Brussels Airlines'i märkused

Brussels Airlines'i märkused

| (92) | 23. veebruaril 2015 edastas Brussels Airlines komisjonile kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(92)

23. veebruaril 2015 edastas Brussels Airlines komisjonile kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta.

| (93) | Brussels Airlines leiab, et kõnealuse meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna see hõlmab mittemajandusliku tegevuse rahastamist ning sellega ei anta mingil juhul toetuse saajatele valikulist eelist. |
| --- | --- |

(93)

Brussels Airlines leiab, et kõnealuse meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna see hõlmab mittemajandusliku tegevuse rahastamist ning sellega ei anta mingil juhul toetuse saajatele valikulist eelist.

| (94) | Täiendavalt leiab Brussels Airlines, et meedet saab käsitada siseturuga kokkusobivana enne lennundussuuniste jõustumist. |
| --- | --- |

(94)

Täiendavalt leiab Brussels Airlines, et meedet saab käsitada siseturuga kokkusobivana enne lennundussuuniste jõustumist.

5.3.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (95) | Brussels Airlines leiab, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel antav toetus hõlmab mittemajanduslikku tegevust, mille puhul on ette nähtud osaline rahaline hüvitamine. |
| --- | --- |

(95)

Brussels Airlines leiab, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel antav toetus hõlmab mittemajanduslikku tegevust, mille puhul on ette nähtud osaline rahaline hüvitamine.

| (96) | Selle analüüsi toetuseks osutab Brussels Airlines juhtumi SA.14093 (C76/2002) Vallooni piirkonna antud eelised lennujaamale Brussels South Charleroi Airport ja lennuettevõtjale Ryanair (23) suhtes algatatud 21. märtsi 2012. aasta uurimismenetluse laiendamise otsusele. |
| --- | --- |

(96)

Selle analüüsi toetuseks osutab Brussels Airlines juhtumi SA.14093 (C76/2002) Vallooni piirkonna antud eelised lennujaamale Brussels South Charleroi Airport ja lennuettevõtjale Ryanair (23) suhtes algatatud 21. märtsi 2012. aasta uurimismenetluse laiendamise otsusele.

Vallooni piirkonna antud eelised lennujaamale Brussels South Charleroi Airport ja lennuettevõtjale Ryanair

23

| (97) | Lennuettevõtja Brussels Airlines väitel ei maksa Charleroi lennujaamas tegutsevad lennuettevõtjad selles lennujaamas julgestustasu ning eespool nimetatud komisjoni 21. märtsi 2012. aasta otsuse kohaselt ei ole nende puhul seetõttu tegemist riigiabiga. Lisaks sellele märgib Brussels Airlines, et eespool osutatud Charleroi otsus, millega lõpetati 21. märtsi 2012. aasta otsusega laiendatud ametlik uurimismenetlus, põhjendab ühe Vallooni piirkonna ministri väitel Charleroi lennujaamale ja lennuettevõtja Brussels Airlines väitel ka selle lennujaama kasutajatele Vallooni piirkonna makstavat rahalist hüvitist. |
| --- | --- |

(97)

Lennuettevõtja Brussels Airlines väitel ei maksa Charleroi lennujaamas tegutsevad lennuettevõtjad selles lennujaamas julgestustasu ning eespool nimetatud komisjoni 21. märtsi 2012. aasta otsuse kohaselt ei ole nende puhul seetõttu tegemist riigiabiga. Lisaks sellele märgib Brussels Airlines, et eespool osutatud Charleroi otsus, millega lõpetati 21. märtsi 2012. aasta otsusega laiendatud ametlik uurimismenetlus, põhjendab ühe Vallooni piirkonna ministri väitel Charleroi lennujaamale ja lennuettevõtja Brussels Airlines väitel ka selle lennujaama kasutajatele Vallooni piirkonna makstavat rahalist hüvitist.

5.3.2.   Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (98) | Brussels Airlines nimetab menetluse algatamise otsuse punkti 44, milles komisjon tegi järelduse meetme valikulisuse kohta seoses kolme põhjusega: 1) meede on suunatud üksnes lennuettevõtjatele ja mitte teistele reisijateveo liikidele; 2) meede on suunatud üksnes lennuettevõtjatele, kes kasutavad Brüsseli lennujaama; 3) meede hõlmab üksnes lennuettevõtjaid, kes vastavad teatavatele reisijate arvuga seotud tingimustele Brüsseli lennujaamas. |
| --- | --- |

(98)

Brussels Airlines nimetab menetluse algatamise otsuse punkti 44, milles komisjon tegi järelduse meetme valikulisuse kohta seoses kolme põhjusega: 1) meede on suunatud üksnes lennuettevõtjatele ja mitte teistele reisijateveo liikidele; 2) meede on suunatud üksnes lennuettevõtjatele, kes kasutavad Brüsseli lennujaama; 3) meede hõlmab üksnes lennuettevõtjaid, kes vastavad teatavatele reisijate arvuga seotud tingimustele Brüsseli lennujaamas.

| (99) | Seoses esimese punktiga väljendab Brussels Airlines kahtlusi toetuse valikulisuse kohta seoses sellega, et toetust kohaldatakse üksnes lennuettevõtjate suhtes. Brussels Airlines leiab, et on olemas objektiivsed põhjused, mis võimaldavad põhjendada vahetegemist lennuliikluse ja teiste reisijateveo liikide vahel, kuna viimaste puhul ei esine sama palju julgeolekuga seotud ohtusid kui lennutranspordi puhul. |
| --- | --- |

(99)

Seoses esimese punktiga väljendab Brussels Airlines kahtlusi toetuse valikulisuse kohta seoses sellega, et toetust kohaldatakse üksnes lennuettevõtjate suhtes. Brussels Airlines leiab, et on olemas objektiivsed põhjused, mis võimaldavad põhjendada vahetegemist lennuliikluse ja teiste reisijateveo liikide vahel, kuna viimaste puhul ei esine sama palju julgeolekuga seotud ohtusid kui lennutranspordi puhul.

| (100) | Seoses teise punktiga osutab Brussels Airlines Belgia õigussüsteemile, mis võimaldab abi anda üksnes lennuettevõtjatele, kes kasutavad Brüsseli lennujaama. Belgia piirkondadele kuulub pädevus avalike lennujaamade ja lennuväljade taristu ja käitamise osas, välja arvatud Brüsseli lennujaama puhul, mis kuulub föderaalvalitsuse pädevusse. Brussels Airlines järeldab sellest, et sellega seoses saab föderatiivne riik anda toetust üksnes Brüsseli lennujaamale ja mitte teistele lennujaamadele. |
| --- | --- |

(100)

Seoses teise punktiga osutab Brussels Airlines Belgia õigussüsteemile, mis võimaldab abi anda üksnes lennuettevõtjatele, kes kasutavad Brüsseli lennujaama. Belgia piirkondadele kuulub pädevus avalike lennujaamade ja lennuväljade taristu ja käitamise osas, välja arvatud Brüsseli lennujaama puhul, mis kuulub föderaalvalitsuse pädevusse. Brussels Airlines järeldab sellest, et sellega seoses saab föderatiivne riik anda toetust üksnes Brüsseli lennujaamale ja mitte teistele lennujaamadele.

| (101) | Seoses kolmanda punktiga palub Brussels Airlines komisjonil pöörduda föderatiivse riigi poole, kes võttis vastu kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi. Seejuures soovib ettevõte selgitada, et ta peab asjakohaseks reisijate arvuga seotud piirmäära kehtestamist lennujaama julgeolekuga seotud teenuste puhul, kuna ohutusega seotud kulude suurus lennujaamades on samuti seotud reisijate arvuga. |
| --- | --- |

(101)

Seoses kolmanda punktiga palub Brussels Airlines komisjonil pöörduda föderatiivse riigi poole, kes võttis vastu kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi. Seejuures soovib ettevõte selgitada, et ta peab asjakohaseks reisijate arvuga seotud piirmäära kehtestamist lennujaama julgeolekuga seotud teenuste puhul, kuna ohutusega seotud kulude suurus lennujaamades on samuti seotud reisijate arvuga.

| (102) | Brussels Airlines leiab samuti, et 2012. aasta kasutamine võrdlusaastana on põhjendatud sellega, et tegemist on viimase aastaga, mille arvandmed olid kättesaadavad ajal, millal ministrite nõukogu otsustas meetme vastu võtta. Brussels Airlines leiab samuti, et võrdluspunkti valimine on alati seotud teatud meelevaldsusega. Ettevõtte Brussels Airlines tehtud analüüsi kohaselt ei ole Belgia 2012. aasta valimisega võrdlusaastaks ületanud oma kaalutlusõiguse piire selles küsimuses. |
| --- | --- |

(102)

Brussels Airlines leiab samuti, et 2012. aasta kasutamine võrdlusaastana on põhjendatud sellega, et tegemist on viimase aastaga, mille arvandmed olid kättesaadavad ajal, millal ministrite nõukogu otsustas meetme vastu võtta. Brussels Airlines leiab samuti, et võrdluspunkti valimine on alati seotud teatud meelevaldsusega. Ettevõtte Brussels Airlines tehtud analüüsi kohaselt ei ole Belgia 2012. aasta valimisega võrdlusaastaks ületanud oma kaalutlusõiguse piire selles küsimuses.

| (103) | Sellega seoses leiab Brussels Airlines, et meetmega ei anta valikulist eelist. |
| --- | --- |

(103)

Sellega seoses leiab Brussels Airlines, et meetmega ei anta valikulist eelist.

5.3.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (104) | Brussels Airlines leiab, et kui komisjon peaks sellele vaatamata tuvastama abi olemasolu, oleks see siseturuga kokkusobiv vähemalt kuni 4. aprillini 2014, millal jõustusid lennundussuunised. Brussels Airlines osutab sellega seoses eespool osutatud Charleroi otsusele, milles komisjon nõustus Vallooni piirkonna võetud mitme meetmega Charleroi lennujaama käitaja suhtes, millega toetati valikuliselt lennujaama majandustegevust; kuigi tegemist oli õigusvastase abiga, muutus see siseturuga kokkusobimatuks alles pärast lennundussuuniste jõustumist. |
| --- | --- |

(104)

Brussels Airlines leiab, et kui komisjon peaks sellele vaatamata tuvastama abi olemasolu, oleks see siseturuga kokkusobiv vähemalt kuni 4. aprillini 2014, millal jõustusid lennundussuunised. Brussels Airlines osutab sellega seoses eespool osutatud Charleroi otsusele, milles komisjon nõustus Vallooni piirkonna võetud mitme meetmega Charleroi lennujaama käitaja suhtes, millega toetati valikuliselt lennujaama majandustegevust; kuigi tegemist oli õigusvastase abiga, muutus see siseturuga kokkusobimatuks alles pärast lennundussuuniste jõustumist.

| (105) | Ettevõtte Brussels Airlines analüüsi kohaselt tähendab see, et julgestusteenuste eest enne seda kuupäeva makstud toetusi ei ole võimalik toetusi saanud ettevõtjatelt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(105)

Ettevõtte Brussels Airlines analüüsi kohaselt tähendab see, et julgestusteenuste eest enne seda kuupäeva makstud toetusi ei ole võimalik toetusi saanud ettevõtjatelt tagasi nõuda.

5.3.4.   Järeldus

Järeldus

| (106) | Brussels Airlines leiab, et kõnealuse meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna sellega ei toetata majandustegevust ega anta valikulist eelist. Igal juhul leiab Brussels Airlines, et meedet tuleb käsitada siseturuga kokkusobivana enne lennundussuuniste jõustumist. |
| --- | --- |

(106)

Brussels Airlines leiab, et kõnealuse meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna sellega ei toetata majandustegevust ega anta valikulist eelist. Igal juhul leiab Brussels Airlines, et meedet tuleb käsitada siseturuga kokkusobivana enne lennundussuuniste jõustumist.

5.4.   Veel ühe huvitatud isiku märkused, kes taotles anonüümsust

Veel ühe huvitatud isiku märkused, kes taotles anonüümsust

| (107) | 26. veebruaril 2015 edastas komisjonile kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta veel üks huvitatud isik, kes taotles anonüümsust (edaspidi „anonüümsust taotlenud huvitatud isik“). |
| --- | --- |

(107)

26. veebruaril 2015 edastas komisjonile kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta veel üks huvitatud isik, kes taotles anonüümsust (edaspidi „anonüümsust taotlenud huvitatud isik“).

| (108) | Anonüümsust taotlenud huvitatud isik meenutab esmalt, et 30. detsembri 2001. aasta programmseaduses (24) on selgesõnaliselt sätestatud, (25) et BACi võetavad lennujaamatasud peavad olema mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja kuludele vastavad. |
| --- | --- |

(108)

Anonüümsust taotlenud huvitatud isik meenutab esmalt, et 30. detsembri 2001. aasta programmseaduses (24) on selgesõnaliselt sätestatud, (25) et BACi võetavad lennujaamatasud peavad olema mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja kuludele vastavad.

24

25

| (109) | Samuti rõhutab ta, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet ei saa seada kahtluse alla programmseaduse sätteid, kuna viimase näol on tegemist kuninga dekreedist kõrgemat järku õigusaktiga. |
| --- | --- |

(109)

Samuti rõhutab ta, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet ei saa seada kahtluse alla programmseaduse sätteid, kuna viimase näol on tegemist kuninga dekreedist kõrgemat järku õigusaktiga.

| (110) | Anonüümsust taotlenud huvitatud isik märgib, et programmseaduse alusel väljastas Belgia BACile loa, mis võimaldab ettevõttel käitada Brüsseli lennujaama. Sellega seoses leiab anonüümsust taotlenud huvitatud isik, et Belgia peaks kontrollima loa väljastamisega seotud tingimusi ning veenduma, et lennujaamatasud ei ole diskrimineerivat laadi. Anonüümsust taotlenud huvitatud isik leiab, et kui BAC ei järgi neid tingimusi, saab ja peab Belgia võtma meetmeid olukorra lahendamiseks. |
| --- | --- |

(110)

Anonüümsust taotlenud huvitatud isik märgib, et programmseaduse alusel väljastas Belgia BACile loa, mis võimaldab ettevõttel käitada Brüsseli lennujaama. Sellega seoses leiab anonüümsust taotlenud huvitatud isik, et Belgia peaks kontrollima loa väljastamisega seotud tingimusi ning veenduma, et lennujaamatasud ei ole diskrimineerivat laadi. Anonüümsust taotlenud huvitatud isik leiab, et kui BAC ei järgi neid tingimusi, saab ja peab Belgia võtma meetmeid olukorra lahendamiseks.

| (111) | Anonüümsust taotlenud huvitatud isik on arvamusel, et Belgia soovis toetada Belgia lennuettevõtjaid, kahjustamata seejuures põhjenduses 108 osutatud majanduslikku korraldust, ja leiab, et BAC oleks pidanud kohaldama julgeolekumeetmetega seotud kulude vähendamist kõikide Brüsseli lennujaama kasutavate lennuettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(111)

Anonüümsust taotlenud huvitatud isik on arvamusel, et Belgia soovis toetada Belgia lennuettevõtjaid, kahjustamata seejuures põhjenduses 108 osutatud majanduslikku korraldust, ja leiab, et BAC oleks pidanud kohaldama julgeolekumeetmetega seotud kulude vähendamist kõikide Brüsseli lennujaama kasutavate lennuettevõtjate suhtes.

| (112) | Lisaks sellele meenutab anonüümsust taotlenud huvitatud isik, et BACi ja lennuettevõtjate vahel on sõlmitud viieaastase tähtajaga leping tasude süsteemi ja hindade kontrollimise põhimõtete kohta. Kehtiva lepingu muutmisel tuleb lennuettevõtjatega uuesti konsulteerida. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks sellele meenutab anonüümsust taotlenud huvitatud isik, et BACi ja lennuettevõtjate vahel on sõlmitud viieaastase tähtajaga leping tasude süsteemi ja hindade kontrollimise põhimõtete kohta. Kehtiva lepingu muutmisel tuleb lennuettevõtjatega uuesti konsulteerida.

| (113) | Anonüümsust taotlenud huvitatud isik järeldab sellest, et Belgia lähtub põhimõttest, mille kohaselt BAC peab kohaldama kõikide lennuettevõtjate suhtes mittediskrimineerivat soodustust (st julgeolekumeetmetega seotud kulude üldist vähendamist). Vastasel juhul oleks tegemist teatud lennuettevõtjatele antava valikulise eelisega, mis on vastuolus Chicago konventsiooni (26) artikli 15 sätetega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/12/EÜ (27). |
| --- | --- |

(113)

Anonüümsust taotlenud huvitatud isik järeldab sellest, et Belgia lähtub põhimõttest, mille kohaselt BAC peab kohaldama kõikide lennuettevõtjate suhtes mittediskrimineerivat soodustust (st julgeolekumeetmetega seotud kulude üldist vähendamist). Vastasel juhul oleks tegemist teatud lennuettevõtjatele antava valikulise eelisega, mis on vastuolus Chicago konventsiooni (26) artikli 15 sätetega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/12/EÜ (27).

26

27

6.   BELGIA KOMMENTAARID KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

BELGIA KOMMENTAARID KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

6.1.   Kommentaarid Ryanairi märkuste kohta

Kommentaarid Ryanairi märkuste kohta

| (114) | Belgia meenutab esmalt, et 16. jaanuari 2015. aasta märkustes ning 12. märtsi 2015. aasta vastustes 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele on ta üksikasjalikult selgitanud põhjendusi, mille tõttu vaidlusalust meedet ei saa käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(114)

Belgia meenutab esmalt, et 16. jaanuari 2015. aasta märkustes ning 12. märtsi 2015. aasta vastustes 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele on ta üksikasjalikult selgitanud põhjendusi, mille tõttu vaidlusalust meedet ei saa käsitada riigiabina.

| (115) | Lisaks sellele leiab Belgia, et Ryanairi esitatud väited peegeldavad peaasjalikult ettevõtte äristrateegiat ning tegemist ei ole puhtakujuliselt õiguslike väidetega. |
| --- | --- |

(115)

Lisaks sellele leiab Belgia, et Ryanairi esitatud väited peegeldavad peaasjalikult ettevõtte äristrateegiat ning tegemist ei ole puhtakujuliselt õiguslike väidetega.

6.1.1.   Abi peatamise nõue

Abi peatamise nõue

| (116) | Belgia meenutab, et pärast kahtlusi, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses, otsustas mobiilsuse valdkonna minister ettevaatusabinõuna ja ilma et see kahjustaks tema seisukohta komisjoni algatamisotsuses tehtud esialgse hinnangu suhtes, peatada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamise. |
| --- | --- |

(116)

Belgia meenutab, et pärast kahtlusi, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses, otsustas mobiilsuse valdkonna minister ettevaatusabinõuna ja ilma et see kahjustaks tema seisukohta komisjoni algatamisotsuses tehtud esialgse hinnangu suhtes, peatada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaldamise.

6.1.2.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (117) | Kommenteerides Ryanairi väiteid riigiabi olemasolu kohta, eeskätt seoses piirmäära (400 000 reisijat aastas) väidetava meelevaldsusega, reisijate väidetavalt arusaamatu jagamisega transfeer- ja transiitreisijateks kasusaajate kindlaksmääramisel ja abisumma väljaarvutamisel ning kasusaajate valikul 2012. aasta võrdlusaastaks valimise väidetava meelevaldsusega, osutab Belgia komisjonile oma 16. jaanuari 2015. aasta märkustele ja 12. märtsi 2015. aasta vastusele 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele. |
| --- | --- |

(117)

Kommenteerides Ryanairi väiteid riigiabi olemasolu kohta, eeskätt seoses piirmäära (400 000 reisijat aastas) väidetava meelevaldsusega, reisijate väidetavalt arusaamatu jagamisega transfeer- ja transiitreisijateks kasusaajate kindlaksmääramisel ja abisumma väljaarvutamisel ning kasusaajate valikul 2012. aasta võrdlusaastaks valimise väidetava meelevaldsusega, osutab Belgia komisjonile oma 16. jaanuari 2015. aasta märkustele ja 12. märtsi 2015. aasta vastusele 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele.

| (118) | Seoses väidetega, mis on seotud 2012. aasta valimisega võrdlusaastaks, väidab Belgia, et Ryanair ei täpsustanud asjaolu, et kuigi BACi veebisaidil avaldatakse igakuiselt andmeid eelneva kuu reisijate arvu kohta, on nende andmete puhul tegemist vaid üldiste statistiliste andmetega lennujaamast väljuvate ja lennujaama saabuvate lennureisijate ning transiit- või transfeerreisijate arvu kohta, mis ei ole liigendatud lennuettevõtjate kaupa. |
| --- | --- |

(118)

Seoses väidetega, mis on seotud 2012. aasta valimisega võrdlusaastaks, väidab Belgia, et Ryanair ei täpsustanud asjaolu, et kuigi BACi veebisaidil avaldatakse igakuiselt andmeid eelneva kuu reisijate arvu kohta, on nende andmete puhul tegemist vaid üldiste statistiliste andmetega lennujaamast väljuvate ja lennujaama saabuvate lennureisijate ning transiit- või transfeerreisijate arvu kohta, mis ei ole liigendatud lennuettevõtjate kaupa.

| (119) | Seoses mobiilsuse valdkonna endise riigisekretäri avaldusega, millele Ryanair viitab, leiab Belgia, et see avaldus ei võimalda tõendada riigiabi olemasolu ega ka mingi muu Belgia valitsuse kava olemasolu, mille eesmärk oleks tõkestada Ryanairi konkureerimist teiste lennuettevõtjatega. |
| --- | --- |

(119)

Seoses mobiilsuse valdkonna endise riigisekretäri avaldusega, millele Ryanair viitab, leiab Belgia, et see avaldus ei võimalda tõendada riigiabi olemasolu ega ka mingi muu Belgia valitsuse kava olemasolu, mille eesmärk oleks tõkestada Ryanairi konkureerimist teiste lennuettevõtjatega.

6.1.3.   Väidetava abi kokkusobivus siseturuga

Väidetava abi kokkusobivus siseturuga

| (120) | Belgia meenutab selle küsimusega seoses, et meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, sest selle abil hüvitatakse üksnes mittemajanduslikke teenuseid, ning samuti seetõttu, et sellega ei anta meetmest kasusaajatele eelist. |
| --- | --- |

(120)

Belgia meenutab selle küsimusega seoses, et meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, sest selle abil hüvitatakse üksnes mittemajanduslikke teenuseid, ning samuti seetõttu, et sellega ei anta meetmest kasusaajatele eelist.

| (121) | Belgia järeldab sellest, et küsimus väidetava riigiabi siseturuga kokkusobivuse kohta ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(121)

Belgia järeldab sellest, et küsimus väidetava riigiabi siseturuga kokkusobivuse kohta ei ole asjakohane.

6.1.4.   Kasusaajaid käsitleva finantsteabe esitamise nõue

Kasusaajaid käsitleva finantsteabe esitamise nõue

| (122) | Selle küsimusega seoses rõhutab Belgia, et meetme näol ei ole tegemist riigiabiga ning seetõttu ei ole komisjonil mingit alust nõuda ettevõtjatelt Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium finantsandmete esitamist. |
| --- | --- |

(122)

Selle küsimusega seoses rõhutab Belgia, et meetme näol ei ole tegemist riigiabiga ning seetõttu ei ole komisjonil mingit alust nõuda ettevõtjatelt Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium finantsandmete esitamist.

| (123) | Igal juhul leiab Belgia, et tuleb pöörduda nende kolme lennuettevõtja poole ja vajaduse korral kutsuda neid üles märkusi esitama. |
| --- | --- |

(123)

Igal juhul leiab Belgia, et tuleb pöörduda nende kolme lennuettevõtja poole ja vajaduse korral kutsuda neid üles märkusi esitama.

6.2.   Kommentaarid IAG märkuste kohta

Kommentaarid IAG märkuste kohta

| (124) | Kommentaarides IAG esitatud märkuste kohta osutab Belgia komisjonile oma 16. jaanuari 2015. aasta märkustele ning 12. märtsi 2015. aasta vastustele 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele, milles ta on üksikasjalikult selgitanud põhjendusi, mille tõttu vaadeldavat meedet ei saa käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(124)

Kommentaarides IAG esitatud märkuste kohta osutab Belgia komisjonile oma 16. jaanuari 2015. aasta märkustele ning 12. märtsi 2015. aasta vastustele 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele, milles ta on üksikasjalikult selgitanud põhjendusi, mille tõttu vaadeldavat meedet ei saa käsitada riigiabina.

6.3.   Kommentaarid lennuettevõtja Brussels Airlines märkuste kohta

Kommentaarid lennuettevõtja Brussels Airlines märkuste kohta

| (125) | Belgia võttis teadmiseks lennuettevõtja Brussels Airlines märkused, milles on eeskätt väidetud, et vaadeldava meetme näol ei ole tegemist riigiabiga. Belgia teatab komisjonile, et ta nõustub lennuettevõtja Brussels Airlines selle järeldusega, |
| --- | --- |

(125)

Belgia võttis teadmiseks lennuettevõtja Brussels Airlines märkused, milles on eeskätt väidetud, et vaadeldava meetme näol ei ole tegemist riigiabiga. Belgia teatab komisjonile, et ta nõustub lennuettevõtja Brussels Airlines selle järeldusega,

6.4.   Kommentaarid anonüümsust taotlenud huvitatud isiku märkuste kohta

Kommentaarid anonüümsust taotlenud huvitatud isiku märkuste kohta

| (126) | Belgia osutab oma 16. jaanuari 2015. aasta märkustele ning 12. märtsi 2015. aasta vastustele 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele, milles ta on üksikasjalikult selgitanud põhjendusi, mille tõttu vaadeldavat meedet ei saa käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(126)

Belgia osutab oma 16. jaanuari 2015. aasta märkustele ning 12. märtsi 2015. aasta vastustele 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele, milles ta on üksikasjalikult selgitanud põhjendusi, mille tõttu vaadeldavat meedet ei saa käsitada riigiabina.

7.   HINNANG

HINNANG

7.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (127) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(127)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (128) | Et meedet võiks käsitada riigiabina, peavad seega samaaegselt olema täidetud järgmised tingimused: 1) meetmest kasusaaja(d) on ettevõtja(d) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) kõnealust meedet rahastatakse riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga, 3) meede annab selle saajale või saajatele valikulise majandusliku eelise ja 4) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust (28). |
| --- | --- |

(128)

Et meedet võiks käsitada riigiabina, peavad seega samaaegselt olema täidetud järgmised tingimused: 1) meetmest kasusaaja(d) on ettevõtja(d) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) kõnealust meedet rahastatakse riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga, 3) meede annab selle saajale või saajatele valikulise majandusliku eelise ja 4) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust (28).

28

7.1.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (129) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt kohaldatakse riigiabieeskirju üksnes juhul, kui kasusaaja on „ettevõtja“. Ettevõtja mõiste hõlmab kõiki majandustegevusega tegelevaid üksusi, sõltumata nende õiguslikust seisundist või rahastamise viisist (29). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises (30). Komisjon on lennundussuuniste punktis 34 märkinud, et küsimus sellest, kas teatud üksuse näol on tegemist ettevõtjaga või mitte, on alati seotud tema konkreetse tegevusega. |
| --- | --- |

(129)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt kohaldatakse riigiabieeskirju üksnes juhul, kui kasusaaja on „ettevõtja“. Ettevõtja mõiste hõlmab kõiki majandustegevusega tegelevaid üksusi, sõltumata nende õiguslikust seisundist või rahastamise viisist (29). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises (30). Komisjon on lennundussuuniste punktis 34 märkinud, et küsimus sellest, kas teatud üksuse näol on tegemist ettevõtjaga või mitte, on alati seotud tema konkreetse tegevusega.

29

30

| (130) | Belgia väitel rahastatakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel makstava toetusega teenuseid, millega tagatakse reisijate ja lennujaamataristu julgeolek ning sellest tulenevalt ei ole tegemist majandustegevusega. Belgia osutab Charleroi otsusele, milles komisjon leidis, et Vallooni piirkonna poolse avaliku võimu ainupädevusse kuuluva teatava tegevuse rahastamise näol Charleroi lennujaamas ei olnud tegemist riigiabiga, kuna sellise tegevuse puhul ei olnud tegemist majandustegevusega. Brussels Airlines esitas samalaadseid väiteid. |
| --- | --- |

(130)

Belgia väitel rahastatakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel makstava toetusega teenuseid, millega tagatakse reisijate ja lennujaamataristu julgeolek ning sellest tulenevalt ei ole tegemist majandustegevusega. Belgia osutab Charleroi otsusele, milles komisjon leidis, et Vallooni piirkonna poolse avaliku võimu ainupädevusse kuuluva teatava tegevuse rahastamise näol Charleroi lennujaamas ei olnud tegemist riigiabiga, kuna sellise tegevuse puhul ei olnud tegemist majandustegevusega. Brussels Airlines esitas samalaadseid väiteid.

| (131) | Komisjon ei vaidlusta väidet, et Belgia võis maksta BACile hüvitist Brüsseli lennujaamas teostatava julgestustegevuse eest ning et sellise tegevuse puhul on võimalik nõustuda sellega, et BACile ei antud riigiabi. Samas ei ole käesoleva menetluse uurimisobjekt mitte BACile antav toetus, vaid lennuettevõtjatele antav toetus. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon ei vaidlusta väidet, et Belgia võis maksta BACile hüvitist Brüsseli lennujaamas teostatava julgestustegevuse eest ning et sellise tegevuse puhul on võimalik nõustuda sellega, et BACile ei antud riigiabi. Samas ei ole käesoleva menetluse uurimisobjekt mitte BACile antav toetus, vaid lennuettevõtjatele antav toetus.

| (132) | Sellega seoses tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedis on sätestatud, et BAC maksab kogu saadud toetuse edasi lennuettevõtjatele, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 väljunud lennureisijat. Seda arvestades tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga antakse selle dekreedi artiklis 2 sätestatud ümberjaotusmehhanismi abil eelis lennuettevõtjatele, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 väljunud lennureisijat. |
| --- | --- |

(132)

Sellega seoses tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedis on sätestatud, et BAC maksab kogu saadud toetuse edasi lennuettevõtjatele, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 väljunud lennureisijat. Seda arvestades tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreediga antakse selle dekreedi artiklis 2 sätestatud ümberjaotusmehhanismi abil eelis lennuettevõtjatele, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 väljunud lennureisijat.

| (133) | Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel BACilt saadud toetuse abil hüvitati osaliselt lennuettevõtjate poolt BACile makstavatest julgestustasudest tulenevaid kulusid. Julgestustasu näol on tegemist lennujaamatasuga, mida lennuettevõtjad maksavad BACile, et saada juurdepääs lennujaamataristule ning kasutada lennujaamateenuseid. Tegemist on seega äriteenuse hinna ühe teguriga, mille suuruse määrab kindlaks neid teenuseid osutav eraõiguslik ettevõtja. Lisaks sellele arvestatakse julgestustasu suurus lennuettevõtja iga reisija pealt, kes väljub lennujaamast. Seega on ilmne, et kõnealuse toetuse abil rahastatakse reisijateveo äriteenust, mille puhul – nagu komisjon on lennundussuuniste punktis 27 selgitanud – on tegemist majandustegevusega. Tegemist ei ole mingil juhul selliste kulude hüvitamisega, mida lennuettevõtjad peavad kandma seoses avaliku võimu ainupädevusse kuuluvate ja riigi vastutusalas olevate ülesannete täitmisega. |
| --- | --- |

(133)

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel BACilt saadud toetuse abil hüvitati osaliselt lennuettevõtjate poolt BACile makstavatest julgestustasudest tulenevaid kulusid. Julgestustasu näol on tegemist lennujaamatasuga, mida lennuettevõtjad maksavad BACile, et saada juurdepääs lennujaamataristule ning kasutada lennujaamateenuseid. Tegemist on seega äriteenuse hinna ühe teguriga, mille suuruse määrab kindlaks neid teenuseid osutav eraõiguslik ettevõtja. Lisaks sellele arvestatakse julgestustasu suurus lennuettevõtja iga reisija pealt, kes väljub lennujaamast. Seega on ilmne, et kõnealuse toetuse abil rahastatakse reisijateveo äriteenust, mille puhul – nagu komisjon on lennundussuuniste punktis 27 selgitanud – on tegemist majandustegevusega. Tegemist ei ole mingil juhul selliste kulude hüvitamisega, mida lennuettevõtjad peavad kandma seoses avaliku võimu ainupädevusse kuuluvate ja riigi vastutusalas olevate ülesannete täitmisega.

| (134) | Charleroi otsuse puhul uuris komisjon sellise tegevusega seotud kulude hüvitamist, mida Charleroi lennujaama käitaja pidi kandma seoses avaliku võimu ainupädevusse kuuluvate ja riigi vastutusalas olevate ülesannete täitmisega. Komisjon ei uurinud hüvitise lennuettevõtjatele ümberjaotamise mehhanismi, st sellesarnast, mis kehtestatakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikliga 2. Komisjon ei teinud samuti otsust selle kohta, et lennuettevõtjatele makstud toetuste näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna sellega rahastati mittemajanduslikku tegevust. Charleroi otsus ei ole seega käesoleva menetluse raames analüüsitava meetme puhul asjakohane. |
| --- | --- |

(134)

Charleroi otsuse puhul uuris komisjon sellise tegevusega seotud kulude hüvitamist, mida Charleroi lennujaama käitaja pidi kandma seoses avaliku võimu ainupädevusse kuuluvate ja riigi vastutusalas olevate ülesannete täitmisega. Komisjon ei uurinud hüvitise lennuettevõtjatele ümberjaotamise mehhanismi, st sellesarnast, mis kehtestatakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikliga 2. Komisjon ei teinud samuti otsust selle kohta, et lennuettevõtjatele makstud toetuste näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna sellega rahastati mittemajanduslikku tegevust. Charleroi otsus ei ole seega käesoleva menetluse raames analüüsitava meetme puhul asjakohane.

| (135) | Eelnevast tuleneb, et vaadeldava meetme, st kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel lennuettevõtjatele makstava toetuse abil rahastati majandustegevust, nimelt reisijate kommertsvedusid. Toetuste saajate näol on ilmselgelt tegemist ettevõtjatega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(135)

Eelnevast tuleneb, et vaadeldava meetme, st kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel lennuettevõtjatele makstava toetuse abil rahastati majandustegevust, nimelt reisijate kommertsvedusid. Toetuste saajate näol on ilmselgelt tegemist ettevõtjatega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (136) | Toetust maksti, kohaldades kuninga dekreeti, mille ministrite nõukogu oli vastu võtnud. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 6 on sätestatud, et lennuliikluse valdkonna eest vastutav minister on vastutav dekreedi rakendamise eest. |
| --- | --- |

(136)

Toetust maksti, kohaldades kuninga dekreeti, mille ministrite nõukogu oli vastu võtnud. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 6 on sätestatud, et lennuliikluse valdkonna eest vastutav minister on vastutav dekreedi rakendamise eest.

| (137) | Lisaks sellele rahastatakse toetust Belgia riigi eelarvest pärit ressursside abil. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 3 on sätestatud: „Artiklis 1 osutatud toetus antakse avaliku föderaalse mobiilsus- ja transporditalituse 2014. aasta eelarve rubriigist 52.60.31.32.01 „Abi lennundussektorile“ [...]“. |
| --- | --- |

(137)

Lisaks sellele rahastatakse toetust Belgia riigi eelarvest pärit ressursside abil. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 3 on sätestatud: „Artiklis 1 osutatud toetus antakse avaliku föderaalse mobiilsus- ja transporditalituse 2014. aasta eelarve rubriigist 52.60.31.32.01 „Abi lennundussektorile“ [...]“.

| (138) | Lisaks sellele sätestatakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 2 BACi kohustus jagada kogu riigilt saadav toetus ümber teatud lennuettevõtjatele, kusjuures igale lennuettevõtjale makstava toetussumma arvutamine toimub täiel määral kuninga dekreedis kindlaksmääratud meetodi abil. See säte ei jäta BACile mingit otsustusvabadust toetuse saajatest lennuettevõtjate ja neile makstavate teotussummade kindlaksmääramisel. Seega on BACi poolt lennuettevõtjatele kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel tehtavad maksed seostatavad riigiga ja neid rahastatakse riigi ressurssidest ning seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et BACi puhul on tegemist ettevõttega, mille aktsiatest 75 % kuulub eraõiguslikele investoritele (31). |
| --- | --- |

(138)

Lisaks sellele sätestatakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 2 BACi kohustus jagada kogu riigilt saadav toetus ümber teatud lennuettevõtjatele, kusjuures igale lennuettevõtjale makstava toetussumma arvutamine toimub täiel määral kuninga dekreedis kindlaksmääratud meetodi abil. See säte ei jäta BACile mingit otsustusvabadust toetuse saajatest lennuettevõtjate ja neile makstavate teotussummade kindlaksmääramisel. Seega on BACi poolt lennuettevõtjatele kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel tehtavad maksed seostatavad riigiga ja neid rahastatakse riigi ressurssidest ning seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et BACi puhul on tegemist ettevõttega, mille aktsiatest 75 % kuulub eraõiguslikele investoritele (31).

31

| (139) | Lisaks sellele tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel tehtud maksete puhul ei järgitud täpselt esialgu kindlaksmääratud korda. Kuninga dekreedi artikli 2 sätete kohaselt arvutatud summad kandis selle dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud kriteeriumidele vastavatele lennuettevõtjatele üle otseselt riik, ilma BACi vahenduseta. 22. septembril 2014 kandis Belgia riik otse lennuettevõtjatele üle järgmised summad: 16 779 819 eurot (Brussels Airlines), 2 143 621 eurot (TUI Airlines Belgium), 76 560 eurot (Thomas Cook Airlines Belgium). On ilmne, et need otsesed maksed on seostatavad riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(139)

Lisaks sellele tuleb märkida, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel tehtud maksete puhul ei järgitud täpselt esialgu kindlaksmääratud korda. Kuninga dekreedi artikli 2 sätete kohaselt arvutatud summad kandis selle dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud kriteeriumidele vastavatele lennuettevõtjatele üle otseselt riik, ilma BACi vahenduseta. 22. septembril 2014 kandis Belgia riik otse lennuettevõtjatele üle järgmised summad: 16 779 819 eurot (Brussels Airlines), 2 143 621 eurot (TUI Airlines Belgium), 76 560 eurot (Thomas Cook Airlines Belgium). On ilmne, et need otsesed maksed on seostatavad riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest.

| (140) | Neid asjaolusid arvesse võttes tuleb järeldada, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 sätetega kehtestatud lennuettevõtjatele makstavate toetuste mehhanism on seostatav riigiga ning Belgia rahastab seda riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(140)

Neid asjaolusid arvesse võttes tuleb järeldada, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 sätetega kehtestatud lennuettevõtjatele makstavate toetuste mehhanism on seostatav riigiga ning Belgia rahastab seda riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.3.   Majanduseelis

Majanduseelis

| (141) | Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist ettevõtjale antava abiga, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest, või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (32). |
| --- | --- |

(141)

Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist ettevõtjale antava abiga, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest, või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (32).

32

| (142) | Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale (33). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel ja tavalistest turutingimustest erinevatel tingimustel paranenud (34). Et seda hinnata, tuleks võrrelda ettevõtja finantsolukorda pärast meedet tema finantsolukorraga juhul, kui meedet ei oleks võetud (35). Kuna oluline on vaid meetme mõju, ei puutu asjasse see, kas eelis on ettevõtjale kohustuslik, nii et ettevõtja ei saanud seda vältida ega sellest keelduda (36). |
| --- | --- |

(142)

Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale (33). Eelis on antud iga kord, kui ettevõtja finantsseisund on riigi sekkumise tagajärjel ja tavalistest turutingimustest erinevatel tingimustel paranenud (34). Et seda hinnata, tuleks võrrelda ettevõtja finantsolukorda pärast meedet tema finantsolukorraga juhul, kui meedet ei oleks võetud (35). Kuna oluline on vaid meetme mõju, ei puutu asjasse see, kas eelis on ettevõtjale kohustuslik, nii et ettevõtja ei saanud seda vältida ega sellest keelduda (36).

33

34

35

36

| (143) | Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 kohaselt pidi BAC riigilt saadud toetuse ümber suunama Brüsseli lennujaama kasutajatele, kes olid vedanud 2012. aasta 1. jaanuari ja 31. detsembri vahelisel perioodil enam kui 400 000 väljunud lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, kusjuures toetuse maksmise kord oli täies ulatuses kindlaks määratud sama artikliga. Nagu ilmneb põhjendustes 39–41 esitatud arvutustest, hüvitati nende maksete abil osaliselt asjaomaste lennuettevõtjate BACile makstavat julgestustasu. Julgestustasu kuulub BACi kindlaks määratud lennujaamatasude hulka ja lennuettevõtjad maksavad seda kommertsteenuste eest, eeskätt lennujaamataristule juurdepääsu eest, mida lennuettevõtjad vajavad selleks, et osutada oma lennutransporditeenuseid. Lisaks sellele kujutab see tasu endast iga väljuva lennureisija eest võetavat teatud summat ning summa suurus sõltub seega otseselt lennuettevõtja reisijate kommertsveoga seotud tegevusest. See tasu kuulub seega kulude hulka, mida Brüsseli lennujaama kasutajad peavad tasuma tavapärastes turutingimustes tegutsedes. Seega võimaldab vaadeldav meede asjaomastel lennuettevõtjatel vältida kulusid, mida nad oleksid tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest ning annab neile eeliseid, mida nad tavalistes turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(143)

Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 kohaselt pidi BAC riigilt saadud toetuse ümber suunama Brüsseli lennujaama kasutajatele, kes olid vedanud 2012. aasta 1. jaanuari ja 31. detsembri vahelisel perioodil enam kui 400 000 väljunud lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, kusjuures toetuse maksmise kord oli täies ulatuses kindlaks määratud sama artikliga. Nagu ilmneb põhjendustes 39–41 esitatud arvutustest, hüvitati nende maksete abil osaliselt asjaomaste lennuettevõtjate BACile makstavat julgestustasu. Julgestustasu kuulub BACi kindlaks määratud lennujaamatasude hulka ja lennuettevõtjad maksavad seda kommertsteenuste eest, eeskätt lennujaamataristule juurdepääsu eest, mida lennuettevõtjad vajavad selleks, et osutada oma lennutransporditeenuseid. Lisaks sellele kujutab see tasu endast iga väljuva lennureisija eest võetavat teatud summat ning summa suurus sõltub seega otseselt lennuettevõtja reisijate kommertsveoga seotud tegevusest. See tasu kuulub seega kulude hulka, mida Brüsseli lennujaama kasutajad peavad tasuma tavapärastes turutingimustes tegutsedes. Seega võimaldab vaadeldav meede asjaomastel lennuettevõtjatel vältida kulusid, mida nad oleksid tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest ning annab neile eeliseid, mida nad tavalistes turutingimustes ei oleks saanud.

| (144) | Belgia väitel tuleb selleks, et hinnata, kas vaadeldaval juhul on tegemist eelise andmisega, teha võrdlus käesoleva menetluse aluseks oleva meetme ja võrreldava olukorra vahel Belgias. Belgia täpsustab sellega seoses, et kuni kõnealuse meetme vastuvõtmiseni esitas ainult Brüsseli lennujaam oma kasutajatele tasunõuded, millega kaeti lennujaama kasutamisega seotud üldised julgestuskulud ilma riiklike vahendite kasutamiseta. Belgia väitel eristab see asjaolu Brüsseli lennujaama teistest Vallooni või Flaami piirkonnas asuvatest lennujaamadest, kus kõik lennujaama julgestuse ja ohutusega seotud kulud kaeti vastavate piirkondade vahenditest. Belgia osutab sellega seoses Charleroi otsusele ning eeskätt selle põhjendustele 269 ja 270. Tuginedes lennundussuuniste punktidele 54–60, mis käsitlevad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist lennuettevõtjatele suunatud meetmete puhul ning sellega seoses lennujaamade võrdlemist, järeldab Belgia, et meetmega ei anta asjaomastele lennuettevõtjatele mingit majanduslikku eelist. Brussels Airlines esitab samalaadseid väiteid, rõhutades asjaolu, et Charleroi lennujaamas ei nõuta lennuettevõtjatelt julgestustasu. |
| --- | --- |

(144)

Belgia väitel tuleb selleks, et hinnata, kas vaadeldaval juhul on tegemist eelise andmisega, teha võrdlus käesoleva menetluse aluseks oleva meetme ja võrreldava olukorra vahel Belgias. Belgia täpsustab sellega seoses, et kuni kõnealuse meetme vastuvõtmiseni esitas ainult Brüsseli lennujaam oma kasutajatele tasunõuded, millega kaeti lennujaama kasutamisega seotud üldised julgestuskulud ilma riiklike vahendite kasutamiseta. Belgia väitel eristab see asjaolu Brüsseli lennujaama teistest Vallooni või Flaami piirkonnas asuvatest lennujaamadest, kus kõik lennujaama julgestuse ja ohutusega seotud kulud kaeti vastavate piirkondade vahenditest. Belgia osutab sellega seoses Charleroi otsusele ning eeskätt selle põhjendustele 269 ja 270. Tuginedes lennundussuuniste punktidele 54–60, mis käsitlevad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamist lennuettevõtjatele suunatud meetmete puhul ning sellega seoses lennujaamade võrdlemist, järeldab Belgia, et meetmega ei anta asjaomastele lennuettevõtjatele mingit majanduslikku eelist. Brussels Airlines esitab samalaadseid väiteid, rõhutades asjaolu, et Charleroi lennujaamas ei nõuta lennuettevõtjatelt julgestustasu.

| (145) | Komisjon ei nõustu Belgia seisukohaga majanduseelise olemasolu tuvastamise meetodite kohta käesolevas menetluses. Komisjon märgib esmalt, et lennundussuuniste sätted, millele Belgia viitab, hõlmavad lennujaama käitaja käitumist ühe või mitme lennuettevõtja suhtes, seoses vajadusega määrata kindlaks, kas teatavale käitajale esitatud maksenõuded on vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Käesolevas menetluses vaadeldavat meedet see raamistik ei hõlma, kuna tegemist on olukorraga, kus riik hüvitab osaliselt lennujaama käitaja poolt kolmele konkreetsele lennuettevõtjatele esitatud tasunõuded. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon ei nõustu Belgia seisukohaga majanduseelise olemasolu tuvastamise meetodite kohta käesolevas menetluses. Komisjon märgib esmalt, et lennundussuuniste sätted, millele Belgia viitab, hõlmavad lennujaama käitaja käitumist ühe või mitme lennuettevõtja suhtes, seoses vajadusega määrata kindlaks, kas teatavale käitajale esitatud maksenõuded on vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Käesolevas menetluses vaadeldavat meedet see raamistik ei hõlma, kuna tegemist on olukorraga, kus riik hüvitab osaliselt lennujaama käitaja poolt kolmele konkreetsele lennuettevõtjatele esitatud tasunõuded.

| (146) | Lisaks sellele vastavad Belgias tegutsevate lennuettevõtjate jaoks tavalised turutingimused olukorrale, kus nad kannavad täies ulatuses finantskoormust, mis on seotud nende tasutavate lennujaamatasudega, sõltumata sellest, millised võivad olla nende lennujaamatasude erinevused, kusjuures selliste tasude suuruse on kindlaks määranud erinevate lennujaamade käitajad ja see sõltub mitmesugustest teguritest, nagu käitajate vastavad äristrateegiad, nende kantavate kulude suurus, piirkondlik või riiklik eeskirjaraamistik, mille raames nende kulude suurus kindlaks määratakse või riigi ainupädevuses olevate ülesannete täitmisega seotud finantskoormuse suurus. Tavapäraste turutingimuste puhul ei eeldata, et lennujaamatasud Belgia eri lennujaamades oleksid võrdsed, isegi kui eeldada, et need lennujaamad on piisaval määral võrreldavad selleks, et kohaldada lennundussuuniste punktides 54–60 sätestatud meetodit, mida Belgia ei ole üritanud tõestada. Sellest tulenevalt ei saa toetus, millega püütakse võrdsustada makstavate tasude suurust ühes Belgia lennujaamas teistes Belgia lennujaamades kohaldatavatega, olla põhjenduseks sellele, et välistada majanduseelise olemasolu. |
| --- | --- |

(146)

Lisaks sellele vastavad Belgias tegutsevate lennuettevõtjate jaoks tavalised turutingimused olukorrale, kus nad kannavad täies ulatuses finantskoormust, mis on seotud nende tasutavate lennujaamatasudega, sõltumata sellest, millised võivad olla nende lennujaamatasude erinevused, kusjuures selliste tasude suuruse on kindlaks määranud erinevate lennujaamade käitajad ja see sõltub mitmesugustest teguritest, nagu käitajate vastavad äristrateegiad, nende kantavate kulude suurus, piirkondlik või riiklik eeskirjaraamistik, mille raames nende kulude suurus kindlaks määratakse või riigi ainupädevuses olevate ülesannete täitmisega seotud finantskoormuse suurus. Tavapäraste turutingimuste puhul ei eeldata, et lennujaamatasud Belgia eri lennujaamades oleksid võrdsed, isegi kui eeldada, et need lennujaamad on piisaval määral võrreldavad selleks, et kohaldada lennundussuuniste punktides 54–60 sätestatud meetodit, mida Belgia ei ole üritanud tõestada. Sellest tulenevalt ei saa toetus, millega püütakse võrdsustada makstavate tasude suurust ühes Belgia lennujaamas teistes Belgia lennujaamades kohaldatavatega, olla põhjenduseks sellele, et välistada majanduseelise olemasolu.

| (147) | Lisaks sellele ei ole Belgia viitamine Charleroi otsuse põhjendustele 269 ja 270 asjakohane. Nendes põhjendustes ei väljenda komisjon oma seisukohta, vaid võtab kokku Belgia kommentaarid kolmandate isikute märkuste kohta Charleroi lennujaamaga seotud ametliku uurimismenetluse käigus. Lisaks sellele hõlmavad need põhjendused Belgia ametiasutuste valikut selle kohta, kas katta või mitte katta kulusid, mis on seotud lennujaama käitajate sellise tegevusega, mis kuulub avaliku võimu ainupädevusse. See küsimus ei ole käesoleva uurimise raames tehtava analüüsi jaoks asjakohane. Nagu eespool, käesoleva otsuse põhjenduses 131 on öeldud, ei vaidlusta komisjon võimalust, et föderaalne riik hüvitab BACile kulud, mida ettevõtja on kandnud seoses julgestustegevusega, vaid püüab välja selgitada, kas kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel kohaldatav toetuste lennuettevõtjatele edasikandmise mehhanismiga antakse neile lennuettevõtjatele majanduseelis. |
| --- | --- |

(147)

Lisaks sellele ei ole Belgia viitamine Charleroi otsuse põhjendustele 269 ja 270 asjakohane. Nendes põhjendustes ei väljenda komisjon oma seisukohta, vaid võtab kokku Belgia kommentaarid kolmandate isikute märkuste kohta Charleroi lennujaamaga seotud ametliku uurimismenetluse käigus. Lisaks sellele hõlmavad need põhjendused Belgia ametiasutuste valikut selle kohta, kas katta või mitte katta kulusid, mis on seotud lennujaama käitajate sellise tegevusega, mis kuulub avaliku võimu ainupädevusse. See küsimus ei ole käesoleva uurimise raames tehtava analüüsi jaoks asjakohane. Nagu eespool, käesoleva otsuse põhjenduses 131 on öeldud, ei vaidlusta komisjon võimalust, et föderaalne riik hüvitab BACile kulud, mida ettevõtja on kandnud seoses julgestustegevusega, vaid püüab välja selgitada, kas kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel kohaldatav toetuste lennuettevõtjatele edasikandmise mehhanismiga antakse neile lennuettevõtjatele majanduseelis.

| (148) | Eelnevast ilmneb, et Belgia ja lennuettevõtja Brussels Airlines esitatud väited ei saa kahtluse alla seada järeldust, mille kohaselt vaadeldav meede võimaldab asjaomastel lennuettevõtjatel vältida kulusid, mida nad oleksid tavapärastes turumajanduse tingimustes pidanud kandma oma rahalistest vahenditest. |
| --- | --- |

(148)

Eelnevast ilmneb, et Belgia ja lennuettevõtja Brussels Airlines esitatud väited ei saa kahtluse alla seada järeldust, mille kohaselt vaadeldav meede võimaldab asjaomastel lennuettevõtjatel vältida kulusid, mida nad oleksid tavapärastes turumajanduse tingimustes pidanud kandma oma rahalistest vahenditest.

| (149) | Lisaks sellele, kui eeldada, et BAC oleks saanud toetuse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 1 alusel, ilma et selle toetusega oleks kaasnenud kohustust suunata see edasi lennuettevõtjatele, tuleb pidada vähetõenäoliseks, et BAC oleks suunanud selle lennuettevõtjate tasutava julgestustasu vähendamiseks sel viisil, nagu see on ette nähtud kõnealuses kuninga dekreedi artiklis 2. |
| --- | --- |

(149)

Lisaks sellele, kui eeldada, et BAC oleks saanud toetuse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 1 alusel, ilma et selle toetusega oleks kaasnenud kohustust suunata see edasi lennuettevõtjatele, tuleb pidada vähetõenäoliseks, et BAC oleks suunanud selle lennuettevõtjate tasutava julgestustasu vähendamiseks sel viisil, nagu see on ette nähtud kõnealuses kuninga dekreedi artiklis 2.

| (150) | Esiteks ei näita mitte ükski asjaolu, et BAC oleks selle toetuse mõjul vähendanud julgestustasu või oleks selle osaliselt hüvitanud. BAC oleks võinud toetuse suunata lisainvesteeringute rahastamiseks julgestuse valdkonnas, mis ei olnud ette nähtud olemasoleva investeerimiskavaga. Sellisel juhul ei oleks BACil olnud mitte mingit põhjust vähendada julgestustasu või seda osaliselt hüvitada. Teiselt poolt, nagu on näidatud punktis 2.1.3, määras BAC kindlaks hinnakontrolli süsteemi ja valemi viieaastaseks perioodiks. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet võeti vastu reguleerimisperioodiks 2011–2015. Tuleb pidada vähetõenäoliseks, et BAC oleks saanud või oleks pidanud vajalikuks teha ettepanek julgestustasu vähendamiseks või selle tasu osaliseks hüvitamiseks enne selle regulatsiooniperioodi lõppu, st peaaegu kaks aastat pärast kuninga dekreedi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(150)

Esiteks ei näita mitte ükski asjaolu, et BAC oleks selle toetuse mõjul vähendanud julgestustasu või oleks selle osaliselt hüvitanud. BAC oleks võinud toetuse suunata lisainvesteeringute rahastamiseks julgestuse valdkonnas, mis ei olnud ette nähtud olemasoleva investeerimiskavaga. Sellisel juhul ei oleks BACil olnud mitte mingit põhjust vähendada julgestustasu või seda osaliselt hüvitada. Teiselt poolt, nagu on näidatud punktis 2.1.3, määras BAC kindlaks hinnakontrolli süsteemi ja valemi viieaastaseks perioodiks. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet võeti vastu reguleerimisperioodiks 2011–2015. Tuleb pidada vähetõenäoliseks, et BAC oleks saanud või oleks pidanud vajalikuks teha ettepanek julgestustasu vähendamiseks või selle tasu osaliseks hüvitamiseks enne selle regulatsiooniperioodi lõppu, st peaaegu kaks aastat pärast kuninga dekreedi vastuvõtmist.

| (151) | Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et BAC oleks saanud ja oleks pidanud vajalikuks võimaldada lennuettevõtjatel saada kõnealusest toetusest kasu, vähendades julgestustasu või hüvitades selle osaliselt, tuleb pidada mõistlikuks, et ta oleks seda teinud ühetaoliselt kõikide Brüsseli lennujaama kasutajate jaoks. Julgestustasu praegusel kujul kujutab endast iga väljuva lennureisija eest tasutavat ühtset summat, seejuures ei tehta vahet reisijate eri liikidel. BACi julgestuskulusid vähendav toetus oleks loogiliselt pidanud viima selle ühtse summa vähendamisele, mis oleks toonud kasu kõikidele lennuettevõtjatele proportsionaalselt nende poolt Brüsseli lennujaama veetud ja sealt väljunud lennureisijate arvule. Samas viib kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 2 sätestatud mehhanism hoopis teistsugusele tulemusele. Selle mehhanismi kohaldamisel ei toimu mitme Brüsseli lennujaama kasutaja puhul mitte mingisugust julgestustasude osalist hüvitamist, samas kui vaid kolm lennuettevõtjat jagavad 19 000 000 euro suurust eelarvet aastas. |
| --- | --- |

(151)

Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et BAC oleks saanud ja oleks pidanud vajalikuks võimaldada lennuettevõtjatel saada kõnealusest toetusest kasu, vähendades julgestustasu või hüvitades selle osaliselt, tuleb pidada mõistlikuks, et ta oleks seda teinud ühetaoliselt kõikide Brüsseli lennujaama kasutajate jaoks. Julgestustasu praegusel kujul kujutab endast iga väljuva lennureisija eest tasutavat ühtset summat, seejuures ei tehta vahet reisijate eri liikidel. BACi julgestuskulusid vähendav toetus oleks loogiliselt pidanud viima selle ühtse summa vähendamisele, mis oleks toonud kasu kõikidele lennuettevõtjatele proportsionaalselt nende poolt Brüsseli lennujaama veetud ja sealt väljunud lennureisijate arvule. Samas viib kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artiklis 2 sätestatud mehhanism hoopis teistsugusele tulemusele. Selle mehhanismi kohaldamisel ei toimu mitme Brüsseli lennujaama kasutaja puhul mitte mingisugust julgestustasude osalist hüvitamist, samas kui vaid kolm lennuettevõtjat jagavad 19 000 000 euro suurust eelarvet aastas.

| (152) | Seega muudetakse ümberjaotamismehhanismi abil Brüsseli lennujaama kasutavate lennuettevõtjate finantskoormust kõnealusest mehhanismist kasu saava kolme lennuettevõtja jaoks, võrreldes hüpoteetilise olukorraga, mille puhul BAC oleks saanud toetuse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 1 alusel, ilma et selle toetusega oleks kaasnenud kohustust anda see edasi lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

(152)

Seega muudetakse ümberjaotamismehhanismi abil Brüsseli lennujaama kasutavate lennuettevõtjate finantskoormust kõnealusest mehhanismist kasu saava kolme lennuettevõtja jaoks, võrreldes hüpoteetilise olukorraga, mille puhul BAC oleks saanud toetuse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 1 alusel, ilma et selle toetusega oleks kaasnenud kohustust anda see edasi lennuettevõtjatele.

| (153) | Lisaks sellele ei saa meedet käsitada rahalise hüvitisena, mida riik annab asjaomastele lennuettevõtjatele teatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest, kuna Belgia ei ole teatanud sellise teenuse üleandmisest lennuettevõtjatele. Meetme puhul ei saa seega väita, et sellega ei anta majanduseelist Altmarki kohtuotsuse tähenduses (37). |
| --- | --- |

(153)

Lisaks sellele ei saa meedet käsitada rahalise hüvitisena, mida riik annab asjaomastele lennuettevõtjatele teatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest, kuna Belgia ei ole teatanud sellise teenuse üleandmisest lennuettevõtjatele. Meetme puhul ei saa seega väita, et sellega ei anta majanduseelist Altmarki kohtuotsuse tähenduses (37).

37

| (154) | Eelnevast ilmneb, et kõnealuse meetmega antakse lennuettevõtjatele majanduseelis. |
| --- | --- |

(154)

Eelnevast ilmneb, et kõnealuse meetmega antakse lennuettevõtjatele majanduseelis.

| (155) | Komisjon märgib, et 26. augusti 2014. aasta seisuga oli asepeaministri ja endise keskkonnakaitse, energia, mobiilsuse ja institutsionaalsete reformide riigisekretäri Melchior Wathelet' veebisaidil märgitud, et „piiratud koosseisuga ministrite komitee otsustas 2012. aasta detsembris teha 20 000 000 euro suuruse eraldise aastas Belgia lennuettevõtjate toetamiseks [...]“. 27. augustil 2014 teatas tolleaegne mobiilsuse valdkonna riigisekretär Catherine Fonck: „Valitsus on teinud äärmiselt selge otsuse. Lennuettevõtjatele tuleb toetus Brüsseli lennujaama vahendusel välja maksta“. Need ministrite tasemel tehtud avaldused selgitavad järeldust, mille kohaselt kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel kehtestatud ümberjaotamismehhanismiga antakse asjaomastele lennuettevõtjatele majanduseelis, ning viivad arvamusele, et sellise eelise andmine nendele lennuettevõtjatele võiski olla kuninga dekreedi vastuvõtmise peamine eesmärk. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon märgib, et 26. augusti 2014. aasta seisuga oli asepeaministri ja endise keskkonnakaitse, energia, mobiilsuse ja institutsionaalsete reformide riigisekretäri Melchior Wathelet' veebisaidil märgitud, et „piiratud koosseisuga ministrite komitee otsustas 2012. aasta detsembris teha 20 000 000 euro suuruse eraldise aastas Belgia lennuettevõtjate toetamiseks [...]“. 27. augustil 2014 teatas tolleaegne mobiilsuse valdkonna riigisekretär Catherine Fonck: „Valitsus on teinud äärmiselt selge otsuse. Lennuettevõtjatele tuleb toetus Brüsseli lennujaama vahendusel välja maksta“. Need ministrite tasemel tehtud avaldused selgitavad järeldust, mille kohaselt kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel kehtestatud ümberjaotamismehhanismiga antakse asjaomastele lennuettevõtjatele majanduseelis, ning viivad arvamusele, et sellise eelise andmine nendele lennuettevõtjatele võiski olla kuninga dekreedi vastuvõtmise peamine eesmärk.

| (156) | Tuleb veel välja selgitada, kas põhjendustes 141–154 kirjeldatud majanduseelis on valikuline. |
| --- | --- |

(156)

Tuleb veel välja selgitada, kas põhjendustes 141–154 kirjeldatud majanduseelis on valikuline.

7.1.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (157) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et riigi antav abi peab selleks, et seda saaks käsitada riigiabina, soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. Seega on riigiabi mõistega hõlmatud üksnes need meetmed, mis annavad valikulise eelise teatavatele ettevõtjatele, teatavatele ettevõtjate kategooriatele või teatavatele majandussektoritele. |
| --- | --- |

(157)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et riigi antav abi peab selleks, et seda saaks käsitada riigiabina, soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. Seega on riigiabi mõistega hõlmatud üksnes need meetmed, mis annavad valikulise eelise teatavatele ettevõtjatele, teatavatele ettevõtjate kategooriatele või teatavatele majandussektoritele.

| (158) | Komisjon märgib esmalt, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaselt hõlmab meede vaid kolme lennuettevõtjat, kes on 2012. aastal vedanud Brüsseli lennujaama enam kui 400 000 sealt väljunud lennureisijat, st lennuettevõtjaid Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium, kes moodustavad vaid osa Brüsseli lennujaamast väljuvaid lennureisijaid vedavatest või vedada võivatest lennuettevõtjatest. Seega olid kuninga dekreedi vastuvõtmise ajal võimalikud meetmest kasu saajad selgelt kindlaks määratavad ning moodustasid piiritletud osa Brüsseli lennujaamast väljuvaid lennureisijaid vedavatest lennuettevõtjatest; seejuures määrati see osa kindlaks 2012. aasta andmete põhjal, mis olid kuninga dekreedi vastuvõtmise ajal kättesaadavad. Kuid majanduseelis, mida antakse teatud suletud ettevõtjate ringile, mis on abi andmise ajal selgelt kindlaks tehtav, on igal juhul nii de jure kui ka de facto valikuline. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon märgib esmalt, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kohaselt hõlmab meede vaid kolme lennuettevõtjat, kes on 2012. aastal vedanud Brüsseli lennujaama enam kui 400 000 sealt väljunud lennureisijat, st lennuettevõtjaid Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium ja Thomas Cook Airlines Belgium, kes moodustavad vaid osa Brüsseli lennujaamast väljuvaid lennureisijaid vedavatest või vedada võivatest lennuettevõtjatest. Seega olid kuninga dekreedi vastuvõtmise ajal võimalikud meetmest kasu saajad selgelt kindlaks määratavad ning moodustasid piiritletud osa Brüsseli lennujaamast väljuvaid lennureisijaid vedavatest lennuettevõtjatest; seejuures määrati see osa kindlaks 2012. aasta andmete põhjal, mis olid kuninga dekreedi vastuvõtmise ajal kättesaadavad. Kuid majanduseelis, mida antakse teatud suletud ettevõtjate ringile, mis on abi andmise ajal selgelt kindlaks tehtav, on igal juhul nii de jure kui ka de facto valikuline.

de jure

de facto

| (159) | Käesoleva uurimismenetluse objektiks oleva meetmega antakse seega meetmest kasu saavatele lennuettevõtjatele valikuline eelis. See järeldus ei ole vastuolus järeldusega, mille esitas Euroopa Kohus oma 21. detsembri 2016. aasta otsuses kohtuasja Hansestadt Lübeck (38) põhjendustes 161 ja 162 nimetatud põhjustel. |
| --- | --- |

(159)

Käesoleva uurimismenetluse objektiks oleva meetmega antakse seega meetmest kasu saavatele lennuettevõtjatele valikuline eelis. See järeldus ei ole vastuolus järeldusega, mille esitas Euroopa Kohus oma 21. detsembri 2016. aasta otsuses kohtuasja Hansestadt Lübeck (38) põhjendustes 161 ja 162 nimetatud põhjustel.

Hansestadt Lübeck

38

| (160) | Selles kohtuotsuses vaatleb Euroopa Kohus tingimusi, mille kohaselt määrusega, milles määratakse kindlaks lennujaamatasude suurus Lüübeki lennujaamas, võidakse anda valikuline eelis. Kohus sedastas, et vaadeldava dekreedi valikulisuse analüüsiks on kohane võrdlusraamistik Lüübeki lennujaama suhtes kohaldatav lennujaamatasude korraldus (39). Seda määrust tuleb seega vaadelda Lüübeki lennujaama olemasolevate ja võimalike kasutajate rühma siseselt ning on vaja määrata kindlaks, kas vaadeldava dekreediga antakse teatud ettevõtjatele eelis võrreldes teiste ettevõtjatega, ning kui selline eelis tuvastatakse, siis tuleb kindlaks määrata, kas selline eelis on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti. |
| --- | --- |

(160)

Selles kohtuotsuses vaatleb Euroopa Kohus tingimusi, mille kohaselt määrusega, milles määratakse kindlaks lennujaamatasude suurus Lüübeki lennujaamas, võidakse anda valikuline eelis. Kohus sedastas, et vaadeldava dekreedi valikulisuse analüüsiks on kohane võrdlusraamistik Lüübeki lennujaama suhtes kohaldatav lennujaamatasude korraldus (39). Seda määrust tuleb seega vaadelda Lüübeki lennujaama olemasolevate ja võimalike kasutajate rühma siseselt ning on vaja määrata kindlaks, kas vaadeldava dekreediga antakse teatud ettevõtjatele eelis võrreldes teiste ettevõtjatega, ning kui selline eelis tuvastatakse, siis tuleb kindlaks määrata, kas selline eelis on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti.

39

| (161) | Käesolevas uurimismenetluses vaadeldav meede erineb Hansestadt Lübecki kohtuasjas käsitletud meetmest, kuna sellega ei hõlmata avatud rühma moodustavate kõikide Brüsseli lennujaama kasutajate lennujaamatasusid, vaid antakse toetus selle rühma suletud alamrühmale. Eeskätt jäetakse meetme kohaldamisalast välja kõik lennuettevõtjad, kes vedasid Brüsseli lennujaama sealt väljuvaid lennureisijaid, kelle arv 2012. aastal jäi alla 400 000, sõltumata sellest, kui palju ja mis liiki reisijaid need lennuettevõtjad vedasid meetme kohaldamise perioodil. Seega ei ole Euroopa Kohtu kohtuasjas Hansestadt Lübeck kasutatud valikulisuse analüüsimeetod käesolevas uurimismenetluses vaadeldava meetme puhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(161)

Käesolevas uurimismenetluses vaadeldav meede erineb Hansestadt Lübecki kohtuasjas käsitletud meetmest, kuna sellega ei hõlmata avatud rühma moodustavate kõikide Brüsseli lennujaama kasutajate lennujaamatasusid, vaid antakse toetus selle rühma suletud alamrühmale. Eeskätt jäetakse meetme kohaldamisalast välja kõik lennuettevõtjad, kes vedasid Brüsseli lennujaama sealt väljuvaid lennureisijaid, kelle arv 2012. aastal jäi alla 400 000, sõltumata sellest, kui palju ja mis liiki reisijaid need lennuettevõtjad vedasid meetme kohaldamise perioodil. Seega ei ole Euroopa Kohtu kohtuasjas Hansestadt Lübeck kasutatud valikulisuse analüüsimeetod käesolevas uurimismenetluses vaadeldava meetme puhul kohaldatav.

Hansestadt Lübecki

Hansestadt Lübeck

| (162) | Seejuures, isegi kui eeldada, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 alusel kohaldatav ümberjaotamise mehhanism võiks olla seotud meetmega, mille abil määratakse kindlaks lennujaamatasude suurus Brüsseli lennujaamas, ning et meetme võimaliku valikulisuse vaatlemisel tuleks võrdlusrühmana käsitada Brüsseli lennujaama olemasolevatest ja võimalikest kasutajatest moodustatud rühma, tuleks meedet ikkagi käsitada valikulisena, nagu ilmneb põhjendustest 163–192. |
| --- | --- |

(162)

Seejuures, isegi kui eeldada, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 alusel kohaldatav ümberjaotamise mehhanism võiks olla seotud meetmega, mille abil määratakse kindlaks lennujaamatasude suurus Brüsseli lennujaamas, ning et meetme võimaliku valikulisuse vaatlemisel tuleks võrdlusrühmana käsitada Brüsseli lennujaama olemasolevatest ja võimalikest kasutajatest moodustatud rühma, tuleks meedet ikkagi käsitada valikulisena, nagu ilmneb põhjendustest 163–192.

| (163) | Põhjenduses 162 esitatud eelduse kohaselt tuleks järeldada, et asjassepuutuva võrdlusraamistiku vaadeldava meetme võimaliku valikulisuse hindamiseks moodustab Brüsseli lennujaamas kehtiv lennujaamatasude süsteem ja selle lennujaama julgestustegevuse rahastamise kord. Lisaks sellele tuleks Brüsseli lennujaama olemasolevate ja võimalike kasutajate rühmas uurida vaadeldava meetme kohaldamisest tingitud kohtlemise erinevusi ning nende võimalikke põhjendusi. Seda lähenemisviisi on vähemalt kaudselt Belgia käesoleva menetluse kestel kasutanud. Belgia on esitanud erinevaid põhjendusi meetmega seotud eri asjaolude kohta, mis tingivad kohtlemise erinevuse Brüsseli lennujaama olemasolevate ja võimalike kasutajate vahel, põhjendades eeskätt 400 000 reisija piirmäära ning 2012. aasta andmete kasutamist meetmega hõlmatavate ettevõtjate kindlaksmääramiseks. Põhjenduses 161 esitatud põhjustel leiab komisjon, et see meetod ei ole vaadeldaval juhul asjakohane. Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjendustes 164–192, viiks selle meetodi kohaldamine järeldusele, et tegemist on valikulise meetmega. |
| --- | --- |

(163)

Põhjenduses 162 esitatud eelduse kohaselt tuleks järeldada, et asjassepuutuva võrdlusraamistiku vaadeldava meetme võimaliku valikulisuse hindamiseks moodustab Brüsseli lennujaamas kehtiv lennujaamatasude süsteem ja selle lennujaama julgestustegevuse rahastamise kord. Lisaks sellele tuleks Brüsseli lennujaama olemasolevate ja võimalike kasutajate rühmas uurida vaadeldava meetme kohaldamisest tingitud kohtlemise erinevusi ning nende võimalikke põhjendusi. Seda lähenemisviisi on vähemalt kaudselt Belgia käesoleva menetluse kestel kasutanud. Belgia on esitanud erinevaid põhjendusi meetmega seotud eri asjaolude kohta, mis tingivad kohtlemise erinevuse Brüsseli lennujaama olemasolevate ja võimalike kasutajate vahel, põhjendades eeskätt 400 000 reisija piirmäära ning 2012. aasta andmete kasutamist meetmega hõlmatavate ettevõtjate kindlaksmääramiseks. Põhjenduses 161 esitatud põhjustel leiab komisjon, et see meetod ei ole vaadeldaval juhul asjakohane. Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjendustes 164–192, viiks selle meetodi kohaldamine järeldusele, et tegemist on valikulise meetmega.

| (164) | Põhjenduses 162 kirjeldatud meetodi kohaldamise korral – kui võrdlusraamistik oleks määratud kindlaks põhjenduses 163 näidatud viisil – tuleb märkida, et meetmega antakse teatud ettevõtjatele eelis, võrreldes teiste samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevate ettevõtjatega. Tuleb arvestada, et kõik Brüsseli lennujaamas väljuvaid lennuliine käitavad lennuettevõtjad on ühesuguses faktilises ja õiguslikus olukorras, kuna nende suhtes kohaldatakse lennujaamatasude süsteemi, sealhulgas julgestustasu, mida väljendatakse väljuvalennu reisija kohta arvestatava ühtse summana, tegemata vahet reisijate eri liikide või arvu alusel. Teatavatele kasutajatele, täpsemalt neile, kes vastavad kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 esitatud kriteeriumile, hüvitatakse makstud julgestustasu osaliselt, teised aga ei saa mingit hüvitist. |
| --- | --- |

(164)

Põhjenduses 162 kirjeldatud meetodi kohaldamise korral – kui võrdlusraamistik oleks määratud kindlaks põhjenduses 163 näidatud viisil – tuleb märkida, et meetmega antakse teatud ettevõtjatele eelis, võrreldes teiste samas faktilises ja õiguslikus olukorras olevate ettevõtjatega. Tuleb arvestada, et kõik Brüsseli lennujaamas väljuvaid lennuliine käitavad lennuettevõtjad on ühesuguses faktilises ja õiguslikus olukorras, kuna nende suhtes kohaldatakse lennujaamatasude süsteemi, sealhulgas julgestustasu, mida väljendatakse väljuvalennu reisija kohta arvestatava ühtse summana, tegemata vahet reisijate eri liikide või arvu alusel. Teatavatele kasutajatele, täpsemalt neile, kes vastavad kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 esitatud kriteeriumile, hüvitatakse makstud julgestustasu osaliselt, teised aga ei saa mingit hüvitist.

| (165) | Veel tuleb kindlaks määrata, kas selline kohtlemise erinevus on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede vastu võeti. Selleks tuleb meenutada vaadeldava meetme aluseks oleva kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi eesmärki. Kuninga dekreedi sõnastuse kohaselt on tegemist meetmega, mis toetab julgeolekutaristut Brüsseli lennujaamas. Samuti tuleb meenutada, et kehtivate eeskirjade kohaselt peab BAC määrama kindlaks lennujaamatasude suuruse punktis 2.1.3 kirjeldatud reguleerimisraamistiku piires. Põhjenduses 25 nimetatud sätete alusel määrab BAC pärast lennujaama kasutajate arvamuse küsimist kindlaks tariifisüsteemi ja hinnakontrolli valemi, need loetakse kokkulepituks, kui ükski lennujaama kasutaja ei ole esitanud põhjendatud vastuväidet. Majandusliku reguleerimise asutus võib nõuda hinnakontrolli valemi või tariifisüsteemiga seoses teatud kohandusi või muudatusi, kui poolte vahel esineb kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artikli 55 punkti 4 osas lahkarvamusi. Hinnakontrolli valem ja tariifisüsteem ning nende võimalikud muudatused esitatakse otsuse tegemiseks ministrile, kelle vastutusalasse kuulub lennuliikluse valdkond. Komisjon märgib, et BACi käivitatud julgestustasude süsteemi eesmärk oli vähemalt kuni 7. jaanuari 2014. aasta kuninga dekreedi artikli 1 sätetega kehtestatud toetuse kohaldamiseni julgestusega seotud BACi tegevuse rahastamine. Selles põhjenduses nimetatud tegurid kuuluvad vaadeldava meetme kehtestamist hõlmava süsteemi olemust ja ülesehitust määravate asjaolude hulka. |
| --- | --- |

(165)

Veel tuleb kindlaks määrata, kas selline kohtlemise erinevus on põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede vastu võeti. Selleks tuleb meenutada vaadeldava meetme aluseks oleva kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi eesmärki. Kuninga dekreedi sõnastuse kohaselt on tegemist meetmega, mis toetab julgeolekutaristut Brüsseli lennujaamas. Samuti tuleb meenutada, et kehtivate eeskirjade kohaselt peab BAC määrama kindlaks lennujaamatasude suuruse punktis 2.1.3 kirjeldatud reguleerimisraamistiku piires. Põhjenduses 25 nimetatud sätete alusel määrab BAC pärast lennujaama kasutajate arvamuse küsimist kindlaks tariifisüsteemi ja hinnakontrolli valemi, need loetakse kokkulepituks, kui ükski lennujaama kasutaja ei ole esitanud põhjendatud vastuväidet. Majandusliku reguleerimise asutus võib nõuda hinnakontrolli valemi või tariifisüsteemiga seoses teatud kohandusi või muudatusi, kui poolte vahel esineb kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreedi artikli 55 punkti 4 osas lahkarvamusi. Hinnakontrolli valem ja tariifisüsteem ning nende võimalikud muudatused esitatakse otsuse tegemiseks ministrile, kelle vastutusalasse kuulub lennuliikluse valdkond. Komisjon märgib, et BACi käivitatud julgestustasude süsteemi eesmärk oli vähemalt kuni 7. jaanuari 2014. aasta kuninga dekreedi artikli 1 sätetega kehtestatud toetuse kohaldamiseni julgestusega seotud BACi tegevuse rahastamine. Selles põhjenduses nimetatud tegurid kuuluvad vaadeldava meetme kehtestamist hõlmava süsteemi olemust ja ülesehitust määravate asjaolude hulka.

| (166) | Julgestustasude näol on tegemist väljuva lennureisija kohta arvestatava ühtse summaga, mis ei sõltu veetava reisija liigist. Julgestustegevuse riiklik rahastamine peaks loogika kohaselt suunama BACi vähemalt kogu toetussumma kasutamisele julgestusega seotud lisakulude katmiseks ning peaks vähendama julgestustasusid ühtlaselt. Sel juhul saaksid kõik Brüsseli lennujaama kasutajad tulu sellest rahastamisest proportsionaalselt nende veetavate lennujaamast väljuvate lennureisijate arvuga. Kuid vaadeldav meede viib märkimisväärselt erinevale tulemusele, kuna paljud kasutajad ei saa kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel mingit hüvitist. Seega kaldub meede mitmel moel kõrvale lennujaamatasude süsteemi üldisest olemusest. Esiteks on tegemist ühepoolse otsusega, mille võttis vastu föderaalvalitsus, kellel ei ole lennujaamatasude suuruse kindlaksmääramise pädevust. Föderaalvalitsuse roll piirdub vaid hinnakontrolli valemi ja tariifisüsteemi heakskiitmisega pärast punktis 2.1.3 kirjeldatud protsessi läbimist; kõnealuse meetme vastuvõtmisel seda menetlust ei järgitud. Ühtlasi ei ole meede sidus julgestustasude struktuuriga, tegemist on iga väljuva lennureisija pealt arvestatava summaga ning selle puhul ei tehta vahet veetud reisijate eri liikide või reisijate arvu alusel. Seega ei ole meetme abil tekkivat kohtlemise erinevust võimalik põhjendada selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede vastu võeti. |
| --- | --- |

(166)

Julgestustasude näol on tegemist väljuva lennureisija kohta arvestatava ühtse summaga, mis ei sõltu veetava reisija liigist. Julgestustegevuse riiklik rahastamine peaks loogika kohaselt suunama BACi vähemalt kogu toetussumma kasutamisele julgestusega seotud lisakulude katmiseks ning peaks vähendama julgestustasusid ühtlaselt. Sel juhul saaksid kõik Brüsseli lennujaama kasutajad tulu sellest rahastamisest proportsionaalselt nende veetavate lennujaamast väljuvate lennureisijate arvuga. Kuid vaadeldav meede viib märkimisväärselt erinevale tulemusele, kuna paljud kasutajad ei saa kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel mingit hüvitist. Seega kaldub meede mitmel moel kõrvale lennujaamatasude süsteemi üldisest olemusest. Esiteks on tegemist ühepoolse otsusega, mille võttis vastu föderaalvalitsus, kellel ei ole lennujaamatasude suuruse kindlaksmääramise pädevust. Föderaalvalitsuse roll piirdub vaid hinnakontrolli valemi ja tariifisüsteemi heakskiitmisega pärast punktis 2.1.3 kirjeldatud protsessi läbimist; kõnealuse meetme vastuvõtmisel seda menetlust ei järgitud. Ühtlasi ei ole meede sidus julgestustasude struktuuriga, tegemist on iga väljuva lennureisija pealt arvestatava summaga ning selle puhul ei tehta vahet veetud reisijate eri liikide või reisijate arvu alusel. Seega ei ole meetme abil tekkivat kohtlemise erinevust võimalik põhjendada selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede vastu võeti.

| (167) | Järgnevalt ja täiendavalt vaatleb komisjon siiski Belgia esitatud põhjendusi (40) ning teatud kolmandate isikute esitatud väiteid meetmega hõlmatavate ettevõtjate valikukriteeriumide kohta.
  Meetmest kasusaajate arvu piiramine 400 000 reisija piirmääraga 2012. aastal, transiit- ja transfeerreisijaid arvestamata |
| --- | --- |

(167)

Järgnevalt ja täiendavalt vaatleb komisjon siiski Belgia esitatud põhjendusi (40) ning teatud kolmandate isikute esitatud väiteid meetmega hõlmatavate ettevõtjate valikukriteeriumide kohta.

40

Meetmest kasusaajate arvu piiramine 400 000 reisija piirmääraga 2012. aastal, transiit- ja transfeerreisijaid arvestamata

| (168) | Belgia väitel põhineb meede ideel väljendada ühe reisija kohta arvestatavate julgestusega seotud piirkulude kahanemist ja vältida sellega nende kasutajate karistamist, kes panustavad lennujaama reisijate arvu suurenemisse kõige enamal määral. |
| --- | --- |

(168)

Belgia väitel põhineb meede ideel väljendada ühe reisija kohta arvestatavate julgestusega seotud piirkulude kahanemist ja vältida sellega nende kasutajate karistamist, kes panustavad lennujaama reisijate arvu suurenemisse kõige enamal määral.

| (169) | Seoses 400 000 reisija piirmäära kindlaksmääramisega meetmest kasu saajate valimisel, transiit- ja transfeerreisijaid arvestamata, selgitab Belgia, et see määrati kindlaks järgmiste analüüside põhjal:






  — | 41 % julgestuskuludest on püsikulud, 59 % on muutuva suurusega; |
| --- | --- | --- |

(169)

Seoses 400 000 reisija piirmäära kindlaksmääramisega meetmest kasu saajate valimisel, transiit- ja transfeerreisijaid arvestamata, selgitab Belgia, et see määrati kindlaks järgmiste analüüside põhjal:

—

41 % julgestuskuludest on püsikulud, 59 % on muutuva suurusega;

| — | ka reisijate transfeerteenus on seotud julgestuskuludega, mis on märkimisväärne erinevus võrreldes paljude teiste Euroopa lennujaamadega; |
| --- | --- |

—

ka reisijate transfeerteenus on seotud julgestuskuludega, mis on märkimisväärne erinevus võrreldes paljude teiste Euroopa lennujaamadega;

| — | julgestuskulude hinnamudelid Brüsseli lennujaamas ei peegelda julgestuskulude vähenemist ja reisijateveo haldamise tegelikud kulud ei kajastu seetõttu kohaldatavas tariifisüsteemis; |
| --- | --- |

—

julgestuskulude hinnamudelid Brüsseli lennujaamas ei peegelda julgestuskulude vähenemist ja reisijateveo haldamise tegelikud kulud ei kajastu seetõttu kohaldatavas tariifisüsteemis;

| — | reisijaid vedavad lennuettevõtjad kannavad suuremaid julgestuskulusid kui lastilennuettevõtjad, kuna tasu suurus sõltub veetavate reisijate arvust, samas kui oluline osa julgestuskuludest on seotud julgestuse tagamisega lastilennuettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

—

reisijaid vedavad lennuettevõtjad kannavad suuremaid julgestuskulusid kui lastilennuettevõtjad, kuna tasu suurus sõltub veetavate reisijate arvust, samas kui oluline osa julgestuskuludest on seotud julgestuse tagamisega lastilennuettevõtjate jaoks.

| (170) | Belgia väitel viib see analüüs järeldusele, et reisijaid vedavad lennuettevõtjad kannavad ülemääraseid kulusid ning et asjakohane on võtta parandusmeetmeid, kuna lennujaama arendamine nõuab konkreetselt Brüsseli lennujaamast väljuvate lennureisijate arvu suurendamist. |
| --- | --- |

(170)

Belgia väitel viib see analüüs järeldusele, et reisijaid vedavad lennuettevõtjad kannavad ülemääraseid kulusid ning et asjakohane on võtta parandusmeetmeid, kuna lennujaama arendamine nõuab konkreetselt Brüsseli lennujaamast väljuvate lennureisijate arvu suurendamist.

| (171) | Neile põhjendustele lisab Belgia asjaolu, et meetmega kindlustatakse peamiste reisijaid vedavate lennuettevõtjate toiminguid selge ja eesmärgistatud innustava mõju abil. Belgia väitel avaldab kõnealune innustav mõju toimet alates 400 000 väljuva lennureisija piirmäärast. Belgia väitel killustaks väiksema piirmäära puhul vaid kolmandikku lennujaama julgestuskulusid hõlmav hüvitis meedet, samas kui suurem piirmäär muudaks soovitud eesmärgi Brüsseli lennujaamas areneda soovivate lennuettevõtjate jaoks kättesaamatuks. |
| --- | --- |

(171)

Neile põhjendustele lisab Belgia asjaolu, et meetmega kindlustatakse peamiste reisijaid vedavate lennuettevõtjate toiminguid selge ja eesmärgistatud innustava mõju abil. Belgia väitel avaldab kõnealune innustav mõju toimet alates 400 000 väljuva lennureisija piirmäärast. Belgia väitel killustaks väiksema piirmäära puhul vaid kolmandikku lennujaama julgestuskulusid hõlmav hüvitis meedet, samas kui suurem piirmäär muudaks soovitud eesmärgi Brüsseli lennujaamas areneda soovivate lennuettevõtjate jaoks kättesaamatuks.

| (172) | Lisaks sellele on Belgia lisanud kommentaarides menetluse algatamise otsuse kohta järgmist: „eesmärk oli innustada lennuettevõtjaid arendama oma tegevust Brüsselis, makstes neile hüvitist julgestuskulude vähendamiseks, mida reisijate arvu suurendamine eeldab“ (41). |
| --- | --- |

(172)

Lisaks sellele on Belgia lisanud kommentaarides menetluse algatamise otsuse kohta järgmist: „eesmärk oli innustada lennuettevõtjaid arendama oma tegevust Brüsselis, makstes neile hüvitist julgestuskulude vähendamiseks, mida reisijate arvu suurendamine eeldab“ (41).

41

| (173) | Komisjon märgib esmalt, et Belgia väljendatud seisukohad seoses lastilennuettevõtjatega ei saa põhjendada meetmest tingitud kohtlemise erinevust reisijaid vedavate lennuettevõtjate vahel, kuid käesoleva menetluse vaatlusobjektiks on nimelt need erinevused. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon märgib esmalt, et Belgia väljendatud seisukohad seoses lastilennuettevõtjatega ei saa põhjendada meetmest tingitud kohtlemise erinevust reisijaid vedavate lennuettevõtjate vahel, kuid käesoleva menetluse vaatlusobjektiks on nimelt need erinevused.

| (174) | Muud Belgia esitatud väited, mis on kokku võetud põhjendustes 169–172, ei saa õigustada ei 400 000 reisija piirmäära kehtestamist, selle piirmäära suurust ega asjaolu, et selle piirmäära puhul lähtutakse varasematest, nimelt 2012. aasta andmetest. Neid väiteid on võimalik kokku võtta kahe punktiga. Esiteks on piirmäär põhjendatud sooviga soodustada või arendada reisijate arvu suurenemist lennujaamas, stabiliseerides selleks rohkem reisijaid vedavate lennuettevõtjate reisijate arvu. Teiseks on see põhjendatud sooviga korrigeerida kehtivate julgestustasude mõju, kuna need tasud ei peegelda õigesti kõikide lennuettevõtjate reisijate arvust tingitud julgestuskulude ulatust. |
| --- | --- |

(174)

Muud Belgia esitatud väited, mis on kokku võetud põhjendustes 169–172, ei saa õigustada ei 400 000 reisija piirmäära kehtestamist, selle piirmäära suurust ega asjaolu, et selle piirmäära puhul lähtutakse varasematest, nimelt 2012. aasta andmetest. Neid väiteid on võimalik kokku võtta kahe punktiga. Esiteks on piirmäär põhjendatud sooviga soodustada või arendada reisijate arvu suurenemist lennujaamas, stabiliseerides selleks rohkem reisijaid vedavate lennuettevõtjate reisijate arvu. Teiseks on see põhjendatud sooviga korrigeerida kehtivate julgestustasude mõju, kuna need tasud ei peegelda õigesti kõikide lennuettevõtjate reisijate arvust tingitud julgestuskulude ulatust.

| (175) | Esimese punkti kohta märgib komisjon, et eesmärk stabiliseerida või suurendada Brüsseli lennujaama reisijate arvu ei ole mingil määral seotud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi eesmärgiga, milleks on julgestustaristu rahastamine. Lisaks sellele tuleneb reisijate arvu stabiliseerimise ja suurendamise eesmärk BACi äristrateegiast ja -poliitikast. Sellega seoses tuleb meenutada, et Brüsseli lennujaama lennujaamatasude süsteem ei näe ette võimalust, et föderaalne valitsus asub BACi asemel rakendama rahalisi innustusmeetmeid reisijate arvu suurendamiseks. Nagu eelnevalt on märgitud, peab kehtivate eeskirjade kohaselt BAC määrama kindlaks lennujaamatasude suuruse punktis 2.1.3 kirjeldatud reguleerimisraamistiku piires. Lisaks sellele, kui Belgia eesmärk on Brüsseli lennujaama reisijate arvu suurendamine, jäävad arusaamatuks põhjused, miks rahalised innustusmeetmed peavad hõlmama üksnes lennuettevõtjaid, kes vedasid enam kui 400 000 reisijat 2012. aastal, st ajal, mis eelnes kõnealuse kuninga dekreedi jõustumisele. Seejuures jäetakse lennuettevõtjad, kelle reisijate arv 2012. aastal ei ulatunud selle piirmäärani, meetme kohaldamisalast välja, kuigi nad võivad olla suutelised oma reisijate arvu märkimisväärselt suurendama järgnevatel aastatel, eriti kui nende suhtes kohaldatakse asjakohaseid innustamismeetmeid. |
| --- | --- |

(175)

Esimese punkti kohta märgib komisjon, et eesmärk stabiliseerida või suurendada Brüsseli lennujaama reisijate arvu ei ole mingil määral seotud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi eesmärgiga, milleks on julgestustaristu rahastamine. Lisaks sellele tuleneb reisijate arvu stabiliseerimise ja suurendamise eesmärk BACi äristrateegiast ja -poliitikast. Sellega seoses tuleb meenutada, et Brüsseli lennujaama lennujaamatasude süsteem ei näe ette võimalust, et föderaalne valitsus asub BACi asemel rakendama rahalisi innustusmeetmeid reisijate arvu suurendamiseks. Nagu eelnevalt on märgitud, peab kehtivate eeskirjade kohaselt BAC määrama kindlaks lennujaamatasude suuruse punktis 2.1.3 kirjeldatud reguleerimisraamistiku piires. Lisaks sellele, kui Belgia eesmärk on Brüsseli lennujaama reisijate arvu suurendamine, jäävad arusaamatuks põhjused, miks rahalised innustusmeetmed peavad hõlmama üksnes lennuettevõtjaid, kes vedasid enam kui 400 000 reisijat 2012. aastal, st ajal, mis eelnes kõnealuse kuninga dekreedi jõustumisele. Seejuures jäetakse lennuettevõtjad, kelle reisijate arv 2012. aastal ei ulatunud selle piirmäärani, meetme kohaldamisalast välja, kuigi nad võivad olla suutelised oma reisijate arvu märkimisväärselt suurendama järgnevatel aastatel, eriti kui nende suhtes kohaldatakse asjakohaseid innustamismeetmeid.

| (176) | Ainukesed Belgia esitatud mõõdetavad arvandmed seoses 400 000 reisija piirmäära põhjendamisega on seotud lennujaamast väljunud reisijate arvuga 2012. ja 2013. aastal ning hõlmavad lennuettevõtjaid, kes vedasid enam kui 100 000 reisijat vähemalt ühel nimetatud aastatest, seejuures eristatakse transfeer- ja transiitreisijaid ning ülejäänud väljunud lennureisijaid (42) Belgia kommenteerib neid andmeid järgmiselt: „2. lisas esitatud arvandmete analüüs aasta 2012 kohta näitab, et alates 400 000 väljuva lennureisija piirmäärast suureneb kasvumäär – kõnealuste andmete graafiku tõusunurk – märkimisväärselt. Alates sellest piirmäärast avaldavad innustavad meetmed mõju“ (43). Samas, võttes arvesse, et need andmed näitavad üksnes ajavahemikul 2012–2013 veetud reisijate arvu muutumist ning mitte reisijate arvu seoseid lennujaamatasudega, eeskätt julgestustasuga, ei võimalda need a priori hinnata vaadeldava meetme innustavat mõju Brüsseli lennujaama reisijate arvu suurendamisele. |
| --- | --- |

(176)

Ainukesed Belgia esitatud mõõdetavad arvandmed seoses 400 000 reisija piirmäära põhjendamisega on seotud lennujaamast väljunud reisijate arvuga 2012. ja 2013. aastal ning hõlmavad lennuettevõtjaid, kes vedasid enam kui 100 000 reisijat vähemalt ühel nimetatud aastatest, seejuures eristatakse transfeer- ja transiitreisijaid ning ülejäänud väljunud lennureisijaid (42) Belgia kommenteerib neid andmeid järgmiselt: „2. lisas esitatud arvandmete analüüs aasta 2012 kohta näitab, et alates 400 000 väljuva lennureisija piirmäärast suureneb kasvumäär – kõnealuste andmete graafiku tõusunurk – märkimisväärselt. Alates sellest piirmäärast avaldavad innustavad meetmed mõju“ (43). Samas, võttes arvesse, et need andmed näitavad üksnes ajavahemikul 2012–2013 veetud reisijate arvu muutumist ning mitte reisijate arvu seoseid lennujaamatasudega, eeskätt julgestustasuga, ei võimalda need a priori hinnata vaadeldava meetme innustavat mõju Brüsseli lennujaama reisijate arvu suurendamisele.

42

43

a priori

| (177) | Komisjon leiab seega, et Belgia esitatud väidete esimene punkt, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 174, ei võimalda põhjendada 400 000 väljuva lennureisija piirmäära aastas, mida on arvesse võetud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon leiab seega, et Belgia esitatud väidete esimene punkt, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 174, ei võimalda põhjendada 400 000 väljuva lennureisija piirmäära aastas, mida on arvesse võetud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1.

| (178) | Põhjenduses 174 esitatud teise põhipunktiga seoses märgib komisjon, et soov muuta viisi, kuidas BAC suunab oma julgeolekuga seotud kulud edasi eri lennuettevõtjatele, mille puhul Belgia peab vajalikuks, et see vastaks tegelikult eri lennuettevõtjate kantud kuludele, ei ole seotud meetme eesmärgiga, milleks on julgeolekutaristu toetamine. Kui BACile julgestuskulude struktuurseks vähendamiseks antav toetus (44) võib olla seotud julgeolekutaristu toetamisega, siis viis, kuidas BAC jaotab saadud toetuse edasi eri lennuettevõtjatele, ei tundu selle eesmärgiga seotud olevat. Lisaks sellele tuleb meenutada, et BACi kohustus on teha ettepanek tariifisüsteemi ja hinnakontrolli valemi kehtestamiseks, mis vastaks tegelikele kuludele. Majandusliku reguleerimise asutus võib teha lõpliku otsuse ainult teatud asjaolude korral ning pärast konsulteerimist Brüsseli lennujaama kasutajatega. Föderaalvalitsus on vaadeldava meetme abil ühepoolselt sekkudes muutnud julgestustasu süsteemi ning on sellega ilma objektiivse põhjenduseta kaldunud kõrvale lennujaamatasude kindlaksmääramise üldisest süsteemist. |
| --- | --- |

(178)

Põhjenduses 174 esitatud teise põhipunktiga seoses märgib komisjon, et soov muuta viisi, kuidas BAC suunab oma julgeolekuga seotud kulud edasi eri lennuettevõtjatele, mille puhul Belgia peab vajalikuks, et see vastaks tegelikult eri lennuettevõtjate kantud kuludele, ei ole seotud meetme eesmärgiga, milleks on julgeolekutaristu toetamine. Kui BACile julgestuskulude struktuurseks vähendamiseks antav toetus (44) võib olla seotud julgeolekutaristu toetamisega, siis viis, kuidas BAC jaotab saadud toetuse edasi eri lennuettevõtjatele, ei tundu selle eesmärgiga seotud olevat. Lisaks sellele tuleb meenutada, et BACi kohustus on teha ettepanek tariifisüsteemi ja hinnakontrolli valemi kehtestamiseks, mis vastaks tegelikele kuludele. Majandusliku reguleerimise asutus võib teha lõpliku otsuse ainult teatud asjaolude korral ning pärast konsulteerimist Brüsseli lennujaama kasutajatega. Föderaalvalitsus on vaadeldava meetme abil ühepoolselt sekkudes muutnud julgestustasu süsteemi ning on sellega ilma objektiivse põhjenduseta kaldunud kõrvale lennujaamatasude kindlaksmääramise üldisest süsteemist.

44

| (179) | Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et föderaalvalitsus võis seaduslikult teha sellise muudatuse, et kajastada eri lennuettevõtjate kantud tegelikke julgestuskulusid, ei võimalda 2012. aastal vähem kui 400 000 väljunud lennureisijat, transiit- ja transfeerreisijaid arvestamata, vedanud lennuettevõtjate väljajätmine seda eesmärki saavutada. Seejuures, kuigi ei saa välistada, et julgestuse piirkulu ühe reisija kohta väheneb, ei võimalda ükski element Belgia esitatud väidetes tõendada, et üksnes alates 400 000 reisija piirmäärast tuleks seda vähenemist arvesse võtta ning et lennuettevõtjate puhul, kes on vedanud vähem reisijaid, ei peaks riik võtma enda kanda osa BACi julgestustasudest. Belgia ei ole esitanud selle küsimuse põhjendamiseks mingeid arv- ega muid andmeid. Tuleb märkida, et meetme kohaldamise ühe konkreetse aasta jooksul võib juhtuda, et hüvitatakse abikõlbliku lennuettevõtja julgestustasu kõikide üle 400 000 väljuva lennureisija piirmäära ületavate reisijate puhul, kui 19 miljoni euro suurune ülempiir seda võimaldab. Tuleb arvestada, et Belgia väitel on olulise osa BACi julgestuskulude puhul (59 %) tegemist muutuvate kuludega. See tähendab, et kõik lisareisijad üle 400 000 reisija piirmäära põhjustavad täiendavaid julgestuskulusid, mis võivad olla olulised. Seega ei saa vaadeldav meede kuigi õigesti peegeldada Brüsseli lennujaama eri kasutajate tegelikult kantavaid julgestuskulusid. |
| --- | --- |

(179)

Lisaks sellele, isegi kui eeldada, et föderaalvalitsus võis seaduslikult teha sellise muudatuse, et kajastada eri lennuettevõtjate kantud tegelikke julgestuskulusid, ei võimalda 2012. aastal vähem kui 400 000 väljunud lennureisijat, transiit- ja transfeerreisijaid arvestamata, vedanud lennuettevõtjate väljajätmine seda eesmärki saavutada. Seejuures, kuigi ei saa välistada, et julgestuse piirkulu ühe reisija kohta väheneb, ei võimalda ükski element Belgia esitatud väidetes tõendada, et üksnes alates 400 000 reisija piirmäärast tuleks seda vähenemist arvesse võtta ning et lennuettevõtjate puhul, kes on vedanud vähem reisijaid, ei peaks riik võtma enda kanda osa BACi julgestustasudest. Belgia ei ole esitanud selle küsimuse põhjendamiseks mingeid arv- ega muid andmeid. Tuleb märkida, et meetme kohaldamise ühe konkreetse aasta jooksul võib juhtuda, et hüvitatakse abikõlbliku lennuettevõtja julgestustasu kõikide üle 400 000 väljuva lennureisija piirmäära ületavate reisijate puhul, kui 19 miljoni euro suurune ülempiir seda võimaldab. Tuleb arvestada, et Belgia väitel on olulise osa BACi julgestuskulude puhul (59 %) tegemist muutuvate kuludega. See tähendab, et kõik lisareisijad üle 400 000 reisija piirmäära põhjustavad täiendavaid julgestuskulusid, mis võivad olla olulised. Seega ei saa vaadeldav meede kuigi õigesti peegeldada Brüsseli lennujaama eri kasutajate tegelikult kantavaid julgestuskulusid.

| (180) | Brussels Airlines on omalt poolt andnud hinnangu, et reisijate arvuga seotud piirmäära kehtestamine lennujaama julgeolekuga seotud teenuste puhul on õigustatud, kuna selliste kulude suurus lennujaamades on samuti seotud reisijate arvuga. Samas ei ole Brussels Airlines täpsustanud, kuidas asjaolu, et julgeolekukulude suurus muutub sõltuvalt reisijate arvust, võimaldab põhjendada reisijate arvuga seotud piirmäära, mille alusel välistatakse meetme kohaldamisalast korraga terve lennuettevõtjate kategooria. Lisaks sellele ei ole Brussels Airlines esitanud ühtegi põhjendust kehtestatud piirmäära taseme kohta. |
| --- | --- |

(180)

Brussels Airlines on omalt poolt andnud hinnangu, et reisijate arvuga seotud piirmäära kehtestamine lennujaama julgeolekuga seotud teenuste puhul on õigustatud, kuna selliste kulude suurus lennujaamades on samuti seotud reisijate arvuga. Samas ei ole Brussels Airlines täpsustanud, kuidas asjaolu, et julgeolekukulude suurus muutub sõltuvalt reisijate arvust, võimaldab põhjendada reisijate arvuga seotud piirmäära, mille alusel välistatakse meetme kohaldamisalast korraga terve lennuettevõtjate kategooria. Lisaks sellele ei ole Brussels Airlines esitanud ühtegi põhjendust kehtestatud piirmäära taseme kohta.

| (181) | Seejuures ei saa lennuettevõtja, kes vedas enam kui 400 000 väljunud lennureisijat 2013., 2014. või 2015. aasta jooksul, arvestamata transfeer- ja transiitreisijaid, selle aasta eest kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel julgestustasu osaliseks katmiseks mingit hüvitist, kui ta ei ole vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 reisijat, ning jääb seega vähem soodsasse olukorda julgestustasu struktuuri tõttu, mis Belgia väitel ei kajasta piisavalt julgestustasude vähenemist. Seega ei ole 2012. aastal vähem kui 400 000 väljunud lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, vedanud lennuettevõtjate a priori meetme kohaldamisalast väljajätmine kooskõlas eesmärgiga, mis nõuab tegelike julgestuskulude täpsemat peegeldamist julgestustasudes. |
| --- | --- |

(181)

Seejuures ei saa lennuettevõtja, kes vedas enam kui 400 000 väljunud lennureisijat 2013., 2014. või 2015. aasta jooksul, arvestamata transfeer- ja transiitreisijaid, selle aasta eest kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 alusel julgestustasu osaliseks katmiseks mingit hüvitist, kui ta ei ole vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 reisijat, ning jääb seega vähem soodsasse olukorda julgestustasu struktuuri tõttu, mis Belgia väitel ei kajasta piisavalt julgestustasude vähenemist. Seega ei ole 2012. aastal vähem kui 400 000 väljunud lennureisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, vedanud lennuettevõtjate a priori meetme kohaldamisalast väljajätmine kooskõlas eesmärgiga, mis nõuab tegelike julgestuskulude täpsemat peegeldamist julgestustasudes.

a priori

| (182) | Belgia on oma põhjendustes väitnud, et reisijate transfeerteenus ei ole Brüsseli lennujaamas samuti julgestustasust vabastatud, see aga ei anna tunnistust julgestuskulude vähenemisest. Eeldades, et see väide on tõele vastav, on see samas vastuolus asjaoluga, et transfeer- ja transiitreisijaid ei võeta arvesse nende lennuettevõtjate väljaselgitamisel, kes on 2012. aastal vedanud enam kui 400 000 väljunud lennureisijat ning kes on seetõttu abikõlblikud vaadeldava meetmega kehtestatud hüvitise saamiseks. |
| --- | --- |

(182)

Belgia on oma põhjendustes väitnud, et reisijate transfeerteenus ei ole Brüsseli lennujaamas samuti julgestustasust vabastatud, see aga ei anna tunnistust julgestuskulude vähenemisest. Eeldades, et see väide on tõele vastav, on see samas vastuolus asjaoluga, et transfeer- ja transiitreisijaid ei võeta arvesse nende lennuettevõtjate väljaselgitamisel, kes on 2012. aastal vedanud enam kui 400 000 väljunud lennureisijat ning kes on seetõttu abikõlblikud vaadeldava meetmega kehtestatud hüvitise saamiseks.

| (183) | Eelnevat arvesse võttes ei võimalda Belgia esitatud väidete teine punkt, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 174, põhjendada 400 000 väljunud lennureisija piirmäära aastas, mida on arvesse võetud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1. |
| --- | --- |

(183)

Eelnevat arvesse võttes ei võimalda Belgia esitatud väidete teine punkt, mis on kokkuvõtlikult esitatud põhjenduses 174, põhjendada 400 000 väljunud lennureisija piirmäära aastas, mida on arvesse võetud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1.

| (184) | Lisaks sellele, kuigi kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 sätete kohaldamisel ei arvata transfeer- ja transiitreisijaid reisijate arvu sisse, mille alusel määratakse kindlaks kasusaajatest lennuettevõtjad, arvestatakse neid reisijaid kuninga dekreedi artikli 2 punkti 2 alusel kõikidele kasusaajatest lennuettevõtjatele makstavate summade arvutamisel. Samas peaks hüvitise suuruse arvutamisel kasutatav meetod olema kooskõlas kasusaajate valiku kriteeriumidega, sest vastasel juhul ei ole see meetod sidus kasusaajate valikukriteeriumist tulenevate eesmärkidega. |
| --- | --- |

(184)

Lisaks sellele, kuigi kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 sätete kohaldamisel ei arvata transfeer- ja transiitreisijaid reisijate arvu sisse, mille alusel määratakse kindlaks kasusaajatest lennuettevõtjad, arvestatakse neid reisijaid kuninga dekreedi artikli 2 punkti 2 alusel kõikidele kasusaajatest lennuettevõtjatele makstavate summade arvutamisel. Samas peaks hüvitise suuruse arvutamisel kasutatav meetod olema kooskõlas kasusaajate valiku kriteeriumidega, sest vastasel juhul ei ole see meetod sidus kasusaajate valikukriteeriumist tulenevate eesmärkidega.

| (185) | Ryanair on oma kommentaarides selle vastuolu esile tõstnud. Belgia on märkustes Ryanairi kommentaaride kohta piirdunud osutamisega oma varasematele teatistele. Samas ei hõlma need teatised selgitust erinevuse kohta transfeer- ja transiitreisijatesse suhtumisel kasusaajate valikukriteeriumi ja toetussumma suuruse arvutamisel. |
| --- | --- |

(185)

Ryanair on oma kommentaarides selle vastuolu esile tõstnud. Belgia on märkustes Ryanairi kommentaaride kohta piirdunud osutamisega oma varasematele teatistele. Samas ei hõlma need teatised selgitust erinevuse kohta transfeer- ja transiitreisijatesse suhtumisel kasusaajate valikukriteeriumi ja toetussumma suuruse arvutamisel.

| (186) | Komisjon märgib sellega seoses, et kui transiit- ja transfeerreisijaid oleks võetud arvesse reisijate arvu kindlaksmääramisel kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 alusel, oleks veel kaks lennuettevõtjat, Lufthansa ja Jet Airways osutunud a priori meetme jaoks abikõlblikuks (45). |
| --- | --- |

(186)

Komisjon märgib sellega seoses, et kui transiit- ja transfeerreisijaid oleks võetud arvesse reisijate arvu kindlaksmääramisel kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 alusel, oleks veel kaks lennuettevõtjat, Lufthansa ja Jet Airways osutunud a priori meetme jaoks abikõlblikuks (45).

a priori

45

| (187) | Eelnevat arvesse võttes ilmneb, et kasusaajate arvu piiramine üksnes selliste lennuettevõtjatega, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 Brüsseli lennujaamast väljunud reisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, ei ole objektiivselt põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti. |
| --- | --- |

(187)

Eelnevat arvesse võttes ilmneb, et kasusaajate arvu piiramine üksnes selliste lennuettevõtjatega, kes on vedanud 2012. aastal enam kui 400 000 Brüsseli lennujaamast väljunud reisijat, arvestamata transiit- ja transfeerreisijaid, ei ole objektiivselt põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti.

Aasta 2012 valimine

Aasta 2012 valimine

| (188) | Belgia väidab, (46) et 2012. aasta kasutamine võrdlusaastana on põhjendatud sellega, et tegemist on viimase aastaga, mille arvandmed olid kättesaadavad ajal, kui ministrite nõukogu otsustas meetme kinnitada. Belgia väitel võimaldab 2012. aasta arvandmete kasutamine tagada teatava õiguskindluse kasusaajatest ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(188)

Belgia väidab, (46) et 2012. aasta kasutamine võrdlusaastana on põhjendatud sellega, et tegemist on viimase aastaga, mille arvandmed olid kättesaadavad ajal, kui ministrite nõukogu otsustas meetme kinnitada. Belgia väitel võimaldab 2012. aasta arvandmete kasutamine tagada teatava õiguskindluse kasusaajatest ettevõtjate jaoks.

46

| (189) | Komisjon leiab samas, et see väide ei vasta tegelikkusele. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 2 on sätestatud, et lennuettevõtjatele makstav toetus arvutatakse teatud konkreetse aasta puhul (2013, 2014 ja 2015) lähtuvalt selle aasta väljunud lennureisijate arvust (arvestades transiit- ja transfeerreisijaid). Seega ei ole ühtegi objektiivset põhjust, et jätta a priori teatud lennuettevõtjad toetuse kohaldamisalast välja 2012. aasta andmete põhjal. Tegelikkuses tagab kõnealuse kuninga dekreedi artikli 2 punkt 1 kindlalt üksnes selle, et kriteeriumile mittevastavad lennuettevõtjad jäetakse meetme kohaldamisalast välja. Õiguskindlusega seotud Belgia väide ei ole seega asjakohane. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon leiab samas, et see väide ei vasta tegelikkusele. Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 2 on sätestatud, et lennuettevõtjatele makstav toetus arvutatakse teatud konkreetse aasta puhul (2013, 2014 ja 2015) lähtuvalt selle aasta väljunud lennureisijate arvust (arvestades transiit- ja transfeerreisijaid). Seega ei ole ühtegi objektiivset põhjust, et jätta a priori teatud lennuettevõtjad toetuse kohaldamisalast välja 2012. aasta andmete põhjal. Tegelikkuses tagab kõnealuse kuninga dekreedi artikli 2 punkt 1 kindlalt üksnes selle, et kriteeriumile mittevastavad lennuettevõtjad jäetakse meetme kohaldamisalast välja. Õiguskindlusega seotud Belgia väide ei ole seega asjakohane.

a priori

| (190) | Brussels Airlines, kes toetab selles küsimuses Belgia seisukohti, leiab, et 2012. aasta kasutamine võrdlusaastana on põhjendatud sellega, et tegemist on viimase aastaga, mille arvandmed olid kättesaadavad ajal, kui ministrite nõukogu kinnitas meetme kohaldamise. Brussels Airlines leiab, et võrdluspunkti valimine on alati seotud teatud meelevaldsusega, kuid valides 2012. aasta võrdlusaastaks, ei ole Belgia ületanud talle antud kaalutlusõigust. Need väited tuginevad kaudselt eeldusel, et otstarbekas oli a priori piirata kasusaajate arvu Brüsseli lennujaama kasutajate hulgas, sõltuvalt teatud möödunud võrdlusaastast. Eespool esitatud põhjustel leiab komisjon, et see eeldus on vigane, mis muudab lennuettevõtja Brussels Airlines väite alusetuks. |
| --- | --- |

(190)

Brussels Airlines, kes toetab selles küsimuses Belgia seisukohti, leiab, et 2012. aasta kasutamine võrdlusaastana on põhjendatud sellega, et tegemist on viimase aastaga, mille arvandmed olid kättesaadavad ajal, kui ministrite nõukogu kinnitas meetme kohaldamise. Brussels Airlines leiab, et võrdluspunkti valimine on alati seotud teatud meelevaldsusega, kuid valides 2012. aasta võrdlusaastaks, ei ole Belgia ületanud talle antud kaalutlusõigust. Need väited tuginevad kaudselt eeldusel, et otstarbekas oli a priori piirata kasusaajate arvu Brüsseli lennujaama kasutajate hulgas, sõltuvalt teatud möödunud võrdlusaastast. Eespool esitatud põhjustel leiab komisjon, et see eeldus on vigane, mis muudab lennuettevõtja Brussels Airlines väite alusetuks.

a priori

| (191) | Belgia väitel võimaldab meede uuesti kindlaks määrata kasusaajatest lennuettevõtjad 2016., 2017., ja 2018. eelarveperioodiks 2015. aastal veetud reisijate arvu põhjal, mis võimaldab vajaduse korral meedet kasutada ka teistel lennuettevõtjatel või jätta välja üks või mitu praegust kasusaajat. Belgia leiab seega, et vaadeldav mehhanism on innustavat laadi, kuna see hõlmab kasusaajate nimekirja läbivaatamist iga kolme aasta tagant (47). Komisjon märgib sellega seoses, et meede on kehtestatud ainult aastateks 2013, 2014 ja 2015. Selle edasine pikendamine ei ole seega kindel. |
| --- | --- |

(191)

Belgia väitel võimaldab meede uuesti kindlaks määrata kasusaajatest lennuettevõtjad 2016., 2017., ja 2018. eelarveperioodiks 2015. aastal veetud reisijate arvu põhjal, mis võimaldab vajaduse korral meedet kasutada ka teistel lennuettevõtjatel või jätta välja üks või mitu praegust kasusaajat. Belgia leiab seega, et vaadeldav mehhanism on innustavat laadi, kuna see hõlmab kasusaajate nimekirja läbivaatamist iga kolme aasta tagant (47). Komisjon märgib sellega seoses, et meede on kehtestatud ainult aastateks 2013, 2014 ja 2015. Selle edasine pikendamine ei ole seega kindel.

47

| (192) | Eelnevat arvesse võttes tuleb järeldada, et kasusaajate arvu piiramine 2012. aasta reisijate arvu põhjal ei ole põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti. |
| --- | --- |

(192)

Eelnevat arvesse võttes tuleb järeldada, et kasusaajate arvu piiramine 2012. aasta reisijate arvu põhjal ei ole põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti.

Järeldus

Järeldus

| (193) | Meetmega antakse kolmele konkreetsele Brüsseli lennujaama kasutajale eelis võrreldes teiste kasutajatega ning see eelis ei ole põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti. See järeldus kinnitab meetme valikulisust. |
| --- | --- |

(193)

Meetmega antakse kolmele konkreetsele Brüsseli lennujaama kasutajale eelis võrreldes teiste kasutajatega ning see eelis ei ole põhjendatud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti. See järeldus kinnitab meetme valikulisust.

| (194) | Lisaks sellele tuleneb eelnevast, et kõik ülejäänud Brüsseli lennujaama kasutajad jäetakse meetme kohaldamisalast välja ning ei saa seega mingit toetust, kusjuures see väljajätmine ei ole seotud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti. Sellest tulenevalt tuleb kogu meetmest kasu saavatele ettevõtjatele makstud toetust käsitada valikulise majanduseelise andmisena. |
| --- | --- |

(194)

Lisaks sellele tuleneb eelnevast, et kõik ülejäänud Brüsseli lennujaama kasutajad jäetakse meetme kohaldamisalast välja ning ei saa seega mingit toetust, kusjuures see väljajätmine ei ole seotud selle süsteemi olemuse ja ülesehitusega, mille raames meede võeti. Sellest tulenevalt tuleb kogu meetmest kasu saavatele ettevõtjatele makstud toetust käsitada valikulise majanduseelise andmisena.

7.1.5.   Liikmesriikidevahelise kaubanduse ja konkurentsi mõjutamine

Liikmesriikidevahelise kaubanduse ja konkurentsi mõjutamine

| (195) | Avaliku sektori toetus ettevõtjatele on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel riigiabi üksnes siis, kui see „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“ ja ainult niivõrd, kuivõrd see „kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(195)

Avaliku sektori toetus ettevõtjatele on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel riigiabi üksnes siis, kui see „kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“ ja ainult niivõrd, kuivõrd see „kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (196) | Kui liikmesriigi antud abi tugevdab teatud ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad siseturul, tuleb järeldada, et abi mõjutab neid. Kohtupraktika kohaselt (48) on selleks, et meede ähvardaks kahjustada konkurentsi, piisav, kui abisaaja konkureerib teiste äriühingutega konkurentsile avatud turgudel. |
| --- | --- |

(196)

Kui liikmesriigi antud abi tugevdab teatud ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad siseturul, tuleb järeldada, et abi mõjutab neid. Kohtupraktika kohaselt (48) on selleks, et meede ähvardaks kahjustada konkurentsi, piisav, kui abisaaja konkureerib teiste äriühingutega konkurentsile avatud turgudel.

48

| (197) | Kaubavahetuse kahjustamisega seoses ei ole vaja tõendada, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid üksnes seda, kas kõnealune abi võib seda kaubandust mõjutada (49). Liidu kohtud on leidnud, et kui liikmesriigi antud eelis tugevdab ühe ettevõtte positsiooni liidusiseses kaubanduses võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega, tuleb eeldada, et nimetatud eelis mõjutab selliseid ettevõtteid (50). |
| --- | --- |

(197)

Kaubavahetuse kahjustamisega seoses ei ole vaja tõendada, et abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, vaid üksnes seda, kas kõnealune abi võib seda kaubandust mõjutada (49). Liidu kohtud on leidnud, et kui liikmesriigi antud eelis tugevdab ühe ettevõtte positsiooni liidusiseses kaubanduses võrreldes teiste konkureerivate ettevõtetega, tuleb eeldada, et nimetatud eelis mõjutab selliseid ettevõtteid (50).

49

50

| (198) | Vaadeldav meede võimaldab asjaomastel lennuettevõtjatel kohaldada agressiivsemat hinnapoliitikat ning säilitada või suurendada kunstlikult teenuste pakkumist võrreldes tavapäraste turutingimustega, seega võib see kahjustada konkurentsi teiste ettevõtjatega, kelle suhtes meedet ei kohaldata. Meede võib seega tugevdada meetmest kasu saavate ettevõtjate positsiooni võrreldes Euroopa Liidu lennutransporditurul tegutsevate teiste lennuettevõtjatega. See turg on täielikult konkurentsile avatud ning Euroopa Lidu õigusaktide alusel võivad sellel tegutseda kõik Euroopa Liidu lennuettevõtjad. |
| --- | --- |

(198)

Vaadeldav meede võimaldab asjaomastel lennuettevõtjatel kohaldada agressiivsemat hinnapoliitikat ning säilitada või suurendada kunstlikult teenuste pakkumist võrreldes tavapäraste turutingimustega, seega võib see kahjustada konkurentsi teiste ettevõtjatega, kelle suhtes meedet ei kohaldata. Meede võib seega tugevdada meetmest kasu saavate ettevõtjate positsiooni võrreldes Euroopa Liidu lennutransporditurul tegutsevate teiste lennuettevõtjatega. See turg on täielikult konkurentsile avatud ning Euroopa Lidu õigusaktide alusel võivad sellel tegutseda kõik Euroopa Liidu lennuettevõtjad.

| (199) | Sellest järeldub, et kahjustades siseturul tegutsevate lennuettevõtjate vahelist konkurentsi, võib vaadeldav meede samas kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(199)

Sellest järeldub, et kahjustades siseturul tegutsevate lennuettevõtjate vahelist konkurentsi, võib vaadeldav meede samas kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.6.   Järeldus lennuettevõtjatele antava abi olemasolu kohta

Järeldus lennuettevõtjatele antava abi olemasolu kohta

| (200) | Vaadeldava meetme näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mida antakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud tingimustele vastavatele lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

(200)

Vaadeldava meetme näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mida antakse kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud tingimustele vastavatele lennuettevõtjatele.

7.2.   Abi õiguspärasus

Abi õiguspärasus

| (201) | Asutamislepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt „informeeritakse komisjoni kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti. [...] asjassepuutuv liikmesriik ei tohi rakendada kavatsetud meetmeid enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus“. |
| --- | --- |

(201)

Asutamislepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt „informeeritakse komisjoni kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti. [...] asjassepuutuv liikmesriik ei tohi rakendada kavatsetud meetmeid enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus“.

| (202) | Vaadeldaval juhul oli meede rakendatud juba varem, kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet jõustus ilma komisjonile teatamata. Kuninga dekreedi kohaldamise hilisem peatamine ei mõjuta abi õigusvastasust. |
| --- | --- |

(202)

Vaadeldaval juhul oli meede rakendatud juba varem, kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet jõustus ilma komisjonile teatamata. Kuninga dekreedi kohaldamise hilisem peatamine ei mõjuta abi õigusvastasust.

| (203) | Komisjon ei ole tuvastanud õiguslikku alust, mis vabastaks Belgia kohustusest kõnealusest abist teatada. Määratud toetust ei hõlma määrus (EÜ) nr 800/2008 ega komisjoni määrus (EL) nr 651/2014, (51) mille artikli 58 lõikes 1 on sätestatud: „Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist antud üksikabi suhtes, kui see abi vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud tingimustele, välja arvatud artiklile 9“. Lisaks sellele jääb see toetus välja komisjoni otsuse 2012/21/EL (52) kohaldamisalast, kuna Brüsseli lennujaama reisijate arv on suurem kui 200 000 reisijat aastas, mis on sätestatud kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 punktis e. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon ei ole tuvastanud õiguslikku alust, mis vabastaks Belgia kohustusest kõnealusest abist teatada. Määratud toetust ei hõlma määrus (EÜ) nr 800/2008 ega komisjoni määrus (EL) nr 651/2014, (51) mille artikli 58 lõikes 1 on sätestatud: „Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist antud üksikabi suhtes, kui see abi vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud tingimustele, välja arvatud artiklile 9“. Lisaks sellele jääb see toetus välja komisjoni otsuse 2012/21/EL (52) kohaldamisalast, kuna Brüsseli lennujaama reisijate arv on suurem kui 200 000 reisijat aastas, mis on sätestatud kõnealuse otsuse artikli 2 lõike 1 punktis e.

51

52

| (204) | Vaadeldava meetme näol on seega tegemist ebaseadusliku abiga. |
| --- | --- |

(204)

Vaadeldava meetme näol on seega tegemist ebaseadusliku abiga.

7.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (205) | Kuivõrd vaadeldava toetuse näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb uurida, kas see abi on siseturuga kokkusobiv. Leides, et meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, ei toonud Belgia välja õiguslikku alust või põhjendust, mille alusel meetme saaks kuulutada siseturuga kokkusobivaks juhul, kui tuvastatakse, et tegemist on riigiabiga. |
| --- | --- |

(205)

Kuivõrd vaadeldava toetuse näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb uurida, kas see abi on siseturuga kokkusobiv. Leides, et meetme näol ei ole tegemist riigiabiga, ei toonud Belgia välja õiguslikku alust või põhjendust, mille alusel meetme saaks kuulutada siseturuga kokkusobivaks juhul, kui tuvastatakse, et tegemist on riigiabiga.

| (206) | Brussels Airlines leidis, et kui komisjon peaks tuvastama, et tegemist on riigiabiga, tuleks see kuulutada siseturuga kokkusobivaks kuni 4. aprillini 2014, millal jõustusid lennundussuunised. Brussels Airlines osutab sellega seoses Charleroi otsusele, milles komisjon leidis, et mitu Vallooni piirkonna võetud abimeedet olid siseturuga kokkusobivad kuni 4. aprillini 2014. |
| --- | --- |

(206)

Brussels Airlines leidis, et kui komisjon peaks tuvastama, et tegemist on riigiabiga, tuleks see kuulutada siseturuga kokkusobivaks kuni 4. aprillini 2014, millal jõustusid lennundussuunised. Brussels Airlines osutab sellega seoses Charleroi otsusele, milles komisjon leidis, et mitu Vallooni piirkonna võetud abimeedet olid siseturuga kokkusobivad kuni 4. aprillini 2014.

| (207) | Samas oli Charleroi otsuses vaadeldud meetmete näol, millele Brussels Airlines osutab, tegemist Charleroi lennujaama käitajale suunatud abimeetmetega, mis kuulutati osaliselt siseturuga kokkusobivaks lennujaamadele antavat tegevusabi käsitleva lennundussuuniste punkti 5.1.2 alusel. Kuna vaadeldava meetme näol on tegemist lennuettevõtjatele ja mitte lennujaama käitajale antava abiga, ei ole lennuettevõtja Brussels Airlines väitel alust. |
| --- | --- |

(207)

Samas oli Charleroi otsuses vaadeldud meetmete näol, millele Brussels Airlines osutab, tegemist Charleroi lennujaama käitajale suunatud abimeetmetega, mis kuulutati osaliselt siseturuga kokkusobivaks lennujaamadele antavat tegevusabi käsitleva lennundussuuniste punkti 5.1.2 alusel. Kuna vaadeldava meetme näol on tegemist lennuettevõtjatele ja mitte lennujaama käitajale antava abiga, ei ole lennuettevõtja Brussels Airlines väitel alust.

| (208) | Vaatamata sellele, et Belgia ei ole esitanud väiteid abi siseturuga kokkusobivuse põhjendamiseks, vaatles komisjon abi võimalikku kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, milles on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. |
| --- | --- |

(208)

Vaatamata sellele, et Belgia ei ole esitanud väiteid abi siseturuga kokkusobivuse põhjendamiseks, vaatles komisjon abi võimalikku kokkusobivust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, milles on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“.

| (209) | Tuleb märkida, et abi ei saa kuulutada siseturuga kokkusobivaks mingil muul õiguslikul alusel. Meedet ei saa käsitada rahalise hüvitisena, mida riik annab lennuettevõtjatele teatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Järelikult ei saa meedet pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 punkti a alusel. |
| --- | --- |

(209)

Tuleb märkida, et abi ei saa kuulutada siseturuga kokkusobivaks mingil muul õiguslikul alusel. Meedet ei saa käsitada rahalise hüvitisena, mida riik annab lennuettevõtjatele teatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest. Järelikult ei saa meedet pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 punkti a alusel.

| (210) | Lennundussuunised annavad üldise raamistiku lennuettevõtjatele antava abi siseturuga kokkusobivuse hindamiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(210)

Lennundussuunised annavad üldise raamistiku lennuettevõtjatele antava abi siseturuga kokkusobivuse hindamiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

| (211) | Lisaks sotsiaalabile, millega toetatakse lõpptarbijat teatud konkreetse lennuliini puhul ja mis ilmselt ei ole vaadeldava meetmega seotud, on ainuke lennuettevõtjatele antav abi, mis võib lennundussuuniste alusel olla lubatud, ettevõtjate stardiabi. |
| --- | --- |

(211)

Lisaks sotsiaalabile, millega toetatakse lõpptarbijat teatud konkreetse lennuliini puhul ja mis ilmselt ei ole vaadeldava meetmega seotud, on ainuke lennuettevõtjatele antav abi, mis võib lennundussuuniste alusel olla lubatud, ettevõtjate stardiabi.

| (212) | Lennundussuuniste punkti 174 kohaselt kohaldab komisjon lennuettevõtjatele antava ebaseadusliku stardiabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Kuninga dekreet võeti vastu 7. jaanuaril 2014, seega enne 4. aprilli 2014. Sel kuupäeval reguleerisid lennuettevõtjatele antavat stardiabi ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (53) (edaspidi „2005. aasta suunised“). |
| --- | --- |

(212)

Lennundussuuniste punkti 174 kohaselt kohaldab komisjon lennuettevõtjatele antava ebaseadusliku stardiabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Kuninga dekreet võeti vastu 7. jaanuaril 2014, seega enne 4. aprilli 2014. Sel kuupäeval reguleerisid lennuettevõtjatele antavat stardiabi ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (53) (edaspidi „2005. aasta suunised“).

53

| (213) | 2005. aasta suuniste punkti 79 alapunkti c kohaselt võib abi eraldada ainult selliste uute lennuliinide või lisalendude loomiseks, mis tingiks reisijate koguarvu kasvu. Vaadeldav meede ei vasta sellele tingimusele, kuna reisijad, kelle arv annab õiguse saada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud hüvitist, ei pruugi tingimata olla reisijad, kes kasutavad uusi lennuliine või lisalende, mis tingivad reisijate koguarvu kasvu. |
| --- | --- |

(213)

2005. aasta suuniste punkti 79 alapunkti c kohaselt võib abi eraldada ainult selliste uute lennuliinide või lisalendude loomiseks, mis tingiks reisijate koguarvu kasvu. Vaadeldav meede ei vasta sellele tingimusele, kuna reisijad, kelle arv annab õiguse saada kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud hüvitist, ei pruugi tingimata olla reisijad, kes kasutavad uusi lennuliine või lisalende, mis tingivad reisijate koguarvu kasvu.

| (214) | Lisaks sellele, kui 2005. aasta suuniste punktis 15 eristatakse lennujaamade nelja kategooriat, A, B, C ja D, siis kõnealuste suuniste punkti 79 alapunkti b on sätestatud nõue, et stardiabi eraldatakse marsruutidele, mis ühendavad C ja D kategooria piirkondlikku lennujaama ühe teise ühenduse lennujaamaga ning riiklikele lennujaamadele (kategooria B) antakse stardiabi üksnes erandjuhtudel. Punkti 79 alapunktis b ei ole sätestatud, et stardiabi võiks anda ühelt poolt kategooria A lennujaama ja teiselt poolt kategooria a või B lennujaama või väljaspool Euroopa Liitu asuva lennujaama vahelisele ühendusele. Brüsseli lennujaam teenindab enam kui kümmet miljonit reisijat aastas ning kuulub seega kategooriasse A. Kuna meede ei hõlma ühtegi tingimust, mis oleks seotud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 kohaldamise alusel julgestustasu hüvitamise õigust andvate reisijate sihtlennujaamadega, ei ole nimetatud suuniste punkti 79 alapunktis b sätestatud tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(214)

Lisaks sellele, kui 2005. aasta suuniste punktis 15 eristatakse lennujaamade nelja kategooriat, A, B, C ja D, siis kõnealuste suuniste punkti 79 alapunkti b on sätestatud nõue, et stardiabi eraldatakse marsruutidele, mis ühendavad C ja D kategooria piirkondlikku lennujaama ühe teise ühenduse lennujaamaga ning riiklikele lennujaamadele (kategooria B) antakse stardiabi üksnes erandjuhtudel. Punkti 79 alapunktis b ei ole sätestatud, et stardiabi võiks anda ühelt poolt kategooria A lennujaama ja teiselt poolt kategooria a või B lennujaama või väljaspool Euroopa Liitu asuva lennujaama vahelisele ühendusele. Brüsseli lennujaam teenindab enam kui kümmet miljonit reisijat aastas ning kuulub seega kategooriasse A. Kuna meede ei hõlma ühtegi tingimust, mis oleks seotud kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punkti 1 kohaldamise alusel julgestustasu hüvitamise õigust andvate reisijate sihtlennujaamadega, ei ole nimetatud suuniste punkti 79 alapunktis b sätestatud tingimus täidetud.

| (215) | Seega ei vasta abi 2005. aasta suunistes sätestatud stardiabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(215)

Seega ei vasta abi 2005. aasta suunistes sätestatud stardiabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidele.

| (216) | Eelnevat arvesse võttes on abi siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(216)

Eelnevat arvesse võttes on abi siseturuga kokkusobimatu.

8.   SISSENÕUDMINE

SISSENÕUDMINE

| (217) | Vastavalt ELi toimimise lepingu sätetele ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma, kui leitakse, et abi on siseturuga kokkusobimatu. Samuti on Euroopa Kohus järjepidevalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord. |
| --- | --- |

(217)

Vastavalt ELi toimimise lepingu sätetele ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab abi andmise lõpetama või seda muutma, kui leitakse, et abi on siseturuga kokkusobimatu. Samuti on Euroopa Kohus järjepidevalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord.

| (218) | Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui kasusaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud. Tagastamisega jääb kasusaaja ilma eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja taastatakse abi andmisele eelnenud olukord. |
| --- | --- |

(218)

Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui kasusaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud. Tagastamisega jääb kasusaaja ilma eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja taastatakse abi andmisele eelnenud olukord.

| (219) | Osutatud kohtupraktikast tulenevalt on määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et kui „ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“. |
| --- | --- |

(219)

Osutatud kohtupraktikast tulenevalt on määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 lõikes 1 sätestatud, et kui „ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]“.

| (220) | Seetõttu, võttes arvesse, et kõnealused meetmed võeti, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, ning et need meetmed on siseturuga kokkusobimatud, tuleb selleks, et taastada abi väljamaksmisele eelnenud olukord, kõnealused abisummad tagasi maksta. Tagasimaksmine peab hõlmama perioodi alates hetkest, kui abi kasusaajatele anti, st hetkest, kui abisummad anti kasusaajate käsutusse, kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. Tagasimakstavate summade pealt arvestatakse intressi kuni nende summade tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(220)

Seetõttu, võttes arvesse, et kõnealused meetmed võeti, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, ning et need meetmed on siseturuga kokkusobimatud, tuleb selleks, et taastada abi väljamaksmisele eelnenud olukord, kõnealused abisummad tagasi maksta. Tagasimaksmine peab hõlmama perioodi alates hetkest, kui abi kasusaajatele anti, st hetkest, kui abisummad anti kasusaajate käsutusse, kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. Tagasimakstavate summade pealt arvestatakse intressi kuni nende summade tegeliku tagasimaksmiseni.

| (221) | 20. märtsi 2017. aasta kirjaga teatas Belgia komisjonile, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet võeti tagasi kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreediga. Seega tühistas Belgia abimeetme, mis ei avalda tulevikus enam mõju. |
| --- | --- |

(221)

20. märtsi 2017. aasta kirjaga teatas Belgia komisjonile, et kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet võeti tagasi kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreediga. Seega tühistas Belgia abimeetme, mis ei avalda tulevikus enam mõju.

| (222) | Lisaks sellele esitas Belgia 16. mai 2017. aasta kirjaga kõik vajalikud andmed selle kohta, et lennuettevõtjad Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium et Thomas Cook Airlines Belgium on kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreedi alusel tagasi maksnud saadud abisummad ja alates 22. septembrist 2014 arvestatud intressid, mis on arvutatud liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (54) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004; kõnealused summad on vastavalt 16 779 819 euro suurune abi ja 543 546,30 euro suurused intressid, 2 143 621 euro suurune abi ja 69 438,01 euro suurused intressid ning 76 560 euro suurune abi ja 2 480 euro suurused intressid. |
| --- | --- |

(222)

Lisaks sellele esitas Belgia 16. mai 2017. aasta kirjaga kõik vajalikud andmed selle kohta, et lennuettevõtjad Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium et Thomas Cook Airlines Belgium on kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreedi alusel tagasi maksnud saadud abisummad ja alates 22. septembrist 2014 arvestatud intressid, mis on arvutatud liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (54) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004; kõnealused summad on vastavalt 16 779 819 euro suurune abi ja 543 546,30 euro suurused intressid, 2 143 621 euro suurune abi ja 69 438,01 euro suurused intressid ning 76 560 euro suurune abi ja 2 480 euro suurused intressid.

54

| (223) | Neid asjaolusid arvesse võttes ning arvestades saadud abisummade ja vastavate intresside tagasimaksmist, leiab komisjon, et kasusaajad on kaotanud eelise, mille nad turul said võrreldes oma konkurentidega, ning et on taastatud abi andmisele eelnev konkurentsiolukord. |
| --- | --- |

(223)

Neid asjaolusid arvesse võttes ning arvestades saadud abisummade ja vastavate intresside tagasimaksmist, leiab komisjon, et kasusaajad on kaotanud eelise, mille nad turul said võrreldes oma konkurentidega, ning et on taastatud abi andmisele eelnev konkurentsiolukord.

| (224) | Eelnevat silmas pidades ei ole alust nõuda Belgialt abimeetme peatamist ning kasusaajatelt siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist, sest Belgia on need toimingud juba ise teostanud. |
| --- | --- |

(224)

Eelnevat silmas pidades ei ole alust nõuda Belgialt abimeetme peatamist ning kasusaajatelt siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist, sest Belgia on need toimingud juba ise teostanud.

9.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (225) | Komisjon järeldab, et Belgia on kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud tingimustele vastavatele lennuettevõtjatele andnud õigusvastaselt riigiabi, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid. Kuna kõnealuse abikava puhul ei ole võimalik kindlaks teha põhjuseid, mille alusel abi võiks siseturuga kokkusobivaks lugeda, leitakse see olevat siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon järeldab, et Belgia on kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi artikli 2 punktis 1 sätestatud tingimustele vastavatele lennuettevõtjatele andnud õigusvastaselt riigiabi, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid. Kuna kõnealuse abikava puhul ei ole võimalik kindlaks teha põhjuseid, mille alusel abi võiks siseturuga kokkusobivaks lugeda, leitakse see olevat siseturuga kokkusobimatu.

| (226) | Samas, kuna Belgia on võtnud tagasi kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi ning nõudnud abisummad ja vastavad intressid kasusaajatelt sisse, on õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmisele eelnenud olukord taastatud. Seega ei ole vajadust nõuda meetme peatamist ja kõnealuse abi tagasimaksmist, |
| --- | --- |

(226)

Samas, kuna Belgia on võtnud tagasi kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi ning nõudnud abisummad ja vastavad intressid kasusaajatelt sisse, on õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi andmisele eelnenud olukord taastatud. Seega ei ole vajadust nõuda meetme peatamist ja kõnealuse abi tagasimaksmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi alusel teatud lennuettevõtjatele antud toetuse näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Belgia Kuningriik on riigiabi andnud vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 ja see on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 18. juuli 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 24, 23.1.2015, lk 10.

1

(2)  Vt joonealune märkus nr 1.

2

(3)  Sulgudes esitatud arvud näitavad reisijate arvu või lendude arvu muutust võrreldes eelmise aastaga.

3

(4)  Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreet Brussels International Airport Company eraõiguslikuks aktsiaseltsiks ümberkujundamise ja lennujaamataristu kohta (Moniteur belge, 24. juuni 2004, lk 51750).

4

(5)  Ontario Teachers' Pension Plan.

5

(6)  MAp Airports via Macquarie European Infrastructure Fund I ja Macquarie European Infrastructure Fund III.

6

(7)  
  8. augusti 1980. aasta eriseadus institutsionaalsete reformide kohta (Moniteur belge 15. august 1980, lk 9434).

7

(8)  Kuninga 21. juuni 2004. aasta dekreet, millega antakse Brüsseli lennujaama käitamisluba aktsiaseltsile B.I.A.C. (Moniteur belge, 15. juuli 2004, lk 55640).

8

(9)  Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artikli 1 punkt 12 ja artikli 30 punkt 7.

9

(10)  Kuninga 27. mai 2004. aasta dekreedi artikli 35 punkt 1.

10

(11)  
  12. märtsi 2015. aasta vastus 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele (vastus küsimusele 5 b).

11

(12)  Kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet, millega kehtestatakse Brüsseli lennujaama käitamisluba omavale ettevõtjale Brussels Airport Company makstav toetus seoses julgeolekutaristu haldamisega (Moniteur belge, 23. aprill 2014, lk 34506).

12

(13)  Mõiste „Brüsseli lennujaama kasutajad“ hõlmab vaadeldavas kontekstis lennuettevõtjaid, kes käitavad sellest lennujaamast väljuvaid lennuliine.

13

(14)  
  12. märtsi 2015. aasta vastus 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele.

14

(15)  Kuninga 15. märtsi 2017. aasta dekreet, millega võeti tagasi kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreet, millega kehtestatakse Brüsseli lennujaama käitavale ettevõtjale Brussels Airport Company makstav toetus seoses julgeolekutaristu haldamisega (Moniteur belge, 24. märts 2017).

15

(16)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1). Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuarist 2014 (avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) (ELT C 2, 7.1.2014, lk 7).

16

(17)  Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

17

(18)  Komisjoni teatis „Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta“ (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

18

(19)  Lennundussuuniste punkt 145.

19

(20)  Komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2016/2069 meetmete SA.14093 (C76/2002) kohta, mida Belgia võttis Brussels South Charleroi Airporti ja Ryanairi kasuks (ELT L 325, 30.11.2016, lk 63).

20

(21)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

21

(22)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

22

(23)  
  ELT L 325, 30.11.2016, lk 63.

23

(24)  Moniteur belge, 31. detsember 2001.

24

(25)  Eeskätt artikli 158 lõiked 1, 2 ja 4.

25

(26)  Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, Chicago, 7. detsember 1944, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, Treaty Series, 15. kd, nr 102, artikkel 15.

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (ELT L 70, 14.3.2009, lk 11).

27

(28)  Vt näiteks kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. jaanuar 2006, Ministero dell'Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, punkt 129.

28

vs

(29)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, punkt 36; kohtuotsus, 23. aprill 1991, Itaalia vs. komisjon, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punkt 21; kohtuotsus,16. november 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurances vs. põllumajandus- ja kalandusministeerium, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, punkt 14; ja kohtuotsus, 11. detsember 1997, Job Centre, C-55/96, ECLI:EU:C:1997:603, punkt 21.

29

vs

vs

vs

(30)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. juuni 1987, komisjon vs. Itaalia, C-118/85, ECLI:EU:C:1987:283, punkt 7; ja kohtuotsus, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, punkt 36.

30

vs

vs

(31)  Vaata nt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuli 2008, Essent Netwerk Noord, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, punktid 58–74.

31

(32)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. veebruar 1990, Prantsusmaa vs. komisjon, C-301/87, ECLI:EU:C:1990:67, punkt 41.

32

vs

(33)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. juuli 1974, Itaalia vs. komisjon, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 27.

33

vs

(34)  Termin „riigi sekkumine“ ei tähista mitte ainult riigi tegevust, vaid hõlmab ka asjaolu, et riigiasutused jätavad teatavas olukorras meetmed võtmata, nt võla sisse nõudmata. Vaata nt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. oktoober 2000, Magefesa, C-480/98, ECLI:EU:C:2000:559, punktid 19 ja 20.

34

(35)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. juuli 1974, Itaalia vs. komisjon, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

35

vs

(36)  Komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta otsus 2004/339/EÜ Itaalia RAI SpA suhtes kohaldatud meetmete kohta (ELT L 119, 23.4.2004, lk 1, põhjendus 69); kohtujurist Fennelly 26. novembri 1998. aasta ettepanek kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, punkt 26.

36

vs

(37)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punktid 87–93.

37

vs

(38)  Euroopa Kohtu 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus, komisjon vs. Hansestadt Lübeck, C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971.

38

vs

(39)  Euroopa Kohtu 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus, komisjon vs. Hansestadt Lübeck C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971, punkt 62.

39

vs

(40)  Belgia väited selles küsimuses on peaasjalikult esitatud 2. aprilli 2014. aasta vastustes 11. veebruari 2014. aasta teabenõudele, märkustes menetluse algatamise otsuse kohta ja 12. märtsi 2015. aasta vastustes 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele.

40

(41)  Belgia kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta (15. jaanuari 2015. aasta kiri).

41

(42)  
  2. aprilli 2014. aasta vastus 11. veebruari 2014. aasta teabenõudele, 2. lisa.

42

(43)  
  2. aprilli 2014. aasta vastus 11. veebruari 2014. aasta teabenõude küsimusele 14.

43

(44)  Vt kuninga 7. jaanuari 2014. aasta dekreedi kolmas põhjendus, kus see eesmärk on sõnastatud.

44

(45)  Belgia 12. märtsi 2015. aasta vastus komisjoni 10. veebruari 2015. aasta teabenõude küsimusele 2.

45

(46)  Belgia 2. aprilli 2014. aasta vastus 11. veebruari 2014. aasta teabenõudele ja 12. märtsi 2015. aasta vastus 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele.

46

(47)  
  14. märtsi 2015. aasta vastus 10. veebruari 2015. aasta teabenõudele.

47

(48)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 1998, Vlaamse Gewest vs. komisjon, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, punktid 46 ja 49–53.

48

vs

(49)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech vs. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 65; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2013, Libert ja teised, liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 76.

49

vs

(50)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, Eventech vs. The Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 66; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 8. mai 2013, Libert ja teised, liidetud kohtuasjad C-197/11 ja C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, punkt 77; kohtuotsus, Üldkohus, 4. aprill 2001, Friuli Venezia Giulia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, punkt 41.

50

vs

(51)  Komisjoni, 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

51

(52)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

52

(53)  
  ELT C 312, 9.12.2005, lk 1.

53

(54)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

54

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/57

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1538,

11. oktoober 2018,

lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 6535 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõikeid 3 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lähitoimeseadmed on reeglina masstooted ja/või kaasaskantavad seadmed, mida on lihtne teise riiki kaasa võtta ja seal kasutada; Erinevused spektrile juurdepääsu tingimustes võivad takistada nende vaba liikumist, suurendada tootmiskulusid ning põhjustada loata kasutamise tõttu kahjulike raadiohäirete ohu muudele raadiorakendustele ja -teenustele. Komisjoni otsusega 2006/771/EÜ (2) on ühtlustatud mitmesuguste lähitoimeseadmete spektrikasutuse tehnilised tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Lähitoimeseadmed on reeglina masstooted ja/või kaasaskantavad seadmed, mida on lihtne teise riiki kaasa võtta ja seal kasutada; Erinevused spektrile juurdepääsu tingimustes võivad takistada nende vaba liikumist, suurendada tootmiskulusid ning põhjustada loata kasutamise tõttu kahjulike raadiohäirete ohu muudele raadiorakendustele ja -teenustele. Komisjoni otsusega 2006/771/EÜ (2) on ühtlustatud mitmesuguste lähitoimeseadmete spektrikasutuse tehnilised tingimused.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 243/2012/EL (3) kohustati liikmesriike edendama koostöös komisjoniga ja vastavalt vajadusele spektri kollektiivset kasutamist ja spektri jagatud kasutamist, et suurendada tõhusust ja paindlikkust ning püüda tagada spektri kättesaadavus asjade interneti (IoT), sealhulgas raadiosagedustuvastuse (RFID) jaoks. Tehnilisi tingimusi, mis puudutavad sagedusvahemiku 863–870 MHz kasutamist asjade interneti, sh RFID jaoks, on käsitletud otsuses 2006/771/EÜ, milles on sätestatud mitmesuguste lähitoimeseadmete kasutamise ühtlustatud tehnilised üldtingimused, ning seega ei ole selliste seadmete kasutamiseks riigisisese õiguse alusel vaja midagi muud peale üldloa. Ühiskasutuskeskkond 874–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalades ei ühti aga sellise lähenemisega lähitoimeseadmete spektrikasutusele ja seega on selle jaoks vaja eraldi reguleerivat raamistikku. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 243/2012/EL (3) kohustati liikmesriike edendama koostöös komisjoniga ja vastavalt vajadusele spektri kollektiivset kasutamist ja spektri jagatud kasutamist, et suurendada tõhusust ja paindlikkust ning püüda tagada spektri kättesaadavus asjade interneti (IoT), sealhulgas raadiosagedustuvastuse (RFID) jaoks. Tehnilisi tingimusi, mis puudutavad sagedusvahemiku 863–870 MHz kasutamist asjade interneti, sh RFID jaoks, on käsitletud otsuses 2006/771/EÜ, milles on sätestatud mitmesuguste lähitoimeseadmete kasutamise ühtlustatud tehnilised üldtingimused, ning seega ei ole selliste seadmete kasutamiseks riigisisese õiguse alusel vaja midagi muud peale üldloa. Ühiskasutuskeskkond 874–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalades ei ühti aga sellise lähenemisega lähitoimeseadmete spektrikasutusele ja seega on selle jaoks vaja eraldi reguleerivat raamistikku.

| (3) | Lähtudes Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) 2006. aasta juulis otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 alusel antud alalisest ülesandest ajakohastada otsuse 2006/771/EÜ lisa vastavalt tehnika ja turu arengule lähitoimeseadmete valdkonnas, esitas komisjon 2014. aasta juulis saadetud kuuenda ajakohastamistsükli suuniskirjas (RSCOM 13-78rev2) CEPTile konkreetse palve uurida võimalust lubada lähitoimeseadmetel kasutada sagedusalasid 870–876 MHz ja 915–921 MHz, jättes riikide ametiasutustele mõningase manööverdamisruumi ja kaitstes spektri praegust kasutamist avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel (näiteks mehitamata õhu- ja maismaasõidukid, kaugjuhtimine ja telemeetria, taktikalised raadioretranslaatorid, taktikalised sidesüsteemid ja andmesideühendused) ja raudteede jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Lähtudes Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) 2006. aasta juulis otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 alusel antud alalisest ülesandest ajakohastada otsuse 2006/771/EÜ lisa vastavalt tehnika ja turu arengule lähitoimeseadmete valdkonnas, esitas komisjon 2014. aasta juulis saadetud kuuenda ajakohastamistsükli suuniskirjas (RSCOM 13-78rev2) CEPTile konkreetse palve uurida võimalust lubada lähitoimeseadmetel kasutada sagedusalasid 870–876 MHz ja 915–921 MHz, jättes riikide ametiasutustele mõningase manööverdamisruumi ja kaitstes spektri praegust kasutamist avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel (näiteks mehitamata õhu- ja maismaasõidukid, kaugjuhtimine ja telemeetria, taktikalised raadioretranslaatorid, taktikalised sidesüsteemid ja andmesideühendused) ja raudteede jaoks.

| (4) | 6. märtsil 2017 esitas CEPT vastuseks lisandi (RSCOM17-07) 17. juuli 2016. aasta aruandele 59, mis sisaldas järeldusi 870–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade tehniliselt ühtlustatud kasutusvõimaluste kohta, et saaks kasutusele võtta kõrgtehnoloogilisi RFID lahendusi ja uusi lähitoimeseadmeid, mis toetavad uut liiki masinatevahelisi ja asjade interneti rakendusi. Need masinatevahelised ja asjade interneti rakendused põhinevad võrku ühendatud lähitoimeseadmetel, mida juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu, mis on andmesidevõrgu paiksete juurdepääsupunktidena ühenduspunktiks muudele sellises võrgus olevatele lähitoimeseadmetele, et pakkuda teenust kõnealuse võrgu välistele platvormidele ning edastada nende kaudu juhitavatest lõpp-punktidest kogutud andmeid. Kirjeldatud ühtlustamisvõimaluste puhul on arvesse võetud ka uusi võimalusi, mida pakub lähitoimeseadmete jaoks juba ühtlustatud sagedusala 863–868 MHz. |
| --- | --- |

(4)

6. märtsil 2017 esitas CEPT vastuseks lisandi (RSCOM17-07) 17. juuli 2016. aasta aruandele 59, mis sisaldas järeldusi 870–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade tehniliselt ühtlustatud kasutusvõimaluste kohta, et saaks kasutusele võtta kõrgtehnoloogilisi RFID lahendusi ja uusi lähitoimeseadmeid, mis toetavad uut liiki masinatevahelisi ja asjade interneti rakendusi. Need masinatevahelised ja asjade interneti rakendused põhinevad võrku ühendatud lähitoimeseadmetel, mida juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu, mis on andmesidevõrgu paiksete juurdepääsupunktidena ühenduspunktiks muudele sellises võrgus olevatele lähitoimeseadmetele, et pakkuda teenust kõnealuse võrgu välistele platvormidele ning edastada nende kaudu juhitavatest lõpp-punktidest kogutud andmeid. Kirjeldatud ühtlustamisvõimaluste puhul on arvesse võetud ka uusi võimalusi, mida pakub lähitoimeseadmete jaoks juba ühtlustatud sagedusala 863–868 MHz.

| (5) | 900 MHz sagedusala madalamaid sagedusi kasutavad RFID-seadmed on kättesaadavad peaaegu kogu maailmas. Nende täieliku kättesaadavuse tagamine ka liidus looks uusi üldisi kasutusvõimalusi, mis oleksid liidu äriühingutele kasulikud. Sama moodi võib üldine ühtlustamine olla kasulik võrku ühendatud lähitoimeseadmetele, mida kasutatakse mitmesugustes asjade interneti rakendustes, sh odava asjade interneti puhul, ning tänu sellele võivad võimalikuks osutuda ka sellised rakendused nagu ülemaailmne varade jälgimine; samuti võib see aidata liidu uuenduslikel aruka kodu seadmete arendajatel jõuda suurematele turgudele. Selliste uute seadmete puhul on seega tegemist olulise ja kiiresti kasvava ning suure innovatsioonipotentsiaaliga sektoriga. Kui liit tagab kõigis liikmesriikides spektrikasutuse tehniliste tingimuste ühtlustamise sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz, peaks ta saama kasu selliste seadmete ja vastavate rakenduste peaaegu üldisest kättesaadavusest ning sellega kaasnevast olulisest mastaabisäästust ja madalamatest kuludest. |
| --- | --- |

(5)

900 MHz sagedusala madalamaid sagedusi kasutavad RFID-seadmed on kättesaadavad peaaegu kogu maailmas. Nende täieliku kättesaadavuse tagamine ka liidus looks uusi üldisi kasutusvõimalusi, mis oleksid liidu äriühingutele kasulikud. Sama moodi võib üldine ühtlustamine olla kasulik võrku ühendatud lähitoimeseadmetele, mida kasutatakse mitmesugustes asjade interneti rakendustes, sh odava asjade interneti puhul, ning tänu sellele võivad võimalikuks osutuda ka sellised rakendused nagu ülemaailmne varade jälgimine; samuti võib see aidata liidu uuenduslikel aruka kodu seadmete arendajatel jõuda suurematele turgudele. Selliste uute seadmete puhul on seega tegemist olulise ja kiiresti kasvava ning suure innovatsioonipotentsiaaliga sektoriga. Kui liit tagab kõigis liikmesriikides spektrikasutuse tehniliste tingimuste ühtlustamise sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz, peaks ta saama kasu selliste seadmete ja vastavate rakenduste peaaegu üldisest kättesaadavusest ning sellega kaasnevast olulisest mastaabisäästust ja madalamatest kuludest.

| (6) | Kasutuse tehniliste tingimuste ühtlustamisega luuakse prognoositav ühiskasutuskeskkond, sest ühilduvust käsitlevate uurimuste põhjal täpsustatakse lähitoimeseadmete konkreetse kategooria jaoks ühel sagedusalal edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse piirnormid ning mõned täiendavad parameetrid ja kasutuspiirangud. Tänu sellistele tingimustele peaks saama vältida kahjulikke raadiohäireid, edendada sagedusalade usaldusväärset ja tõhusat kasutamist ning pakkuda mitmesugustele rakendustele paindlikkust. Selle tulemusena peaks tänu ühtlustatud tingimustele saama enamikus liikmesriikides kasutada enamikku lähitoimeseadmeid ilma ainuõiguseta ja ühiskasutuse põhimõtetest lähtuvalt ning siseriikliku õiguse kohase üldloa korra alusel sama moodi nagu lähitoimeseadmete puhul, mille kasutamine on ühtlustatud otsuse 2006/771/EÜ alusel. See ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/20/EÜ (4) artikli 5 ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (5) artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaldamist ning on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/53/EL (6) artikliga 7 selles osas, mis puudutab võimalust kehtestada teatavatel tingimustel nende sagedusalade ainuõiguseta ühiskasutamiseks täiendavaid nõudeid, kui ühtlustatud tehnilised tingimused või üldloa tingimused ei ole asjakohase teenusekvaliteedi tagamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(6)

Kasutuse tehniliste tingimuste ühtlustamisega luuakse prognoositav ühiskasutuskeskkond, sest ühilduvust käsitlevate uurimuste põhjal täpsustatakse lähitoimeseadmete konkreetse kategooria jaoks ühel sagedusalal edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse piirnormid ning mõned täiendavad parameetrid ja kasutuspiirangud. Tänu sellistele tingimustele peaks saama vältida kahjulikke raadiohäireid, edendada sagedusalade usaldusväärset ja tõhusat kasutamist ning pakkuda mitmesugustele rakendustele paindlikkust. Selle tulemusena peaks tänu ühtlustatud tingimustele saama enamikus liikmesriikides kasutada enamikku lähitoimeseadmeid ilma ainuõiguseta ja ühiskasutuse põhimõtetest lähtuvalt ning siseriikliku õiguse kohase üldloa korra alusel sama moodi nagu lähitoimeseadmete puhul, mille kasutamine on ühtlustatud otsuse 2006/771/EÜ alusel. See ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/20/EÜ (4) artikli 5 ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (5) artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaldamist ning on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/53/EL (6) artikliga 7 selles osas, mis puudutab võimalust kehtestada teatavatel tingimustel nende sagedusalade ainuõiguseta ühiskasutamiseks täiendavaid nõudeid, kui ühtlustatud tehnilised tingimused või üldloa tingimused ei ole asjakohase teenusekvaliteedi tagamiseks piisavad.

| (7) | 873–876 MHz ja 918–921 MHz sagedusalad ei ole küll liidu õigusaktide ega Euroopa Elektroonilise Side Komitee (ECC) otsusega GSM-Ri kasutamiseks ühtlustatud, kuid neid sagedusalasid võib riigi sees nimetatud otstarbel kasutada, kui selle kohta tehakse riigisisene otsus kooskõlas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioeeskirjadega (ITU raadioeeskirjad). Seega kui üldloa kohased tehnilised tingimused ei ole piisavad, et kaitsta 873–876 MHz ja 918–921 MHz sagedusala sellist kasutust riigisiseselt raudteedele laiendatud GSM-side jaoks (E-GSM-R), peaks asjaomastel liikmesriikidel olema võimalik seada lähitoimeseadmete kasutamise tingimuseks individuaalse ainuõiguseta loa olemasolu või konkreetsed paigaldus- või tegevusnõuded, geograafilised piirangud või konkreetsed häireleevenduse meetodid, ilma et see mõjutaks lähitoimeseadmete spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilisi tingimusi neis sagedusalades. Kui konkreetses liikmesriigis on vaja selliseid piiranguid, võiks nendega eeskätt tagada koordineerimise, et võimaldada geograafilist ühiskasutust ühelt poolt E-GSM-R ja teiselt poolt RFID-seadmete ja võrku ühendatud lähitoimeseadmete vahel. |
| --- | --- |

(7)

873–876 MHz ja 918–921 MHz sagedusalad ei ole küll liidu õigusaktide ega Euroopa Elektroonilise Side Komitee (ECC) otsusega GSM-Ri kasutamiseks ühtlustatud, kuid neid sagedusalasid võib riigi sees nimetatud otstarbel kasutada, kui selle kohta tehakse riigisisene otsus kooskõlas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioeeskirjadega (ITU raadioeeskirjad). Seega kui üldloa kohased tehnilised tingimused ei ole piisavad, et kaitsta 873–876 MHz ja 918–921 MHz sagedusala sellist kasutust riigisiseselt raudteedele laiendatud GSM-side jaoks (E-GSM-R), peaks asjaomastel liikmesriikidel olema võimalik seada lähitoimeseadmete kasutamise tingimuseks individuaalse ainuõiguseta loa olemasolu või konkreetsed paigaldus- või tegevusnõuded, geograafilised piirangud või konkreetsed häireleevenduse meetodid, ilma et see mõjutaks lähitoimeseadmete spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilisi tingimusi neis sagedusalades. Kui konkreetses liikmesriigis on vaja selliseid piiranguid, võiks nendega eeskätt tagada koordineerimise, et võimaldada geograafilist ühiskasutust ühelt poolt E-GSM-R ja teiselt poolt RFID-seadmete ja võrku ühendatud lähitoimeseadmete vahel.

| (8) | Vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 1 lõikele 4 jääb liikmesriikidele õigus korraldada oma raadiospektrit ja selle kasutamist seoses avaliku korra, julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärkidega, ning seega peaks neile ühtlasi jääma vabadus kaitsta nende sagedusalade ja kõrvalsagedusalade praegust ja tulevast kasutust sõjalistel ja muudel avaliku julgeoleku ja avaliku korraga seotud eesmärkidel, püüdes samas teha minimaalsed ühtlustatud tuumiksagedused võrku ühendatud lähitoimeseadmete jaoks kättesaadavaks vastavalt käesolevas otsuses määratletud tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 1 lõikele 4 jääb liikmesriikidele õigus korraldada oma raadiospektrit ja selle kasutamist seoses avaliku korra, julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärkidega, ning seega peaks neile ühtlasi jääma vabadus kaitsta nende sagedusalade ja kõrvalsagedusalade praegust ja tulevast kasutust sõjalistel ja muudel avaliku julgeoleku ja avaliku korraga seotud eesmärkidel, püüdes samas teha minimaalsed ühtlustatud tuumiksagedused võrku ühendatud lähitoimeseadmete jaoks kättesaadavaks vastavalt käesolevas otsuses määratletud tehnilistele tingimustele.

| (9) | 2012. aastal tegi Euroopa raudteekogukond algust raudtee tulevase mobiilsidesüsteemi projektiga (FRMCS ehk Future Rail Mobile Communications System), et valmistuda GSM-Ri järglase kasutuselevõtuks. CEPTi aruande 59 lisandi (RSCOM17-07) ettevalmistamise ajaks ei olnud nimetatud projekt piisavalt edasi liikunud ja seega ei arvestatud lisandis sellise tulevase süsteemiga. Raadiospektripoliitika komitee tunnistas seda oma 59. kohtumisel 15.–16. märtsil 2017 ja palus komisjonil teha tööd lahenduse leidmiseks, mis võtaks arvesse FRMCSi võimalikke tulevasi vajadusi. Selleks korraldas komisjon 19. juunil 2017 sidusrühmade seminari, millel käsitleti asjade interneti ja raudteede tõhusat spektrikasutust sagedusalades 870–876 MHz ja 915–921 MHz. |
| --- | --- |

(9)

2012. aastal tegi Euroopa raudteekogukond algust raudtee tulevase mobiilsidesüsteemi projektiga (FRMCS ehk Future Rail Mobile Communications System), et valmistuda GSM-Ri järglase kasutuselevõtuks. CEPTi aruande 59 lisandi (RSCOM17-07) ettevalmistamise ajaks ei olnud nimetatud projekt piisavalt edasi liikunud ja seega ei arvestatud lisandis sellise tulevase süsteemiga. Raadiospektripoliitika komitee tunnistas seda oma 59. kohtumisel 15.–16. märtsil 2017 ja palus komisjonil teha tööd lahenduse leidmiseks, mis võtaks arvesse FRMCSi võimalikke tulevasi vajadusi. Selleks korraldas komisjon 19. juunil 2017 sidusrühmade seminari, millel käsitleti asjade interneti ja raudteede tõhusat spektrikasutust sagedusalades 870–876 MHz ja 915–921 MHz.

| (10) | Seminaril nõudsid kohal viibinud sidusrühmad (raudtee, RFID ja asjade internetiga tegelejad) jõuliselt 870–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade tulevase kasutuse ühtlustamist. Tuginedes nende esitatud täiendavale teabele ja lisateabele, mille CEPT (RSCOM18-14) esitas pärast seminari, ning võttes arvesse raadiospektripoliitika komitee arvamust, tuleks sagedusvahemikud 874,4–876 ja 919,4–921 MHz reserveerida võimalikuks tulevaseks kasutamiseks raudteel. Lisaks tuleks teha RFID ja asjade interneti jaoks kättesaadavaks sobiv spekter, et saaks kasutada nende peamisi eeliseid ja saavutada kogu ELis ühtlustatud lähenemisviis. Seepärast tuleb CEPTi aruande nr 59 lisandist kõrvale kalduda. Kuigi sellise kõrvalekaldega kohandatakse sagedusalade asukohta ja suurust, jääb see siiski CEPTi pakutud tehniliste tingimuste piiridesse. |
| --- | --- |

(10)

Seminaril nõudsid kohal viibinud sidusrühmad (raudtee, RFID ja asjade internetiga tegelejad) jõuliselt 870–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade tulevase kasutuse ühtlustamist. Tuginedes nende esitatud täiendavale teabele ja lisateabele, mille CEPT (RSCOM18-14) esitas pärast seminari, ning võttes arvesse raadiospektripoliitika komitee arvamust, tuleks sagedusvahemikud 874,4–876 ja 919,4–921 MHz reserveerida võimalikuks tulevaseks kasutamiseks raudteel. Lisaks tuleks teha RFID ja asjade interneti jaoks kättesaadavaks sobiv spekter, et saaks kasutada nende peamisi eeliseid ja saavutada kogu ELis ühtlustatud lähenemisviis. Seepärast tuleb CEPTi aruande nr 59 lisandist kõrvale kalduda. Kuigi sellise kõrvalekaldega kohandatakse sagedusalade asukohta ja suurust, jääb see siiski CEPTi pakutud tehniliste tingimuste piiridesse.

| (11) | Sagedusvahemike 874,4–876 ja 919,4–921 MHz reserveerimist FRMCSi jaoks uuritakse veel ning edaspidi võidakse käesolev otsus nende sagedusvahemike osas läbi vaadata. |
| --- | --- |

(11)

Sagedusvahemike 874,4–876 ja 919,4–921 MHz reserveerimist FRMCSi jaoks uuritakse veel ning edaspidi võidakse käesolev otsus nende sagedusvahemike osas läbi vaadata.

| (12) | Kuigi käesoleva otsuse rakendamisel on paindlikkust rohkem kui otsuse 2006/771/EÜ puhul ja kuigi asjaolu, et kaitstakse sagedusvahemike praegust kasutamist avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse ja raudteede jaoks, võib kaasa tuua piirangud või isegi spektri osalise või täieliku mittekättesaadavuse mõnedes liikmesriikides, peaks see aitama vältida sagedusvahemike edasist killustumist ja võimaldama kasutada asjade interneti teenuseid, sealhulgas RFID-d kogu liidus ühtlustatud minimaalsetel tuumiksagedustel. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi käesoleva otsuse rakendamisel on paindlikkust rohkem kui otsuse 2006/771/EÜ puhul ja kuigi asjaolu, et kaitstakse sagedusvahemike praegust kasutamist avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse ja raudteede jaoks, võib kaasa tuua piirangud või isegi spektri osalise või täieliku mittekättesaadavuse mõnedes liikmesriikides, peaks see aitama vältida sagedusvahemike edasist killustumist ja võimaldama kasutada asjade interneti teenuseid, sealhulgas RFID-d kogu liidus ühtlustatud minimaalsetel tuumiksagedustel.

| (13) | Kooskõlas otsuse nr 676/2002/EÜ artiklitega 5 ja 10 ning vastavalt komisjoni otsuse 2007/344/EÜ (7) (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) nõuetele peaksid liikmesriigid andma käesoleva otsuse rakendamise kohta aru komisjonile. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas otsuse nr 676/2002/EÜ artiklitega 5 ja 10 ning vastavalt komisjoni otsuse 2007/344/EÜ (7) (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) nõuetele peaksid liikmesriigid andma käesoleva otsuse rakendamise kohta aru komisjonile.

| (14) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega ühtlustatakse sagedusalad ja nendega seotud tehnilised tingimused, et tagada lähitoimeseadmetele spektri kättesaadavus ja tõhus spektrikasutus sagedusalades 874–876 MHz ja 915–921 MHz.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „lähitoimeseadmed“– raadiosaatjad, mis võimaldavad kas ühe- või kahesuunalist sidet ning mis edastavad väikesel võimsusel lühikeste vahemaade taha;

2)   „võrku ühendatud lähitoimeseade“– lähitoimeseade, mis on andmesidevõrgus, mis võib katta ka suuremat ala; võrku ühendatud lähitoimeseadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu;

3)   „võrgu juurdepääsupunkt“– paikne maapealne võrku ühendatud lähitoimeseade andmesidevõrgus, mis on teiste andmesidevõrgus olevate lähitoimeseadmete jaoks ühenduspunkt väljaspool andmesidevõrku asuvate teenuseplatvormidega;

4)   „andmesidevõrk“– võrk, mille komponentideks on mitu võrku ühendatud lähitoimeseadet, sh võrgu juurdepääsupunkt, ning nendevahelised raadioühendused;

5)   „raadiohäirete tekitamise keelu ja kaitstuse puudumise põhimõte“– põhimõte, mille kohaselt ei tohi tekitada kahjulikke raadiohäireid ühelegi raadiosideteenusele ega nõuda nende seadmete kaitset sama sagedusala raadiosideteenuste kahjulike häirete eest;

6)   „lähitoimeseadmete kategooria“– rühm lähitoimeseadmeid või võrku ühendatud lähitoimeseadmeid, mis kasutavad spektrit sarnaste tehniliste juurdepääsumehhanismide või ühetaoliste kasutusviiside põhjal.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid määravad selliste lähitoimeseadmete ja võrku ühendatud lähitoimeseadmete liikide sagedusalad, mille suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse lisas esitatud ühtlustatud tehnilisi tingimusi ja rakendamistähtaegu, ning teevad need kättesaadavaks ilma ainuõiguseta, raadiohäirete tekitamise keelu ja kaitstuse puudumise põhimõtte alusel.

2.   Liikmesriigid võivad võtta vajalikke meetmeid, et kaitsta 874–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade senist spektrikasutust vajalikus ulatuses ja kui nende sagedusalade eri kasutusliikide koordineerimise käigus ei leita muud kaitsvat lahendust. Sealhulgas võidakse kehtestada sagedusala kasutamise täiendavad tehnilised, geograafilised või tegevusnõuded, järgides sealjuures lisas sätestatud spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilisi tingimusi.

3.   Liikmesriigid võivad lubada lisas kirjeldatud sagedusalade kasutamist leebematel tingimustel või selliste lähitoimeseadmete jaoks, mis ei kuulu ühtlustatud kategooriasse. See kehtib seni, kuni ei takista ega vähenda võimalust, et ühtlustatud kategooria lähitoimeseadmed toetuvad ühtlustatud tehniliste tingimuste asjakohasele kogumile, mis võimaldab sama kategooria lähitoimeseadmetel kasutada spektri konkreetset osa ühiselt, ilma ainuõiguseta ja erineval otstarbel.

4.   Liikmesriigid hoiduvad uute kasutusviiside kehtestamisest 874,4–876 MHz ja 919,4–921 MHz sagedusvahemikes kuni nende sagedusvahemike kasutamiseks on vastu võetud ühtlustatud tingimused vastavalt otsusele nr 676/2002/EÜ.

Artikkel 4

Liikmesriigid jälgivad 874–876 MHz ja 915–921 MHz sagedusalade kasutamist, kaasa arvatud sagedusvahemike 874,4–876 MHz ja 919,4–921 MHz võimalikku kasutamist raudtee tulevase mobiilsidesüsteemi (FRMCS) jaoks, ning teatavad oma tähelepanekutest komisjonile taotluse korral või omal algatusel, et käesoleva otsuse saaks korrapäraselt ja õigeaegselt läbi vaadata.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. oktoober 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariya GABRIEL

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 9. novembri 2006. aasta otsus 2006/771/EÜ lähitoimeseadmete raadiospektri ühtlustamise kohta (ELT L 312, 11.11.2006, lk 66).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

6

(7)  Komisjoni 16. mai 2007. aasta otsus 2007/344/EÜ teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses (ELT L 129, 17.5.2007, lk 67).

7

---

LISA

Lähitoimeseadmete sagedusalad ning vastavad ühtlustatud tehnilised tingimused ja rakendamistähtpäevad

Järgmises tabelis on esitatud sagedusalade ja lähitoimeseadmete kategooriate eri kombinatsioonid (vastavalt artikli 2 lõikele 6) ning spektrile juurdepääsu ühtlustatud tehnilised tingimused ja nende rakendamise suhtes kohaldatavad tähtpäevad.

Üldised tehnilised tingimused, mis kehtivad kõigi käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate sagedusalade ja lähitoimeseadmete suhtes.

| — | Liikmesriigid peavad lubama kasutada spektrit käesolevas tabelis esitatud edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse väärtuste ulatuses. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võivad nad kehtestada leebemad tingimused, st lubada spektrit kasutada suurema edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse juures, kui see ei vähenda ega kahjusta lähitoimeseadmete asjakohast kooseksisteerimist käesoleva otsusega ühtlustatud sagedusaladel. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peavad lubama kasutada spektrit käesolevas tabelis esitatud edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse väärtuste ulatuses. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võivad nad kehtestada leebemad tingimused, st lubada spektrit kasutada suurema edastusvõimsuse, väljatugevuse või võimsustiheduse juures, kui see ei vähenda ega kahjusta lähitoimeseadmete asjakohast kooseksisteerimist käesoleva otsusega ühtlustatud sagedusaladel.

| — | Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ ega tohi lisada muid parameetreid või spektrile juurdepääsu ja häireleevenduse nõudeid. Artikli 3 lõike 3 kohaldamisel tähendavad leebemad tingimused seda, et liikmesriigid võivad asjaomases lahtris esitatud „täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ täielikult välja jätta või lubada suuremate väärtuste kasutamist, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ ega tohi lisada muid parameetreid või spektrile juurdepääsu ja häireleevenduse nõudeid. Artikli 3 lõike 3 kohaldamisel tähendavad leebemad tingimused seda, et liikmesriigid võivad asjaomases lahtris esitatud „täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)“ täielikult välja jätta või lubada suuremate väärtuste kasutamist, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda.

| — | Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  muud kasutuspiirangud
  “ ning tohivad lisada täiendavaid kasutuspiiranguid üksnes artikli 3 lõikes 2 nimetatud tingimuste korral. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võib kehtestada leebemad tingimused ja seega võivad liikmesriigid jätta välja ühe neist tingimustest või nad kõik, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad kehtestada üksnes tabelis nimetatud „
  muud kasutuspiirangud
  “ ning tohivad lisada täiendavaid kasutuspiiranguid üksnes artikli 3 lõikes 2 nimetatud tingimuste korral. Vastavalt artikli 3 lõikele 3 võib kehtestada leebemad tingimused ja seega võivad liikmesriigid jätta välja ühe neist tingimustest või nad kõik, kui see ei kahjusta ühtlustatud sagedusala asjakohast ühiskasutuskeskkonda.

Kasutatud terminid

Töötsükkel on protsentides väljendatud suhtarv Σ(Ton)/(Tobs), kus Ton näitab ühe saatja aktiivse edastuse aega ja Tobs on vaadeldud ajavahemik. Ton mõõdetakse vaadeldavas sagedusalas (Fobs). Kui käesolevas tehnilises lisas ei ole muud moodi sätestatud, on Tobs ühe tunni pikkune järjestikune ajavahemik ja Fobs käesoleva tehnilise lisa kohaselt kohaldatav sagedusala. Artikli 3 lõikes 3 osutatud leebemad tingimused tähendavad, et liikmesriigid võivad lubada töötsükli suuremat arvnäitajat.

| Ala nr | Sagedusala | Lähitoimeseadme kategooria | Suurim edastusvõimsus/väljatugevus/võimsustihedus | Täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad) | Muud kasutuspiirangud | Rakendamise tähtpäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 874–874,4 MHz (8) | Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed (1) | 500 mW e.r.p.
  Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häireleevenduse meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 200 kHz
  Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul (4)

  Töötsükkel: 2,5 % muudel juhtudel | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6)
   (7) | 1. veebruar 2019 |
| 2 | 917,4–919,4 MHz (9) | Lairiba-andmeedastussüsteemid (3) | 25 mW e.r.p. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 1 MHz
  Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul (4)

  Töötsükkel: ≤ 2,8 % muudel juhtudel | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lairiba lähitoimeseadmete suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6) | 1. veebruar 2019 |
| 3 | 916,1–918,9 MHz (10) | Raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmed (2) | Lugeja edastus efektiivse kiirgusvõimsusega 4 W on lubatud ainult kesksagedustel 916,3 MHz, 917,5 MHz ja 918,7 MHz | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 400 kHz | (5)
   (6)
   (7) | 1. veebruar 2019 |
| 4 | 917,3–918,9 MHz | Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed (1) | 500 mW e.r.p.
  Edastamine on lubatud ainult sagedusvahemikes 917,3–917,7 MHz ja 918,5–918,9 MHz
  Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häireleevenduse meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 200 kHz
  Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul (4)

  Töötsükkel: ≤ 2,5 % muudel juhtudel | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6)
   (7) | 1. veebruar 2019 |
| 5 | 917,4–919,4 MHz (9) | Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed (1) | 25 mW e.r.p. | Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.
  Sagedusala: ≤ 600 kHz
  Töötsükkel: ≤ 1 % | Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lähitoimeseadmete suhtes.
  Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6) | 1. veebruar 2019 |

Ala nr

Sagedusala

Lähitoimeseadme kategooria

Suurim edastusvõimsus/väljatugevus/võimsustihedus

Täiendavad parameetrid (kanalite moodustamise ja/või kanalitele juurdepääsu ja kanalite hõivamise eeskirjad)

Muud kasutuspiirangud

Rakendamise tähtpäev

1

874–874,4 MHz (8)

Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed (1)

500 mW e.r.p.

Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häireleevenduse meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 200 kHz

Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul (4)

Töötsükkel: 2,5 % muudel juhtudel

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.

Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6)
   (7)

1. veebruar 2019

2

917,4–919,4 MHz (9)

Lairiba-andmeedastussüsteemid (3)

25 mW e.r.p.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 1 MHz

Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul (4)

Töötsükkel: ≤ 2,8 % muudel juhtudel

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lairiba lähitoimeseadmete suhtes.

Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6)

1. veebruar 2019

3

916,1–918,9 MHz (10)

Raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmed (2)

Lugeja edastus efektiivse kiirgusvõimsusega 4 W on lubatud ainult kesksagedustel 916,3 MHz, 917,5 MHz ja 918,7 MHz

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 400 kHz

(5)
   (6)
   (7)

1. veebruar 2019

4

917,3–918,9 MHz

Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed (1)

500 mW e.r.p.

Edastamine on lubatud ainult sagedusvahemikes 917,3–917,7 MHz ja 918,5–918,9 MHz

Kasutama peab võimsuse adaptiivjuhtimist (Adaptive Power Control ehk APC); selle asemel võib kasutada muid häireleevenduse meetodeid, millel ühilduvus spektriga on vähemalt samaväärne.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 200 kHz

Töötsükkel: ≤ 10 % võrgu juurdepääsupunktide puhul (4)

Töötsükkel: ≤ 2,5 % muudel juhtudel

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkude suhtes.

Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6)
   (7)

1. veebruar 2019

5

917,4–919,4 MHz (9)

Mittespetsiifilised lähitoimeseadmed (1)

25 mW e.r.p.

Kasutada tuleb spektrile juurdepääsu ja häireleevendusmeetmeid, mille tulemuslikkus on piisav direktiivi 2014/53/EL oluliste nõuete täitmiseks. Kui asjakohaseid meetmeid on kirjeldatud harmoneeritud standardites või nende osades, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivile 2014/53/EL, tagatakse vähemalt nende meetmetega samaväärne tulemuslikkus.

Sagedusala: ≤ 600 kHz

Töötsükkel: ≤ 1 %

Kõnealuseid kasutustingimusi kohaldatakse ainult andmesidevõrkudes kasutatavate lähitoimeseadmete suhtes.

Kõiki andmesidevõrgus olevaid seadmeid juhitakse võrgu juurdepääsupunktide kaudu (4)
   (5)
   (6)

1. veebruar 2019

---

(1)  Mittespetsiifiliste lähitoimeseadmete kategooria hõlmab igasuguseid raadiosideseadmeid, mis vastavad konkreetse sagedusala tehnilistele tingimustele, olenemata nende kasutusest või otstarbest. Tüüpilised kasutusviisid on telemeetria, kaugjuhtimine, häireseadmed, üldine andmeedastus ja muud rakendused.

(2)  Raadiosagedustuvastuse (RFID) seadmete kategooria hõlmab märgisel/lugejal põhinevaid raadiosidesüsteeme, mis koosnevad elus või eluta objekti külge kinnitatud raadioseadmetest (märgis) ja saatjatest/vastuvõtjatest (lugeja), mis aktiveerivad märgiseid ja võtavad neilt vastu andmeid. Tavapäraselt kasutatakse objektide jälgimiseks ja tuvastamiseks, näiteks elektrooniliseks esemevalveks (EAS – Electronic Article Surveillance), või märgist kandvate objektide kohta käiva teabe kogumiseks ja edastamiseks; märgis võib töötada ilma toiteta, aku toel või akutoitega. Lugeja valideerib märgiselt saadud andmed ja edastab need hostsüsteemile.

(3)  Lairiba-andmeedastusseadmete kategooriasse kuuluvad raadioseadmed, mis kasutavad spektrile juurdepääsuks lairibamodulatsiooni. Tavapäraselt kasutatakse traadita juurdepääsusüsteemides, näiteks raadio-kohtvõrkudes (WAS/RLAN), või andmesidevõrkudes kasutatavates lairiba lähitoimeseadmetes.

(4)  Võrgu juurdepääsupunkt andmesidevõrgus on paikne maapealne lähitoimeseade, mis on teiste andmesidevõrgus olevate lähitoimeseadmete jaoks ühenduspunkt väljaspool andmesidevõrku asuvate teenuseplatvormidega. Termin „andmesidevõrk“ hõlmab võrgu komponentidena mitut lähitoimeseadet, sh võrgu juurdepääsupunkti, ning nendevahelisi raadioühendusi.

(5)  Vastavalt artikli 3 lõikele 1 määratakse sagedusalad ja tehakse need kättesaadavaks ilma ainuõiguseta ja ühiskasutuse põhimõtte alusel. Tänu ühtlustatud tehnilistele tingimustele peaks enamikus liikmesriikides saama enamikku lähitoimeseadmeid kasutada siseriikliku õiguse kohase üldloa korra alusel. See ei piira direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5, direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõigete 3 ja 4, direktiivi 2014/53/EL artikli 7 ning artikli 3 lõike 2 kohaldamist; liikmesriigid võivad piirata selle kirje kasutamist selliselt, et paigaldamise ja käitamisega peavad tegelema üksnes professionaalsed kasutajad, ning nad võivad kaaluda individuaalsete lubade kasutamist nt geograafilise ühiskasutuse haldamiseks ja/või häireleevenduse meetodite rakendamiseks, et tagada raadioteenuste kaitse.

(6)  Liikmesriikides, kus seda sageduspiirkonda kasutatakse osaliselt või täielikult avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ja riigikaitse eesmärkidel ning koordineerida ei ole võimalik, võivad liikmesriigid otsustada, et nad ei rakenda seda kirjet osaliselt või tervikuna kooskõlas otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 1 lõikega 4 ja käesoleva otsuse artikli 3 lõikega 2.

(7)  Vajalikuks võivad osutuda ka riigisisesed eeskirjad, näiteks kohalik koordineerimine, et vältida häireid külgnevate sagedusalade raadioteenuste töös (nt intermodulatsiooni või blokeerimise tõttu).

(8)  See sagedusvahemik 874–874,4 MHz on ühtlustatud minimaalne tuumiksagedus.

(9)  See sagedusvahemik 917,4–919,4 MHz on ühtlustatud minimaalne tuumiksagedus.

(10)  RFID märgised reageerivad RFID päringukanalite ümber olevatel sagedusaladel väga väikesel võimsusel (efektiivne kiirgusvõimsus – 10 dBm) ning peavad vastama direktiivi 2014/53/EL olulistele nõuetele.

---

Parandused

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 257/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 257/64

---

Komisjoni 2. märtsi 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/317 (millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1967/2006 seoses teatavates Itaalia territoriaalvetes väikese plankmudila (Aphia minuta) püüdmiseks kasutatavate paadinootade miinimumkaugusega rannikust ja vee miinimumsügavusega nende kasutamisel) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 62, 5. märts 2018
  )

Leheküljel 2 põhjenduses 18

asendatakse

„märtsini“

järgmisega:

„maini“.

---