# Jurnalul Oficial L 279/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 279 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 619 noiembrie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 279

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 619 noiembrie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2018/1676 a Consiliului din 15 octombrie 2018 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Singapore, pe de altă parte | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1677 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de limbă-de-mare comună în zonele 7h, 7j și 7k de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 3 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1678 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de eglefin în zonele 7b-k, 8, 9 și 10 și în apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1 de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 5 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1679 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Lituaniei | 7 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1680 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de cambulă de Baltica în zonele 7h, 7j și 7k de către navele care arborează pavilionul Belgiei | 9 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1681 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos | 11 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1682 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Poloniei | 13 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1683 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Germaniei | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1684 al Comisiei din 8 noiembrie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului | 17 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1685 al Comisiei din 8 noiembrie 2018 privind condițiile uniforme de transmitere a seriilor de timp pentru noua împărțire regională în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 | 33 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1686 al Comisiei din 8 noiembrie 2018 privind prețul minim de vânzare pentru laptele praf degresat pentru a douăzeci și șaptea invitație parțială de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080 | 35 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1687 a Comisiei din 7 noiembrie 2018 de modificare a Deciziei 2007/25/CE a Comisiei privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară produsă de tulpini înalt patogene și circulația păsărilor de companie care își însoțesc proprietarii în Comunitate în ceea ce privește perioada de aplicare a acesteia
  [notificată cu numărul C(2018) 7240]

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1688 a Comisiei din 7 noiembrie 2018 de acordare a unor derogări Slovaciei în ceea ce privește furnizarea de statistici în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei
  [notificată cu numărul C(2018) 7304]

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1689 a Comisiei din 8 noiembrie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 7511]

   (
  1
  ) | 39 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2018/1676 a Consiliului din 15 octombrie 2018 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Singapore, pe de altă parte

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2018/1677 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de limbă-de-mare comună în zonele 7h, 7j și 7k de către navele care arborează pavilionul Belgiei

3

*

Regulamentul (UE) 2018/1678 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de eglefin în zonele 7b-k, 8, 9 și 10 și în apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1 de către navele care arborează pavilionul Belgiei

5

*

Regulamentul (UE) 2018/1679 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Lituaniei

7

*

Regulamentul (UE) 2018/1680 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de cambulă de Baltica în zonele 7h, 7j și 7k de către navele care arborează pavilionul Belgiei

9

*

Regulamentul (UE) 2018/1681 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos

11

*

Regulamentul (UE) 2018/1682 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Poloniei

13

*

Regulamentul (UE) 2018/1683 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Germaniei

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1684 al Comisiei din 8 noiembrie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

17

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1685 al Comisiei din 8 noiembrie 2018 privind condițiile uniforme de transmitere a seriilor de timp pentru noua împărțire regională în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1059/2003

33

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1686 al Comisiei din 8 noiembrie 2018 privind prețul minim de vânzare pentru laptele praf degresat pentru a douăzeci și șaptea invitație parțială de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080

35

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1687 a Comisiei din 7 noiembrie 2018 de modificare a Deciziei 2007/25/CE a Comisiei privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară produsă de tulpini înalt patogene și circulația păsărilor de companie care își însoțesc proprietarii în Comunitate în ceea ce privește perioada de aplicare a acesteia
  [notificată cu numărul C(2018) 7240]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 7240]

1

36

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1688 a Comisiei din 7 noiembrie 2018 de acordare a unor derogări Slovaciei în ceea ce privește furnizarea de statistici în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei
  [notificată cu numărul C(2018) 7304]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 7304]

1

38

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1689 a Comisiei din 8 noiembrie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 7511]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 7511]

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/1

---

DECIZIA (UE) 2018/1676 A CONSILIULUI

din 15 octombrie 2018

privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Singapore, pe de altă parte

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 23 aprilie 2007, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze un acord de liber schimb (ALS) cu statele membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN). Autorizarea a prevăzut posibilitatea unor negocieri bilaterale. |
| --- | --- |

(1)

La 23 aprilie 2007, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze un acord de liber schimb (ALS) cu statele membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN). Autorizarea a prevăzut posibilitatea unor negocieri bilaterale.

| (2) | La 22 decembrie 2009, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocieri bilaterale privind un ALS cu state membre individuale ale ASEAN, începând cu Singapore, care să se desfășoare în conformitate cu directivele de negociere existente. |
| --- | --- |

(2)

La 22 decembrie 2009, Consiliul a autorizat Comisia să înceapă negocieri bilaterale privind un ALS cu state membre individuale ale ASEAN, începând cu Singapore, care să se desfășoare în conformitate cu directivele de negociere existente.

| (3) | La 12 septembrie 2011, Consiliul a autorizat Comisia să extindă negocierile în curs de desfășurare cu Singapore pentru a include și protecția investițiilor. |
| --- | --- |

(3)

La 12 septembrie 2011, Consiliul a autorizat Comisia să extindă negocierile în curs de desfășurare cu Singapore pentru a include și protecția investițiilor.

| (4) | Negocierile pentru Acordul privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Singapore, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) au fost încheiate și acordul ar trebui semnat în numele Uniunii, sub rezerva îndeplinirii procedurilor necesare pentru încheierea sa la o dată ulterioară, |
| --- | --- |

(4)

Negocierile pentru Acordul privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Singapore, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) au fost încheiate și acordul ar trebui semnat în numele Uniunii, sub rezerva îndeplinirii procedurilor necesare pentru încheierea sa la o dată ulterioară,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se autorizează semnarea, în numele Uniunii, a Acordului privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Singapore, pe de altă parte, sub rezerva încheierii respectivului acord (1).

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită sau persoanele împuternicite să semneze acordul în numele Uniunii.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 15 octombrie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

E. KÖSTINGER

---

(1)  Textul acordului se va publica împreună cu decizia de încheiere.

1

---

REGULAMENTE

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/3

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1677 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2018

de interzicere a pescuitului de limbă-de-mare comună în zonele 7h, 7j și 7k de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2018 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

João AGUIAR MACHADO

Director general

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului din 23 ianuarie 2018 de stabilire, pentru anul 2018, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia, și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/127 (JO L 27, 31.1.2018, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 19/TQ120 |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | SOL/7HJK. |
| Specie | Limbă-de-mare comună (Solea solea) |
| Zonă | 7h, 7j și 7k |
| Data încetării activităților | 14.9.2018 |

Nr.

19/TQ120

Stat membru

Belgia

Stoc

SOL/7HJK.

Specie

Limbă-de-mare comună (Solea solea)

Zonă

7h, 7j și 7k

Data încetării activităților

14.9.2018

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/5

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1678 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2018

de interzicere a pescuitului de eglefin în zonele 7b-k, 8, 9 și 10 și în apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1 de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2018 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

João AGUIAR MACHADO

Director general

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului din 23 ianuarie 2018 de stabilire, pentru anul 2018, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia, și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/127 (JO L 27, 31.1.2018, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 20/TQ120 |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | HAD/7X7A34 |
| Specie | Eglefin (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zonă | 7b-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1 |
| Data încetării activităților | 14.9.2018 |

Nr.

20/TQ120

Stat membru

Belgia

Stoc

HAD/7X7A34

Specie

Eglefin (Melanogrammus aeglefinus)

Zonă

7b-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1

Data încetării activităților

14.9.2018

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/7

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1679 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2018

de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Lituaniei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2018 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

João AGUIAR MACHADO

Director general

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului din 23 ianuarie 2018 de stabilire, pentru anul 2018, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia, și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/127 (JO L 27, 31.1.2018, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 21/TQ120 |
| --- | --- |
| Stat membru | Lituania |
| Stoc | CJM/SPRFMO |
| Specie | Stavrid (Trachurus murphyi) |
| Zonă | Zona Convenției SPRFMO |
| Data încetării activităților | 18.9.2018 |

Nr.

21/TQ120

Stat membru

Lituania

Stoc

CJM/SPRFMO

Specie

Stavrid (Trachurus murphyi)

Zonă

Zona Convenției SPRFMO

Data încetării activităților

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/9

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1680 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2018

de interzicere a pescuitului de cambulă de Baltica în zonele 7h, 7j și 7k de către navele care arborează pavilionul Belgiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2018 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

João AGUIAR MACHADO

Director general

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului din 23 ianuarie 2018 de stabilire, pentru anul 2018, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia, și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/127 (JO L 27, 31.1.2018, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 22/TQ120 |
| --- | --- |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc | PLE/7HJK. |
| Specie | Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa) |
| Zonă | 7h, 7j și 7k |
| Data încetării activităților | 19.9.2018 |

Nr.

22/TQ120

Stat membru

Belgia

Stoc

PLE/7HJK.

Specie

Cambulă de Baltica (Pleuronectes platessa)

Zonă

7h, 7j și 7k

Data încetării activităților

19.9.2018

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/11

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1681 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2018

de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Țărilor de Jos

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2018 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

João AGUIAR MACHADO

Director general

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului din 23 ianuarie 2018 de stabilire, pentru anul 2018, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia, și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/127 (JO L 27, 31.1.2018, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 23/TQ120 |
| --- | --- |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Stoc | CJM/SPRFMO |
| Specie | Stavrid (Trachurus murphyi) |
| Zonă | Zona Convenției SPRFMO |
| Data încetării activităților | 18.9.2018 |

Nr.

23/TQ120

Stat membru

Țările de Jos

Stoc

CJM/SPRFMO

Specie

Stavrid (Trachurus murphyi)

Zonă

Zona Convenției SPRFMO

Data încetării activităților

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/13

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1682 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2018

de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Poloniei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2018 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

João AGUIAR MACHADO

Director general

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului din 23 ianuarie 2018 de stabilire, pentru anul 2018, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia, și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/127 (JO L 27, 31.1.2018, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 24/TQ120 |
| --- | --- |
| Stat membru | Polonia |
| Stoc | CJM/SPRFMO |
| Specie | Stavrid (Trachurus murphyi) |
| Zonă | zona Convenției SPRFMO |
| Data încetării activităților | 18.9.2018 |

Nr.

24/TQ120

Stat membru

Polonia

Stoc

CJM/SPRFMO

Specie

Stavrid (Trachurus murphyi)

Zonă

zona Convenției SPRFMO

Data încetării activităților

18.9.2018

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/15

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1683 AL COMISIEI

din 5 noiembrie 2018

de interzicere a pescuitului de stavrid în zona Convenției SPRFMO de către navele care arborează pavilionul Germaniei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2018.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2018.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2018 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzic începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic în special păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

João AGUIAR MACHADO

Director general

Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/120 al Consiliului din 23 ianuarie 2018 de stabilire, pentru anul 2018, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia, și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/127 (JO L 27, 31.1.2018, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 25/TQ120 |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Stoc | CJM/SPRFMO |
| Specie | Stavrid (Trachurus murphyi) |
| Zonă | Zona Convenției SPRFMO |
| Data încetării activităților | 20.9.2018 |

Nr.

25/TQ120

Stat membru

Germania

Stoc

CJM/SPRFMO

Specie

Stavrid (Trachurus murphyi)

Zonă

Zona Convenției SPRFMO

Data încetării activităților

20.9.2018

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1684 AL COMISIEI

din 8 noiembrie 2018

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1136/2006 al Consiliului (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1136/2006 al Consiliului (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

2

| (2) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 796/2012 al Consiliului (3), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (4), Consiliul a reinstituit măsuri antidumping definitive la importurile de mecanisme cu levier originare din RPC (denumită în continuare „reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor”). |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 796/2012 al Consiliului (3), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (4), Consiliul a reinstituit măsuri antidumping definitive la importurile de mecanisme cu levier originare din RPC (denumită în continuare „reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor”).

3

4

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (3) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5), Comisia a primit o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5), Comisia a primit o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

5

| (4) | Cererea de reexaminare a fost depusă la data de 30 mai 2017 de Asociația producătorilor de mecanisme cu levier (denumită în continuare „solicitantul”), în numele a trei producători din Uniune care reprezintă aproximativ 95 % din producția totală de mecanisme cu levier a Uniunii. Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar determina probabil continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Cererea de reexaminare a fost depusă la data de 30 mai 2017 de Asociația producătorilor de mecanisme cu levier (denumită în continuare „solicitantul”), în numele a trei producători din Uniune care reprezintă aproximativ 95 % din producția totală de mecanisme cu levier a Uniunii. Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar determina probabil continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.

1.3.   Deschiderea procedurii

Deschiderea procedurii

| (5) | Întrucât a stabilit, după consultarea comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 1 septembrie 2017, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât a stabilit, după consultarea comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 1 septembrie 2017, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

1.4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (6) | Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2016 și 30 iunie 2017 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(6)

Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2016 și 30 iunie 2017 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.5.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să participe la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.

| (8) | Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, ocazia de a solicita în scris o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(8)

Toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative în termenele stabilite în avizul de deschidere. Părților interesate li s-a acordat, de asemenea, ocazia de a solicita în scris o audiere de către serviciile de anchetă ale Comisiei și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.5.1.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (9) | În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include într-un eșantion părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include într-un eșantion părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.5.1.1.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

| (10) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, eșantionarea a fost prevăzută în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, eșantionarea a fost prevăzută în avizul de deschidere.

| (11) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Informațiile solicitate au inclus volumul producției și capacitatea de producție. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Informațiile solicitate au inclus volumul producției și capacitatea de producție. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (12) | Niciunul dintre cei 33 de producători-exportatori chinezi care au fost contactați și niciun alt producător-exportator chinez nu s-a manifestat și nu a furnizat informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(12)

Niciunul dintre cei 33 de producători-exportatori chinezi care au fost contactați și niciun alt producător-exportator chinez nu s-a manifestat și nu a furnizat informațiile solicitate.

1.5.1.2.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de vânzări ale produsului similar. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat mai mult de 75 % din producția totală estimată a industriei Uniunii și mai mult de 75 % din volumul total al vânzărilor industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de vânzări ale produsului similar. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat mai mult de 75 % din producția totală estimată a industriei Uniunii și mai mult de 75 % din volumul total al vânzărilor industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.

1.5.1.3.   Eșantionarea importatorilor neafiliați

Eșantionarea importatorilor neafiliați

| (14) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost invitați să participe la prezenta anchetă. Părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute, furnizând Comisiei informațiile privind societățile lor solicitate în anexa II la avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost invitați să participe la prezenta anchetă. Părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute, furnizând Comisiei informațiile privind societățile lor solicitate în anexa II la avizul de deschidere.

| (15) | În plus, 26 de importatori identificați în cererea de reexaminare au fost contactați de Comisie în etapa de deschidere a anchetei și au fost invitați să ofere detalii cu privire la activitatea lor și să completeze anexa II la avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(15)

În plus, 26 de importatori identificați în cererea de reexaminare au fost contactați de Comisie în etapa de deschidere a anchetei și au fost invitați să ofere detalii cu privire la activitatea lor și să completeze anexa II la avizul de deschidere.

| (16) | Niciunul dintre importatori nu s-a manifestat și nu s-a făcut cunoscut Comisiei. |
| --- | --- |

(16)

Niciunul dintre importatori nu s-a manifestat și nu s-a făcut cunoscut Comisiei.

1.5.2.   Chestionare

Chestionare

| (17) | Comisia a trimis chestionare celor trei producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei utilizatori identificați în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a trimis chestionare celor trei producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei utilizatori identificați în cererea de reexaminare.

| (18) | De asemenea, au fost trimise chestionare și către 38 de producători din potențialele țări terțe cu economie de piață, și anume din Cambodgia, India, Iran, Japonia, Elveția, Thailanda și Ucraina. Niciunul dintre producătorii din potențialele țări analoge nu a furnizat Comisiei un răspuns complet la chestionar. |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, au fost trimise chestionare și către 38 de producători din potențialele țări terțe cu economie de piață, și anume din Cambodgia, India, Iran, Japonia, Elveția, Thailanda și Ucraina. Niciunul dintre producătorii din potențialele țări analoge nu a furnizat Comisiei un răspuns complet la chestionar.

| (19) | Cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au transmis un răspuns la chestionar. Niciun utilizator nu a furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(19)

Cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au transmis un răspuns la chestionar. Niciun utilizator nu a furnizat un răspuns la chestionar.

| (20) | După cum se menționează în considerentul 12, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat și nu a furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(20)

După cum se menționează în considerentul 12, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat și nu a furnizat un răspuns la chestionar.

1.5.3.   Vizite de verificare

Vizite de verificare

| (21) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
  Producători din Uniune






  — | IML, Offanengo, Italia; |
| --- | --- | --- |

(21)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

Producători din Uniune

—

IML, Offanengo, Italia;

| — | NIKO, d.o.o., Železniki, Slovenia; |
| --- | --- |

—

NIKO, d.o.o., Železniki, Slovenia;

| — | INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Republica Cehă. |
| --- | --- |

—

INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Ploučnici, Republica Cehă.

2.   PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul reexaminării

| (22) | Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din ancheta inițială, și anume mecanismele cu levier folosite în general pentru arhivarea foilor sau a altor documente în mecanisme pentru legarea foilor volante sau bibliorafturi. Aceste mecanisme sunt compuse din arcuri metalice rezistente (în mod normal două) fixate pe un suport și prevăzute cu cel puțin un dispozitiv de deschidere care permite introducerea și îndosarierea foilor și a altor documente, originare din RPC (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”), încadrate în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050). |
| --- | --- |

(22)

Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din ancheta inițială, și anume mecanismele cu levier folosite în general pentru arhivarea foilor sau a altor documente în mecanisme pentru legarea foilor volante sau bibliorafturi. Aceste mecanisme sunt compuse din arcuri metalice rezistente (în mod normal două) fixate pe un suport și prevăzute cu cel puțin un dispozitiv de deschidere care permite introducerea și îndosarierea foilor și a altor documente, originare din RPC (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”), încadrate în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050).

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (23) | S-a considerat că produsul care face obiectul reexaminării produs în RPC și exportat în Uniune și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(23)

S-a considerat că produsul care face obiectul reexaminării produs în RPC și exportat în Uniune și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI

PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI

| (24) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC. |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea duce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (25) | După cum se menționează în considerentele 12 și 20, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile chineze că, din cauza lipsei de cooperare, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază cu privire la constatările referitoare la RPC. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze nicio observație și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor în această privință. |
| --- | --- |

(25)

După cum se menționează în considerentele 12 și 20, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile chineze că, din cauza lipsei de cooperare, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază cu privire la constatările referitoare la RPC. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze nicio observație și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor în această privință.

| (26) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului s-au bazat pe datele disponibile, în special pe informațiile accesibile publicului, cum ar fi cele de pe site-urile internet oficiale ale societăților, informațiile din cererea de reexaminare și informațiile obținute de la părțile care au cooperat în cursul anchetei de reexaminare (și anume, solicitantul și producătorii din Uniune incluși în eșantion). |
| --- | --- |

(26)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului s-au bazat pe datele disponibile, în special pe informațiile accesibile publicului, cum ar fi cele de pe site-urile internet oficiale ale societăților, informațiile din cererea de reexaminare și informațiile obținute de la părțile care au cooperat în cursul anchetei de reexaminare (și anume, solicitantul și producătorii din Uniune incluși în eșantion).

3.2.   Dumpingul

Dumpingul

| (27) | Pentru stabilirea valorii normale, în avizul de deschidere s-a sugerat utilizarea unei țări analoge. În mod alternativ, în lipsa cooperării din partea unei țări analoge corespunzătoare, Comisia a avut în vedere utilizarea prețurilor efectiv plătite sau plătibile în Uniune în scopul stabilirii valorii normale. Părțile interesate au fost invitate să transmită observații cu privire la caracterul adecvat al acestei baze pentru stabilirea valorii normale. Nu s-a primit nicio observație cu privire la acest aspect. |
| --- | --- |

(27)

Pentru stabilirea valorii normale, în avizul de deschidere s-a sugerat utilizarea unei țări analoge. În mod alternativ, în lipsa cooperării din partea unei țări analoge corespunzătoare, Comisia a avut în vedere utilizarea prețurilor efectiv plătite sau plătibile în Uniune în scopul stabilirii valorii normale. Părțile interesate au fost invitate să transmită observații cu privire la caracterul adecvat al acestei baze pentru stabilirea valorii normale. Nu s-a primit nicio observație cu privire la acest aspect.

| (28) | În ceea ce privește prețul de export, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC și a importatorilor neafiliați de pe piața Uniunii, Comisia nu a fost în măsură să stabilească volumul vânzărilor la export sau prețurile de vânzare la export pe o bază comercială. În această privință, Comisia a avut în vedere mijloace alternative pentru a determina prețul de export. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește prețul de export, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC și a importatorilor neafiliați de pe piața Uniunii, Comisia nu a fost în măsură să stabilească volumul vânzărilor la export sau prețurile de vânzare la export pe o bază comercială. În această privință, Comisia a avut în vedere mijloace alternative pentru a determina prețul de export.

| (29) | În primul rând, s-a analizat dacă datele Eurostat sau alte date statistice, cum ar fi datele raportate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)”], verificate încrucișat cu alte date disponibile, ar putea fi utilizate ca mijloc alternativ de stabilire a prețurilor de export. Totuși, datele Eurostat au fost necorespunzătoare, deoarece statisticile privind importurile au vizat, de asemenea, și alte importuri decât cele ale produsului care face obiectul reexaminării. În mod similar, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) nu a permis efectuarea unei comparații, în funcție de tip, a prețurilor de export cu cele ale industriei Uniunii. De asemenea, TARIC sau baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) înregistrează volumul mecanismelor cu levier în kilograme, în timp ce valoarea normală este exprimată în bucăți. |
| --- | --- |

(29)

În primul rând, s-a analizat dacă datele Eurostat sau alte date statistice, cum ar fi datele raportate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)”], verificate încrucișat cu alte date disponibile, ar putea fi utilizate ca mijloc alternativ de stabilire a prețurilor de export. Totuși, datele Eurostat au fost necorespunzătoare, deoarece statisticile privind importurile au vizat, de asemenea, și alte importuri decât cele ale produsului care face obiectul reexaminării. În mod similar, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) nu a permis efectuarea unei comparații, în funcție de tip, a prețurilor de export cu cele ale industriei Uniunii. De asemenea, TARIC sau baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) înregistrează volumul mecanismelor cu levier în kilograme, în timp ce valoarea normală este exprimată în bucăți.

| (30) | În al doilea rând, Comisia a avut în vedere, de asemenea, posibilitatea de a utiliza prețurile de export conținute în cererea de reexaminare. Se reamintește că această metodologie a fost utilizată în cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor menționate în considerentul 2 și că, în principiu, aceasta permite, de asemenea, o comparație în funcție de tip. Cu toate acestea, facturile conținute în cererea de reexaminare se referă la prețurile de export către alte țări terțe. |
| --- | --- |

(30)

În al doilea rând, Comisia a avut în vedere, de asemenea, posibilitatea de a utiliza prețurile de export conținute în cererea de reexaminare. Se reamintește că această metodologie a fost utilizată în cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor menționate în considerentul 2 și că, în principiu, aceasta permite, de asemenea, o comparație în funcție de tip. Cu toate acestea, facturile conținute în cererea de reexaminare se referă la prețurile de export către alte țări terțe.

| (31) | În consecință, calcularea dumpingului nu a putut fi realizată pe baza prețurilor de export către Uniune și nu s-a putut stabili, în urma unei examinări pozitive, existența unui dumping. Din acest motiv, ancheta s-a axat pe probabilitatea reapariției dumpingului. |
| --- | --- |

(31)

În consecință, calcularea dumpingului nu a putut fi realizată pe baza prețurilor de export către Uniune și nu s-a putut stabili, în urma unei examinări pozitive, existența unui dumping. Din acest motiv, ancheta s-a axat pe probabilitatea reapariției dumpingului.

3.3.   Probabilitatea de reapariție a dumpingului

Probabilitatea de reapariție a dumpingului

| (32) | În ceea ce privește ancheta referitoare la probabilitatea reapariției dumpingului, au fost analizate următoarele elemente: relația dintre valoarea normală și prețurile de export către țările terțe; capacitatea de producție, producția și capacitatea de producție neutilizată a RPC; și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește importurile din RPC. |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește ancheta referitoare la probabilitatea reapariției dumpingului, au fost analizate următoarele elemente: relația dintre valoarea normală și prețurile de export către țările terțe; capacitatea de producție, producția și capacitatea de producție neutilizată a RPC; și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește importurile din RPC.

3.3.1.   Relația dintre valoarea normală și prețurile de export către țările terțe

Relația dintre valoarea normală și prețurile de export către țările terțe

| (33) | Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC, valoarea normală a fost comparată cu prețurile de export din RPC către alte țări terțe în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC, valoarea normală a fost comparată cu prețurile de export din RPC către alte țări terțe în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

3.3.1.1.   Baza de determinare a valorii normale

Baza de determinare a valorii normale

| (34) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (țara analogă) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune. În cazul în care aceste metodologii nu sunt disponibile, valoarea normală poate fi determinată și în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau plătibil în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (țara analogă) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune. În cazul în care aceste metodologii nu sunt disponibile, valoarea normală poate fi determinată și în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau plătibil în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.

| (35) | Cererea de reexaminare depusă de industria Uniunii a enumerat o serie de producători din țări cu economie de piață din afara Uniunii (și anume India, Iran și Thailanda). |
| --- | --- |

(35)

Cererea de reexaminare depusă de industria Uniunii a enumerat o serie de producători din țări cu economie de piață din afara Uniunii (și anume India, Iran și Thailanda).

| (36) | În avizul de deschidere, Comisia a încercat să solicite cooperarea Indiei, a Thailandei și a Iranului. În plus, avizul de deschidere prevedea că, în cazul în care nu se obține cooperarea producătorilor din țările cu economie de piață din afara Uniunii, Comisia are în vedere utilizarea prețurilor plătite efectiv sau plătibile în Uniune ca bază pentru determinarea valorii normale. Într-adevăr, prețurile efectiv plătite sau plătibile în Uniune au fost baza utilizată pentru a determina valoarea normală în ancheta inițială și în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 2. |
| --- | --- |

(36)

În avizul de deschidere, Comisia a încercat să solicite cooperarea Indiei, a Thailandei și a Iranului. În plus, avizul de deschidere prevedea că, în cazul în care nu se obține cooperarea producătorilor din țările cu economie de piață din afara Uniunii, Comisia are în vedere utilizarea prețurilor plătite efectiv sau plătibile în Uniune ca bază pentru determinarea valorii normale. Într-adevăr, prețurile efectiv plătite sau plătibile în Uniune au fost baza utilizată pentru a determina valoarea normală în ancheta inițială și în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 2.

| (37) | Astfel cum se menționează în considerentul 18, după deschiderea anchetei, Comisia i-a contactat în mod corespunzător pe producători, precum și pe alți potențiali producători din alte țări care au putut fi identificați din surse accesibile publicului. |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum se menționează în considerentul 18, după deschiderea anchetei, Comisia i-a contactat în mod corespunzător pe producători, precum și pe alți potențiali producători din alte țări care au putut fi identificați din surse accesibile publicului.

| (38) | Un producător iranian de mecanisme cu levier și-a manifestat disponibilitatea de a coopera, dar a furnizat doar un răspuns parțial la chestionar. În pofida solicitărilor Comisiei, acest producător nu a furnizat informații suplimentare. Informațiile furnizate de acest producător au fost în mare parte incomplete și/sau neconsecvente și, prin urmare, nu au putut fi utilizate ca bază pentru calcularea valorii normale. |
| --- | --- |

(38)

Un producător iranian de mecanisme cu levier și-a manifestat disponibilitatea de a coopera, dar a furnizat doar un răspuns parțial la chestionar. În pofida solicitărilor Comisiei, acest producător nu a furnizat informații suplimentare. Informațiile furnizate de acest producător au fost în mare parte incomplete și/sau neconsecvente și, prin urmare, nu au putut fi utilizate ca bază pentru calcularea valorii normale.

| (39) | Niciun alt producător din niciuna dintre celelalte potențiale țări analoge contactat de Comisie nu a cooperat. |
| --- | --- |

(39)

Niciun alt producător din niciuna dintre celelalte potențiale țări analoge contactat de Comisie nu a cooperat.

| (40) | În acest context, Comisia nu a avut altă soluție decât să se bazeze pe prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune pentru a determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(40)

În acest context, Comisia nu a avut altă soluție decât să se bazeze pe prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune pentru a determina valoarea normală.

| (41) | Nicio parte interesată nu a transmis observații cu privire la caracterul adecvat al acestei baze pentru determinarea valorii normale. |
| --- | --- |

(41)

Nicio parte interesată nu a transmis observații cu privire la caracterul adecvat al acestei baze pentru determinarea valorii normale.

3.3.1.2.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (42) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază și astfel cum se precizează în considerentele 34-41, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului efectiv plătit sau plătibil în Uniune pentru produsul similar în cadrul operațiunilor comerciale normale. |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază și astfel cum se precizează în considerentele 34-41, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului efectiv plătit sau plătibil în Uniune pentru produsul similar în cadrul operațiunilor comerciale normale.

| (43) | Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat de pe piața internă practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați. |
| --- | --- |

(43)

Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat de pe piața internă practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați.

| (44) | Mai întâi, s-a stabilit dacă vânzările de produs similar efectuate pe piața internă de către producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți independenți au fost reprezentative în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total de vânzări ale produsului în cauză exportat către Uniune. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC, volumul total al vânzărilor la export către Uniune a trebuit să fie determinat pe baza datelor disponibile. Astfel cum se menționează în considerentul 29, datele Eurostat și alte statistici au fost considerate inadecvate în scopul stabilirii continuării dumpingului. Cu toate acestea, ele pot fi utilizate pentru a indica nivelul importurilor produsului în cauză în Uniune. Pe această bază, vânzările interne ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost considerate ca fiind în general suficient de reprezentative în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ținând seama, în același timp, de confidențialitatea datelor, astfel cum se explică în considerentul 63. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor din RPC, nu a fost posibil să se analizeze reprezentativitatea în funcție de tip. |
| --- | --- |

(44)

Mai întâi, s-a stabilit dacă vânzările de produs similar efectuate pe piața internă de către producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți independenți au fost reprezentative în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total de vânzări ale produsului în cauză exportat către Uniune. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC, volumul total al vânzărilor la export către Uniune a trebuit să fie determinat pe baza datelor disponibile. Astfel cum se menționează în considerentul 29, datele Eurostat și alte statistici au fost considerate inadecvate în scopul stabilirii continuării dumpingului. Cu toate acestea, ele pot fi utilizate pentru a indica nivelul importurilor produsului în cauză în Uniune. Pe această bază, vânzările interne ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost considerate ca fiind în general suficient de reprezentative în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ținând seama, în același timp, de confidențialitatea datelor, astfel cum se explică în considerentul 63. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor din RPC, nu a fost posibil să se analizeze reprezentativitatea în funcție de tip.

| (45) | Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale fiecărui producător din Uniune inclus în eșantion ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, adică dacă pentru fiecare producător din Uniune inclus în eșantion prețurile de vânzare medii sunt egale sau mai mari decât costurile medii de producție și, prin urmare, profitabile. |
| --- | --- |

(45)

Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale fiecărui producător din Uniune inclus în eșantion ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, adică dacă pentru fiecare producător din Uniune inclus în eșantion prețurile de vânzare medii sunt egale sau mai mari decât costurile medii de producție și, prin urmare, profitabile.

| (46) | Prin urmare, s-a stabilit că vânzările producătorilor din Uniune au fost în medie profitabile, iar valoarea normală a fost, în consecință, determinată pe baza prețurilor de vânzare medii ponderate ale tuturor vânzărilor de mecanisme cu levier efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, s-a stabilit că vânzările producătorilor din Uniune au fost în medie profitabile, iar valoarea normală a fost, în consecință, determinată pe baza prețurilor de vânzare medii ponderate ale tuturor vânzărilor de mecanisme cu levier efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.3.1.3.   Prețul de export

Prețul de export

| (47) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a concluzionat că informațiile privind prețurile de export din RPC către țări terțe cuprinse în cererea de reexaminare au reprezentat cea mai adecvată bază pentru calcularea prețului de export al produsului în cauză către Uniune. |
| --- | --- |

(47)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a concluzionat că informațiile privind prețurile de export din RPC către țări terțe cuprinse în cererea de reexaminare au reprezentat cea mai adecvată bază pentru calcularea prețului de export al produsului în cauză către Uniune.

3.3.1.4.   Comparație

Comparație

| (48) | Comparația dintre valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivel franco fabrică. În această privință, s-au efectuat ajustări ale valorii normale și ale prețului de export pentru diferențele dintre costurile de transport intern și costurile de navlu maritim în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază, pe baza elementelor cuprinse în cererea de reexaminare. Această comparație a demonstrat că prețul de export către țările terțe conținut în cererea de reexaminare era cu 22,1 %-32,2 % mai scăzut decât valoarea normală. Aceasta indică faptul că este foarte probabil ca prețurile exporturilor către Uniune să facă obiectul unui dumping în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(48)

Comparația dintre valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivel franco fabrică. În această privință, s-au efectuat ajustări ale valorii normale și ale prețului de export pentru diferențele dintre costurile de transport intern și costurile de navlu maritim în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază, pe baza elementelor cuprinse în cererea de reexaminare. Această comparație a demonstrat că prețul de export către țările terțe conținut în cererea de reexaminare era cu 22,1 %-32,2 % mai scăzut decât valoarea normală. Aceasta indică faptul că este foarte probabil ca prețurile exporturilor către Uniune să facă obiectul unui dumping în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate.

3.4.   Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor antidumping

Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor antidumping

3.4.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC

| (49) | Întrucât nu s-a obținut niciun fel de cooperare din partea producătorilor-exportatori, următoarele concluzii se bazează, în principal, pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare și pe informațiile furnizate de industria Uniunii în cursul anchetei, verificate încrucișat, dacă este posibil, cu informațiile accesibile publicului. |
| --- | --- |

(49)

Întrucât nu s-a obținut niciun fel de cooperare din partea producătorilor-exportatori, următoarele concluzii se bazează, în principal, pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare și pe informațiile furnizate de industria Uniunii în cursul anchetei, verificate încrucișat, dacă este posibil, cu informațiile accesibile publicului.

| (50) | Pe această bază, potrivit constatărilor, capacitatea de producție de mecanisme cu levier a RPC este estimată a se situa în intervalul cuprins între 600 de milioane și 850 de milioane de bucăți, ea fiind similară cu capacitatea de producție estimată în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor (7) (între 600 și 700 de milioane de bucăți). |
| --- | --- |

(50)

Pe această bază, potrivit constatărilor, capacitatea de producție de mecanisme cu levier a RPC este estimată a se situa în intervalul cuprins între 600 de milioane și 850 de milioane de bucăți, ea fiind similară cu capacitatea de producție estimată în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor (7) (între 600 și 700 de milioane de bucăți).

7

| (51) | În plus, astfel cum s-a stabilit deja în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor (8), având în vedere natura procesului de fabricație din RPC (în principal forța de muncă), capacitatea de producție de mecanisme cu levier a RPC poate crește ușor, printre altele, prin angajarea de forță de muncă suplimentară, cu investiții limitate în echipamente. |
| --- | --- |

(51)

În plus, astfel cum s-a stabilit deja în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor (8), având în vedere natura procesului de fabricație din RPC (în principal forța de muncă), capacitatea de producție de mecanisme cu levier a RPC poate crește ușor, printre altele, prin angajarea de forță de muncă suplimentară, cu investiții limitate în echipamente.

8

| (52) | Prin urmare, capacitatea de producție a RPC este cu aproximativ 240 % până la 340 % mai mare decât consumul din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare și este semnificativ mai mare decât producția Uniunii din aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(52)

Prin urmare, capacitatea de producție a RPC este cu aproximativ 240 % până la 340 % mai mare decât consumul din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare și este semnificativ mai mare decât producția Uniunii din aceeași perioadă.

| (53) | În cererea de reexaminare, producția de mecanisme cu levier din RPC a fost estimată la aproximativ 350 de milioane de bucăți și, prin urmare, estimarea conservatoare a capacității neutilizate depășește 260 de milioane de bucăți. Această capacitate de producție neutilizată corespunde aproximativ întregului consum al Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(53)

În cererea de reexaminare, producția de mecanisme cu levier din RPC a fost estimată la aproximativ 350 de milioane de bucăți și, prin urmare, estimarea conservatoare a capacității neutilizate depășește 260 de milioane de bucăți. Această capacitate de producție neutilizată corespunde aproximativ întregului consum al Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (54) | Prin urmare, se poate concluziona în mod rezonabil că există o capacitate de producție neutilizată semnificativă în RPC. Astfel cum se precizează în considerentele 49-53, există o probabilitate mare ca, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate, o astfel de capacitate de producție neutilizată să fie direcționată către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(54)

Prin urmare, se poate concluziona în mod rezonabil că există o capacitate de producție neutilizată semnificativă în RPC. Astfel cum se precizează în considerentele 49-53, există o probabilitate mare ca, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate, o astfel de capacitate de producție neutilizată să fie direcționată către piața Uniunii.

3.4.2.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (55) | În pofida scăderii consumului de mecanisme cu levier pe piața Uniunii, cererea de mecanisme cu levier din Uniune rămâne substanțială și reprezintă aproximativ 45 % din piața mondială. Piața Uniunii rămâne cea mai mare piață mondială pentru mecanismele cu levier. |
| --- | --- |

(55)

În pofida scăderii consumului de mecanisme cu levier pe piața Uniunii, cererea de mecanisme cu levier din Uniune rămâne substanțială și reprezintă aproximativ 45 % din piața mondială. Piața Uniunii rămâne cea mai mare piață mondială pentru mecanismele cu levier.

| (56) | Există doar un număr limitat de piețe în care se utilizează mecanisme cu levier. Mai mult, aceste piețe au o dimensiune mult mai mică decât piața Uniunii și, prin urmare, nu ar putea absorbi supracapacitatea RPC. În plus, pe baza informațiilor disponibile, consumul de mecanisme cu levier din RPC este foarte scăzut și nu se preconizează că va crește în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(56)

Există doar un număr limitat de piețe în care se utilizează mecanisme cu levier. Mai mult, aceste piețe au o dimensiune mult mai mică decât piața Uniunii și, prin urmare, nu ar putea absorbi supracapacitatea RPC. În plus, pe baza informațiilor disponibile, consumul de mecanisme cu levier din RPC este foarte scăzut și nu se preconizează că va crește în mod semnificativ.

| (57) | După cum se descrie în considerentul 48, o comparație între prețurile de export din RPC către țările terțe și prețurile de pe piața Uniunii a arătat că prețurile practicate erau în general mai mari pe piața Uniunii. Acest fapt face ca piața Uniunii să fie mai atractivă pentru astfel de importuri la prețuri scăzute, întrucât acestea pot genera un profit mai mare. |
| --- | --- |

(57)

După cum se descrie în considerentul 48, o comparație între prețurile de export din RPC către țările terțe și prețurile de pe piața Uniunii a arătat că prețurile practicate erau în general mai mari pe piața Uniunii. Acest fapt face ca piața Uniunii să fie mai atractivă pentru astfel de importuri la prețuri scăzute, întrucât acestea pot genera un profit mai mare.

| (58) | Prin urmare, s-a concluzionat că piața Uniunii ar constitui o piață atractivă pentru exporturile din China în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, s-a concluzionat că piața Uniunii ar constitui o piață atractivă pentru exporturile din China în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate.

| (59) | Având în vedere aceste considerente, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este probabil ca exporturile de produs care face obiectul reexaminării din RPC să fie direcționate către piața Uniunii în cantități semnificative. Astfel cum s-a demonstrat în considerentele 34-48, aceste importuri ar fi efectuate, cel mai probabil, la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(59)

Având în vedere aceste considerente, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este probabil ca exporturile de produs care face obiectul reexaminării din RPC să fie direcționate către piața Uniunii în cantități semnificative. Astfel cum s-a demonstrat în considerentele 34-48, aceste importuri ar fi efectuate, cel mai probabil, la prețuri de dumping.

3.4.3.   Concluzie

Concluzie

| (60) | Având în vedere supracapacitatea importantă din China, dimensiunea limitată a pieței interne chineze și atractivitatea pieței Uniunii, s-a concluzionat că importurile din China de produs care face obiectul reexaminării către Uniune ar crește în cantități semnificative în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În plus, Comisia a constatat că aceste importuri ar urma să fie, probabil, efectuate la prețuri de dumping. Din acest motiv, probabilitatea reapariției dumpingului este foarte ridicată. |
| --- | --- |

(60)

Având în vedere supracapacitatea importantă din China, dimensiunea limitată a pieței interne chineze și atractivitatea pieței Uniunii, s-a concluzionat că importurile din China de produs care face obiectul reexaminării către Uniune ar crește în cantități semnificative în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În plus, Comisia a constatat că aceste importuri ar urma să fie, probabil, efectuate la prețuri de dumping. Din acest motiv, probabilitatea reapariției dumpingului este foarte ridicată.

4.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (61) | În cursul perioadei examinate, mecanismele cu levier erau fabricate în Uniune de șase producători cunoscuți. Trei dintre acești producători sunt reprezentați de solicitant. Acești șase producători din Uniune constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cei trei producători din Uniune, reprezentați de solicitant, au fost incluși în eșantion, după cum se descrie în considerentele 13-21. Eșantionul reprezintă mai mult de 75 % din producția și volumul total al vânzărilor din Uniune, astfel cum se descrie în considerentul 13. |
| --- | --- |

(61)

În cursul perioadei examinate, mecanismele cu levier erau fabricate în Uniune de șase producători cunoscuți. Trei dintre acești producători sunt reprezentați de solicitant. Acești șase producători din Uniune constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cei trei producători din Uniune, reprezentați de solicitant, au fost incluși în eșantion, după cum se descrie în considerentele 13-21. Eșantionul reprezintă mai mult de 75 % din producția și volumul total al vânzărilor din Uniune, astfel cum se descrie în considerentul 13.

| (62) | Unul dintre producătorii neincluși în eșantion, Mi.me.ca. Srl, Italia, a fost declarat în stare de faliment (9) în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în ianuarie 2017. Alți doi producători din Uniune neincluși în eșantion, EJA International, Țările de Jos, și Technosteel, Italia, și-au încetat producția de mecanisme cu levier ulterior perioadei examinate în 2018. |
| --- | --- |

(62)

Unul dintre producătorii neincluși în eșantion, Mi.me.ca. Srl, Italia, a fost declarat în stare de faliment (9) în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în ianuarie 2017. Alți doi producători din Uniune neincluși în eșantion, EJA International, Țările de Jos, și Technosteel, Italia, și-au încetat producția de mecanisme cu levier ulterior perioadei examinate în 2018.

9

| (63) | Având în vedere că, dintre cele trei societăți incluse în eșantion, două sunt afiliate, datele utilizate pentru analiza prejudiciului sunt furnizate sub formă de indici în prezentul regulament, astfel încât să se păstreze confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(63)

Având în vedere că, dintre cele trei societăți incluse în eșantion, două sunt afiliate, datele utilizate pentru analiza prejudiciului sunt furnizate sub formă de indici în prezentul regulament, astfel încât să se păstreze confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

| (64) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită în intervalul cuprins între 270 și 330 de milioane de bucăți pe baza elementelor de probă furnizate în cererea de reexaminare, a datelor suplimentare furnizate de solicitant și a răspunsurilor la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(64)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost stabilită în intervalul cuprins între 270 și 330 de milioane de bucăți pe baza elementelor de probă furnizate în cererea de reexaminare, a datelor suplimentare furnizate de solicitant și a răspunsurilor la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (65) | Comisia a estimat volumul importurilor de produs din RPC care face obiectul reexaminării pe baza datelor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) în cursul perioadei examinate, prin aplicarea unui factor de conversie la volumul total exprimat în kilograme. Comisia a utilizat acest factor de conversie și în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, pentru a transforma statisticile privind importurile (exprimate în kilograme) în bucăți, prin conversie în funcție de greutatea medie a celui mai reprezentativ tip. |
| --- | --- |

(65)

Comisia a estimat volumul importurilor de produs din RPC care face obiectul reexaminării pe baza datelor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) în cursul perioadei examinate, prin aplicarea unui factor de conversie la volumul total exprimat în kilograme. Comisia a utilizat acest factor de conversie și în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, pentru a transforma statisticile privind importurile (exprimate în kilograme) în bucăți, prin conversie în funcție de greutatea medie a celui mai reprezentativ tip.

| (66) | Solicitantul a propus utilizarea unui alt factor de conversie, care era ușor mai scăzut decât cel utilizat în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a respins această sugestie pe baza faptului că nu au fost furnizate elemente de probă care să indice o schimbare a tendințelor privind importul și/sau consumul din Uniune. În consecință, Comisia a menținut factorul de conversie utilizat în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(66)

Solicitantul a propus utilizarea unui alt factor de conversie, care era ușor mai scăzut decât cel utilizat în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor. Comisia a respins această sugestie pe baza faptului că nu au fost furnizate elemente de probă care să indice o schimbare a tendințelor privind importul și/sau consumul din Uniune. În consecință, Comisia a menținut factorul de conversie utilizat în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (67) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei Uniunii pe piața Uniunii și a volumului importurilor din țări terțe în Uniune, conform datelor comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |
| --- | --- |

(67)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei Uniunii pe piața Uniunii și a volumului importurilor din țări terțe în Uniune, conform datelor comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

| (68) | Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii s-a bazat pe informațiile furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei și pe informațiile verificate furnizate de cei trei producători din Uniune incluși în eșantion în răspunsurile lor la chestionar. |
| --- | --- |

(68)

Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii s-a bazat pe informațiile furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei și pe informațiile verificate furnizate de cei trei producători din Uniune incluși în eșantion în răspunsurile lor la chestionar.

| (69) | Astfel cum se indică în considerentul 63, datele confidențiale ale celor trei societăți incluse în eșantion nu pot fi divulgate în tabelele următoare. Prin urmare, după caz, s-au utilizat indici pentru a arăta tendințele pe parcursul perioadei examinate.

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice (2014 = 100) | 100 | 91 | 93 | 89 |
| Sursă: Informații furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6), răspunsuri la chestionar verificate, furnizate de producătorii din Uniune. |

(69)

Astfel cum se indică în considerentul 63, datele confidențiale ale celor trei societăți incluse în eșantion nu pot fi divulgate în tabelele următoare. Prin urmare, după caz, s-au utilizat indici pentru a arăta tendințele pe parcursul perioadei examinate.

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

2014

2015

2016

PAR

Indice (2014 = 100)

Indice (2014 = 100)

100

100

91

91

93

93

89

89

Sursă: Informații furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6), răspunsuri la chestionar verificate, furnizate de producătorii din Uniune.

Sursă:

| (70) | După cum se arată în tabelul 1, consumul din Uniune a scăzut cu 11 % în cursul perioadei examinate, acest fapt explicându-se prin continua digitalizare a gestiunii administrative și prin arhivarea electronică, ceea ce a condus la un grad mai redus de îndosariere a exemplarelor pe suport de hârtie și, în consecință, la scăderea consumului produsului care face obiectul reexaminării. |
| --- | --- |

(70)

După cum se arată în tabelul 1, consumul din Uniune a scăzut cu 11 % în cursul perioadei examinate, acest fapt explicându-se prin continua digitalizare a gestiunii administrative și prin arhivarea electronică, ceea ce a condus la un grad mai redus de îndosariere a exemplarelor pe suport de hârtie și, în consecință, la scăderea consumului produsului care face obiectul reexaminării.

4.3.   Importurile din RPC

Importurile din RPC

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

| (71) | Comisia a stabilit volumul importurilor din RPC pe baza datelor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în considerentul 67.
  Pe această bază, importurile în Uniune din RPC și cota de piață a acesteia au evoluat după cum se arată în tabelul 2:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor de mecanisme cu levier din RPC și cota de piață a RPC | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice al importurilor din RPC (2014 = 100) | 100 | 55 | 15 | 0,13 |
| Cota de piață a importurilor din RPC pe piața Uniunii | 5,6 % | 3,2 % | 0,9 % | 0,0 % |
| Sursă: Informații furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6), răspunsuri la chestionar verificate, furnizate de producătorii din Uniune. |

(71)

Comisia a stabilit volumul importurilor din RPC pe baza datelor din baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în considerentul 67.

Pe această bază, importurile în Uniune din RPC și cota de piață a acesteia au evoluat după cum se arată în tabelul 2:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor de mecanisme cu levier din RPC și cota de piață a RPC

Volumul importurilor de mecanisme cu levier din RPC și cota de piață a RPC

2014

2015

2016

PAR

Indice al importurilor din RPC (2014 = 100)

Indice al importurilor din RPC (2014 = 100)

100

100

55

55

15

15

0,13

0,13

Cota de piață a importurilor din RPC pe piața Uniunii

5,6 %

3,2 %

0,9 %

0,0 %

Sursă: Informații furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6), răspunsuri la chestionar verificate, furnizate de producătorii din Uniune.

Sursă:

| (72) | În cursul perioadei examinate, volumul importurilor de mecanisme cu levier din RPC a scăzut considerabil de la an la an, ajungând la un nivel nesemnificativ până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare. În 2015, importurile de mecanisme cu levier din China au scăzut cu 45 %, iar în anul următor, cu peste 70 %. În cele din urmă, în perioada anchetei de reexaminare, volumul importurilor s-a redus la doar câteva mii de bucăți. |
| --- | --- |

(72)

În cursul perioadei examinate, volumul importurilor de mecanisme cu levier din RPC a scăzut considerabil de la an la an, ajungând la un nivel nesemnificativ până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare. În 2015, importurile de mecanisme cu levier din China au scăzut cu 45 %, iar în anul următor, cu peste 70 %. În cele din urmă, în perioada anchetei de reexaminare, volumul importurilor s-a redus la doar câteva mii de bucăți.

| (73) | În consecință, și cota de piață a RPC a scăzut semnificativ în perioada examinată. Aceasta a scăzut de la 5,6 % în 2014 la aproape 0 % la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(73)

În consecință, și cota de piață a RPC a scăzut semnificativ în perioada examinată. Aceasta a scăzut de la 5,6 % în 2014 la aproape 0 % la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare.

4.3.2.   Evoluția prețurilor importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

Evoluția prețurilor importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

| (74) | Din cauza lipsei de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi și a lipsei surselor alternative, nu a fost posibil să se stabilească un preț de import precis. Astfel, după cum s-a precizat în considerentul 29, aceasta se datorează faptului că statisticile au fost considerate inadecvate în măsura în care una dintre surse acoperea, pe lângă produsul în cauză, și alte importuri, iar cealaltă sursă nu a permis efectuarea unei comparații în funcție de tip a prețurilor de export cu prețurile practicate de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(74)

Din cauza lipsei de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi și a lipsei surselor alternative, nu a fost posibil să se stabilească un preț de import precis. Astfel, după cum s-a precizat în considerentul 29, aceasta se datorează faptului că statisticile au fost considerate inadecvate în măsura în care una dintre surse acoperea, pe lângă produsul în cauză, și alte importuri, iar cealaltă sursă nu a permis efectuarea unei comparații în funcție de tip a prețurilor de export cu prețurile practicate de industria Uniunii.

| (75) | Cu toate acestea, s-a considerat că prețurile de import înregistrate în baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) au fost adecvate pentru a identifica tendința generală a prețurilor de import din RPC. Tendința prețurilor de import în Uniune din RPC a evoluat astfel cum se arată în tabelul 3:

  Tabelul 3


  Prețul mediu al importurilor de mecanisme cu levier din RPC | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice (2014 = 100) | 100 | 113 | 109 | 157 |
| Sursă: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6). |

(75)

Cu toate acestea, s-a considerat că prețurile de import înregistrate în baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) au fost adecvate pentru a identifica tendința generală a prețurilor de import din RPC. Tendința prețurilor de import în Uniune din RPC a evoluat astfel cum se arată în tabelul 3:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețul mediu al importurilor de mecanisme cu levier din RPC

Prețul mediu al importurilor de mecanisme cu levier din RPC

2014

2015

2016

PAR

Indice (2014 = 100)

Indice (2014 = 100)

100

100

113

113

109

109

157

157

Sursă: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

Sursă:

| (76) | Astfel cum se arată în tabelul 3, prețurile de import au crescut cu 13 % în 2015 și au scăzut cu 3,5 % în 2016. Nivelul prețurilor a crescut cu 46 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Totuși, această tendință generală ar trebui evaluată ținând cont de cantitatea foarte mică importată în cursul perioadei anchetei de reexaminare, care nu poate fi considerată reprezentativă pentru nivelurile prețurilor în absența măsurilor. |
| --- | --- |

(76)

Astfel cum se arată în tabelul 3, prețurile de import au crescut cu 13 % în 2015 și au scăzut cu 3,5 % în 2016. Nivelul prețurilor a crescut cu 46 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Totuși, această tendință generală ar trebui evaluată ținând cont de cantitatea foarte mică importată în cursul perioadei anchetei de reexaminare, care nu poate fi considerată reprezentativă pentru nivelurile prețurilor în absența măsurilor.

| (77) | Din cauza lipsei de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi și a lipsei de surse alternative de informare, în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu s-a putut calcula nicio marjă de subcotare. |
| --- | --- |

(77)

Din cauza lipsei de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi și a lipsei de surse alternative de informare, în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu s-a putut calcula nicio marjă de subcotare.

4.4.   Importurile din țări terțe, altele decât RPC

Importurile din țări terțe, altele decât RPC

| (78) | Importurile de mecanisme cu levier din țări terțe, altele decât RPC, au provenit în principal din India. De asemenea, au existat importuri în mici cantități din Egipt, Israel, Japonia, Serbia, Elveția, Taiwan, Ucraina și SUA. |
| --- | --- |

(78)

Importurile de mecanisme cu levier din țări terțe, altele decât RPC, au provenit în principal din India. De asemenea, au existat importuri în mici cantități din Egipt, Israel, Japonia, Serbia, Elveția, Taiwan, Ucraina și SUA.

| (79) | Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și evoluția prețurilor pentru importurile de mecanisme cu levier din celelalte țări terțe sunt prezentate în tabelul 4.

  Tabelul 4


  Importurile din țări terțe, altele decât RPC | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice al importurilor (2014 = 100) | 100 | 121 | 122 | 149 |
| Cota de piață | 3,8 % | 5,0 % | 5,0 % | 6,3 % |
| Preț mediu, indice (2014 = 100) | 100 | 140 | 165 | 148 |
| Sursă: Informații furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6), răspunsuri la chestionar verificate, furnizate de producătorii din Uniune. |

(79)

Volumul agregat al importurilor în Uniune, precum și cota de piață și evoluția prețurilor pentru importurile de mecanisme cu levier din celelalte țări terțe sunt prezentate în tabelul 4.

Tabelul 4

Tabelul 4

Importurile din țări terțe, altele decât RPC

Importurile din țări terțe, altele decât RPC

2014

2015

2016

PAR

Indice al importurilor (2014 = 100)

Indice al importurilor (2014 = 100)

100

100

121

121

122

122

149

149

Cota de piață

3,8 %

5,0 %

5,0 %

6,3 %

Preț mediu, indice (2014 = 100)

Preț mediu, indice (2014 = 100)

100

100

140

140

165

165

148

148

Sursă: Informații furnizate de producătorii din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6), răspunsuri la chestionar verificate, furnizate de producătorii din Uniune.

Sursă:

| (80) | Per ansamblu, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut considerabil în perioada examinată, și anume cu 49 %. |
| --- | --- |

(80)

Per ansamblu, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut considerabil în perioada examinată, și anume cu 49 %.

| (81) | Întrucât consumul total din Uniune a scăzut în perioada examinată, această creștere a condus la o creștere a cotei lor de piață în aceeași perioadă, de la 3,8 % în 2014 la 6,3 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(81)

Întrucât consumul total din Uniune a scăzut în perioada examinată, această creștere a condus la o creștere a cotei lor de piață în aceeași perioadă, de la 3,8 % în 2014 la 6,3 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (82) | Astfel cum se explică în considerentul 29, datele statistice disponibile nu au fost adecvate pentru stabilirea prețurilor de export către Uniune. Prin urmare, în ceea ce privește importurile de mecanisme cu levier din RPC, tendințele prețurilor de import au putut fi stabilite numai pentru importurile din alte țări terțe. În cursul perioadei examinate, prețul mediu al produsului importat din alte țări terțe a crescut continuu. Cea mai mare creștere s-a înregistrat în 2015, când prețurile au crescut cu 40 %. În 2016, prețurile au crescut suplimentar cu 17,5 %, iar apoi au scăzut din nou cu 10,3 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Per ansamblu, prețurile au crescut cu 48 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(82)

Astfel cum se explică în considerentul 29, datele statistice disponibile nu au fost adecvate pentru stabilirea prețurilor de export către Uniune. Prin urmare, în ceea ce privește importurile de mecanisme cu levier din RPC, tendințele prețurilor de import au putut fi stabilite numai pentru importurile din alte țări terțe. În cursul perioadei examinate, prețul mediu al produsului importat din alte țări terțe a crescut continuu. Cea mai mare creștere s-a înregistrat în 2015, când prețurile au crescut cu 40 %. În 2016, prețurile au crescut suplimentar cu 17,5 %, iar apoi au scăzut din nou cu 10,3 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Per ansamblu, prețurile au crescut cu 48 % în cursul perioadei examinate.

4.5.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.5.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (83) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici relevanți care au avut un impact asupra situației industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(83)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici relevanți care au avut un impact asupra situației industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (84) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici referitori la industria Uniunii în ansamblu pe baza datelor obținute de la solicitant, verificate încrucișat cu informațiile trimise de o serie de producători din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei și cu răspunsurile la chestionar verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. Trebuie remarcat faptul că, astfel cum s-a stabilit în considerentul 61, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat o proporție majoră a producției Uniunii. |
| --- | --- |

(84)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici referitori la industria Uniunii în ansamblu pe baza datelor obținute de la solicitant, verificate încrucișat cu informațiile trimise de o serie de producători din Uniune în etapa anterioară deschiderii anchetei și cu răspunsurile la chestionar verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. Trebuie remarcat faptul că, astfel cum s-a stabilit în considerentul 61, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat o proporție majoră a producției Uniunii.

| (85) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de dumping. |
| --- | --- |

(85)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de dumping.

| (86) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar mediu, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. |
| --- | --- |

(86)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar mediu, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.

| (87) | Astfel cum se menționează în considerentul 63, având în vedere că, din cele trei societăți incluse în eșantion, două sunt afiliate, datele furnizate în tabelul 5 sunt prezentate sub formă de indici, astfel încât să se păstreze confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(87)

Astfel cum se menționează în considerentul 63, având în vedere că, din cele trei societăți incluse în eșantion, două sunt afiliate, datele furnizate în tabelul 5 sunt prezentate sub formă de indici, astfel încât să se păstreze confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

4.5.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune

| (88) | Tabelul 5 prezintă producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune în ceea ce privește mecanismele cu levier | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție, Indice (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Capacitatea de producție, Indice (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție, Indice (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Sursă: Solicitant, informații obținute în etapa anterioară deschiderii anchetei și răspunsuri la chestionar verificate. |

(88)

Tabelul 5 prezintă producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune în cursul perioadei examinate:

Tabelul 5

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune în ceea ce privește mecanismele cu levier

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune în ceea ce privește mecanismele cu levier

2014

2015

2016

PAR

Producție, Indice (2014 = 100)

Producție, Indice (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Capacitatea de producție, Indice (2014 = 100)

Capacitatea de producție, Indice (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Gradul de utilizare a capacității de producție, Indice (2014 = 100)

Gradul de utilizare a capacității de producție, Indice (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Sursă: Solicitant, informații obținute în etapa anterioară deschiderii anchetei și răspunsuri la chestionar verificate.

Sursă:

| (89) | Volumul total al producției Uniunii a crescut doar ușor în perioada examinată și a atins un nivel cu 2 % mai ridicat în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(89)

Volumul total al producției Uniunii a crescut doar ușor în perioada examinată și a atins un nivel cu 2 % mai ridicat în perioada anchetei de reexaminare.

| (90) | Capacitatea de producție a Uniunii a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(90)

Capacitatea de producție a Uniunii a rămas stabilă în cursul perioadei examinate.

| (91) | În consecință, gradul de utilizare a capacității de producție a Uniunii a urmat evoluția volumului de producție în perioada examinată. Per ansamblu, gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate, ca urmare a creșterii cu 2 % a volumului de producție. |
| --- | --- |

(91)

În consecință, gradul de utilizare a capacității de producție a Uniunii a urmat evoluția volumului de producție în perioada examinată. Per ansamblu, gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate, ca urmare a creșterii cu 2 % a volumului de producție.

4.5.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață a Uniunii

Volumul vânzărilor și cota de piață a Uniunii

| (92) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum se arată în tabelul 6:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor Uniunii de mecanisme cu levier și cota de piață a industriei Uniunii | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor, Indice (2014 = 100) | 100 | 91 | 95 | 91 |
| Cota de piață | 91,9 % | 92,3 % | 94,3 % | 93,6 % |
| Indice (2014 = 100) | 100 | 100 | 103 | 102 |
| Sursă: Solicitant, informații obținute în etapa anterioară deschiderii anchetei și răspunsuri la chestionar verificate. |

(92)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum se arată în tabelul 6:

Tabelul 6

Tabelul 6

Volumul vânzărilor Uniunii de mecanisme cu levier și cota de piață a industriei Uniunii

Volumul vânzărilor Uniunii de mecanisme cu levier și cota de piață a industriei Uniunii

2014

2015

2016

PAR

Volumul vânzărilor, Indice (2014 = 100)

Volumul vânzărilor, Indice (2014 = 100)

100

100

91

91

95

95

91

91

Cota de piață

91,9 %

92,3 %

94,3 %

93,6 %

Indice (2014 = 100)

Indice (2014 = 100)

100

100

100

100

103

103

102

102

Sursă: Solicitant, informații obținute în etapa anterioară deschiderii anchetei și răspunsuri la chestionar verificate.

Sursă:

| (93) | Deși volumul de producție al producătorilor din Uniune a rămas relativ stabil, după cum se indică în tabelul 5, volumul vânzărilor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 9 % în perioada examinată. Cu toate acestea, cota de piață a industriei Uniunii a crescut cu 2 %, în principal ca urmare a scăderii consumului din Uniune și a scăderii importurilor din RPC. |
| --- | --- |

(93)

Deși volumul de producție al producătorilor din Uniune a rămas relativ stabil, după cum se indică în tabelul 5, volumul vânzărilor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 9 % în perioada examinată. Cu toate acestea, cota de piață a industriei Uniunii a crescut cu 2 %, în principal ca urmare a scăderii consumului din Uniune și a scăderii importurilor din RPC.

4.5.2.3.   Creșterea

Creșterea

| (94) | În cursul perioadei examinate, producția industriei Uniunii a crescut cu 2 %, în timp ce, astfel cum se menționează în considerentele 70 și 93, consumul din Uniune a scăzut cu 11 %, iar volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu 9 %. Această creștere a producției se explică prin creșterea vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(94)

În cursul perioadei examinate, producția industriei Uniunii a crescut cu 2 %, în timp ce, astfel cum se menționează în considerentele 70 și 93, consumul din Uniune a scăzut cu 11 %, iar volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu 9 %. Această creștere a producției se explică prin creșterea vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune.

4.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (95) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea industriei mecanismelor cu levier din Uniune | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați, Indice (2014 = 100) | 100 | 97 | 99 | 102 |
| Productivitate, Indice (2014 = 100) | 100 | 101 | 103 | 100 |
| Sursă: Solicitant, informații obținute în etapa anterioară deschiderii anchetei și răspunsuri la chestionar verificate. |

(95)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea industriei mecanismelor cu levier din Uniune

Ocuparea forței de muncă și productivitatea industriei mecanismelor cu levier din Uniune

2014

2015

2016

PAR

Numărul de angajați, Indice (2014 = 100)

Numărul de angajați, Indice (2014 = 100)

100

100

97

97

99

99

102

102

Productivitate, Indice (2014 = 100)

Productivitate, Indice (2014 = 100)

100

100

101

101

103

103

100

100

Sursă: Solicitant, informații obținute în etapa anterioară deschiderii anchetei și răspunsuri la chestionar verificate.

Sursă:

| (96) | Numărul angajaților din industria Uniunii a crescut ușor în perioada examinată, respectiv cu 2 %, iar productivitatea a rămas stabilă. |
| --- | --- |

(96)

Numărul angajaților din industria Uniunii a crescut ușor în perioada examinată, respectiv cu 2 %, iar productivitatea a rămas stabilă.

4.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (97) | Astfel cum se explică în considerentul 31, nu s-a putut stabili, în urma unei examinări pozitive, existența unui dumping. Prin urmare, ancheta s-a axat pe probabilitatea reapariției dumpingului în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(97)

Astfel cum se explică în considerentul 31, nu s-a putut stabili, în urma unei examinări pozitive, existența unui dumping. Prin urmare, ancheta s-a axat pe probabilitatea reapariției dumpingului în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate.

| (98) | În reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, industria Uniunii a arătat semne de redresare în urma practicilor de dumping anterioare. În cursul perioadei examinate a anchetei actuale, procesul de redresare a continuat, astfel cum a demonstrat tendința favorabilă a principalilor indicatori de prejudiciu pentru industria Uniunii. În plus, o cerere mai scăzută pe piața Uniunii, care a determinat scăderea consumului cu 11 % în cursul perioadei examinate (a se vedea tabelul 1), a fost compensată de o creștere a vânzărilor la export, astfel cum se menționează în considerentul 94. |
| --- | --- |

(98)

În reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, industria Uniunii a arătat semne de redresare în urma practicilor de dumping anterioare. În cursul perioadei examinate a anchetei actuale, procesul de redresare a continuat, astfel cum a demonstrat tendința favorabilă a principalilor indicatori de prejudiciu pentru industria Uniunii. În plus, o cerere mai scăzută pe piața Uniunii, care a determinat scăderea consumului cu 11 % în cursul perioadei examinate (a se vedea tabelul 1), a fost compensată de o creștere a vânzărilor la export, astfel cum se menționează în considerentul 94.

4.5.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.5.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (99) | Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețuri medii de vânzare și costuri unitare ale Uniunii | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune, Indice (2014 = 100) | 100 | 97 | 96 | 95 |
| Costul de producție unitar în Uniune, Indice (2014 = 100) | 100 | 97 | 93 | 96 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate. |

(99)

Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii către clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Prețuri medii de vânzare și costuri unitare ale Uniunii

Prețuri medii de vânzare și costuri unitare ale Uniunii

2014

2015

2016

PAR

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune, Indice (2014 = 100)

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune, Indice (2014 = 100)

100

100

97

97

96

96

95

95

Costul de producție unitar în Uniune, Indice (2014 = 100)

Costul de producție unitar în Uniune, Indice (2014 = 100)

100

100

97

97

93

93

96

96

Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate.

Sursă:

| (100) | Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria Uniunii clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 5 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(100)

Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria Uniunii clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 5 % pe parcursul perioadei examinate.

| (101) | În aceeași perioadă, costul de producție unitar mediu a scăzut cu 4 %. |
| --- | --- |

(101)

În aceeași perioadă, costul de producție unitar mediu a scăzut cu 4 %.

4.5.3.2.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (102) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum se arată în tabelul 9:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat în industria mecanismelor cu levier din Uniune | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă per angajat, Indice (2014 = 100) | 100 | 99 | 102 | 104 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate. |

(102)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum se arată în tabelul 9:

Tabelul 9

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă per angajat în industria mecanismelor cu levier din Uniune

Costurile medii cu forța de muncă per angajat în industria mecanismelor cu levier din Uniune

2014

2015

2016

PAR

Costuri medii cu forța de muncă per angajat, Indice (2014 = 100)

Costuri medii cu forța de muncă per angajat, Indice (2014 = 100)

100

100

99

99

102

102

104

104

Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate.

Sursă:

| (103) | Per ansamblu, costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au crescut cu 4 % în perioada examinată. |
| --- | --- |

(103)

Per ansamblu, costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au crescut cu 4 % în perioada examinată.

4.5.3.3.   Stocurile

Stocurile

| (104) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum se arată în tabelul 10:

  Tabelul 10


  Stocurile de mecanisme cu levier ale industriei Uniunii | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale, Indice (2014 = 100) | 100 | 109 | 111 | 185 |
| Stocuri finale ca procent din producție | 7,4 % | 8,3 % | 8,1 % | 13,5 % |
| Indice (2014 = 100) | 100 | 112 | 108 | 182 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate. |

(104)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum se arată în tabelul 10:

Tabelul 10

Tabelul 10

Stocurile de mecanisme cu levier ale industriei Uniunii

Stocurile de mecanisme cu levier ale industriei Uniunii

2014

2015

2016

PAR

Stocuri finale, Indice (2014 = 100)

Stocuri finale, Indice (2014 = 100)

100

100

109

109

111

111

185

185

Stocuri finale ca procent din producție

7,4 %

8,3 %

8,1 %

13,5 %

Indice (2014 = 100)

Indice (2014 = 100)

100

100

112

112

108

108

182

182

Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate.

Sursă:

| (105) | Nivelul stocurilor a crescut cu 8 % până în 2016 și cu 82 % în cursul perioadei examinate. Această creștere accentuată a stocurilor la sfârșitul perioadei examinate a fost explicată de industria Uniunii ca fiind un efect al vânzărilor sezoniere, care a avut loc numai datorită faptului că perioada anchetei de reexaminare se încheie în iulie, în timp ce vârful vânzărilor de mecanisme cu levier are loc, în mod tradițional, în decembrie, iar producția este stabilă pe parcursul anului. |
| --- | --- |

(105)

Nivelul stocurilor a crescut cu 8 % până în 2016 și cu 82 % în cursul perioadei examinate. Această creștere accentuată a stocurilor la sfârșitul perioadei examinate a fost explicată de industria Uniunii ca fiind un efect al vânzărilor sezoniere, care a avut loc numai datorită faptului că perioada anchetei de reexaminare se încheie în iulie, în timp ce vârful vânzărilor de mecanisme cu levier are loc, în mod tradițional, în decembrie, iar producția este stabilă pe parcursul anului.

4.5.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

| (106) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2014 | 2015 | 2016 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor totale în Uniune către clienți neafiliați, Indice (2014 = 100) | 100 | 105 | 134 | 90 |
| Fluxul de lichidități, Indice (2014 = 100) | 100 | 107 | 120 | 42 |
| Investiții, Indice (2014 = 100) | 100 | 87 | 91 | 103 |
| Randamentul investițiilor | 42 % | 47 % | 63 % | 36 % |
| Indice (2014 = 100) | 100 | 113 | 151 | 87 |
| Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate. |

(106)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2014

2015

2016

PAR

Rentabilitatea vânzărilor totale în Uniune către clienți neafiliați, Indice (2014 = 100)

Rentabilitatea vânzărilor totale în Uniune către clienți neafiliați, Indice (2014 = 100)

100

100

105

105

134

134

90

90

Fluxul de lichidități, Indice (2014 = 100)

Fluxul de lichidități, Indice (2014 = 100)

100

100

107

107

120

120

42

42

Investiții, Indice (2014 = 100)

Investiții, Indice (2014 = 100)

100

100

87

87

91

91

103

103

Randamentul investițiilor

42 %

47 %

63 %

36 %

Indice (2014 = 100)

Indice (2014 = 100)

100

100

113

113

151

151

87

87

Sursă: Răspunsuri la chestionar verificate.

Sursă:

| (107) | Rentabilitatea industriei Uniunii a crescut în cursul primilor doi ani cu 34 % și a scăzut brusc în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Per ansamblu, aceasta a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate, dar a rămas deasupra țintei de profit de 5 %, astfel cum s-a stabilit în cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(107)

Rentabilitatea industriei Uniunii a crescut în cursul primilor doi ani cu 34 % și a scăzut brusc în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Per ansamblu, aceasta a scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate, dar a rămas deasupra țintei de profit de 5 %, astfel cum s-a stabilit în cadrul reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor.

| (108) | Ea a crescut cu 20 % între 2014 și 2016, iar în perioada anchetei de reexaminare a scăzut drastic. Per ansamblu, ea a scăzut cu 58 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(108)

Ea a crescut cu 20 % între 2014 și 2016, iar în perioada anchetei de reexaminare a scăzut drastic. Per ansamblu, ea a scăzut cu 58 % în cursul perioadei examinate.

| (109) | Investițiile industriei Uniunii în producția produsului similar au scăzut cu 13 % în 2015, apoi au crescut din nou ușor, cu 4 %, în 2016, și au crescut suplimentar cu 12 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta reprezintă o creștere modestă de 3 % în perioada examinată. |
| --- | --- |

(109)

Investițiile industriei Uniunii în producția produsului similar au scăzut cu 13 % în 2015, apoi au crescut din nou ușor, cu 4 %, în 2016, și au crescut suplimentar cu 12 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta reprezintă o creștere modestă de 3 % în perioada examinată.

| (110) | Randamentul investițiilor măsoară câștigurile sau pierderile generate de o investiție în raport cu suma de bani investită. În cursul perioadei examinate, acesta a început la 42 % și a crescut cu 51 % după doi ani, în 2016. Cu toate acestea, pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor a scăzut la un nivel inferior celui de la începutul perioadei examinate, însă a rămas totuși la 36 %. |
| --- | --- |

(110)

Randamentul investițiilor măsoară câștigurile sau pierderile generate de o investiție în raport cu suma de bani investită. În cursul perioadei examinate, acesta a început la 42 % și a crescut cu 51 % după doi ani, în 2016. Cu toate acestea, pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor a scăzut la un nivel inferior celui de la începutul perioadei examinate, însă a rămas totuși la 36 %.

4.5.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (111) | Ancheta a arătat că, în cursul perioadei examinate, având în vedere taxele antidumping instituite, industria Uniunii a fost în măsură să continue să se redreseze în urma prejudiciului suferit anterior. Toți indicatorii de prejudiciu, cum ar fi producția, gradul de utilizare a capacității de producție și cota de piață, au arătat tendințe pozitive, iar rentabilitatea a rămas pe parcursul întregii perioade peste ținta de profit. Aceasta a permis industriei Uniunii să investească în măsuri de creștere a productivității pentru a reduce costul unitar de producție, în timp ce costurile medii cu forța de muncă au crescut. |
| --- | --- |

(111)

Ancheta a arătat că, în cursul perioadei examinate, având în vedere taxele antidumping instituite, industria Uniunii a fost în măsură să continue să se redreseze în urma prejudiciului suferit anterior. Toți indicatorii de prejudiciu, cum ar fi producția, gradul de utilizare a capacității de producție și cota de piață, au arătat tendințe pozitive, iar rentabilitatea a rămas pe parcursul întregii perioade peste ținta de profit. Aceasta a permis industriei Uniunii să investească în măsuri de creștere a productivității pentru a reduce costul unitar de producție, în timp ce costurile medii cu forța de muncă au crescut.

| (112) | Importurile de mecanisme cu levier din RPC în cursul perioadei examinate au avut doar un impact limitat asupra situației industriei Uniunii. Datorită măsurilor în vigoare, cota lor de piață a fost scăzută pe parcursul întregii perioade. Cu toate acestea, importurile de mecanisme cu levier din China au rămas prezente pe piața Uniunii, cu excepția perioadei anchetei de reexaminare, indicând un interes continuu. |
| --- | --- |

(112)

Importurile de mecanisme cu levier din RPC în cursul perioadei examinate au avut doar un impact limitat asupra situației industriei Uniunii. Datorită măsurilor în vigoare, cota lor de piață a fost scăzută pe parcursul întregii perioade. Cu toate acestea, importurile de mecanisme cu levier din China au rămas prezente pe piața Uniunii, cu excepția perioadei anchetei de reexaminare, indicând un interes continuu.

| (113) | Prin urmare, Comisia concluzionează că industria Uniunii a beneficiat de pe urma măsurilor antidumping în vigoare, deoarece a continuat să se redreseze după efectele practicilor anterioare de dumping prejudiciabil. |
| --- | --- |

(113)

Prin urmare, Comisia concluzionează că industria Uniunii a beneficiat de pe urma măsurilor antidumping în vigoare, deoarece a continuat să se redreseze după efectele practicilor anterioare de dumping prejudiciabil.

4.6.   Probabilitatea reapariției prejudiciului

Probabilitatea reapariției prejudiciului

4.6.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (114) | Astfel cum se menționează în considerentul 31, nu s-a putut stabili, în urma unei examinări pozitive, existența unui dumping. Cu toate acestea, s-a stabilit că exista o probabilitate de reapariție a dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping (a se vedea considerentul 60). |
| --- | --- |

(114)

Astfel cum se menționează în considerentul 31, nu s-a putut stabili, în urma unei examinări pozitive, existența unui dumping. Cu toate acestea, s-a stabilit că exista o probabilitate de reapariție a dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping (a se vedea considerentul 60).

| (115) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă prejudiciul important ar putea reapărea în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping împotriva RPC. |
| --- | --- |

(115)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă prejudiciul important ar putea reapărea în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping împotriva RPC.

| (116) | Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: (i) capacitatea de producție și capacitatea neutilizată disponibilă în RPC, (ii) nivelurile posibile ale prețurilor importurilor din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, (iii) comportamentul producătorilor-exportatori din China în alte țări terțe, (iv) atractivitatea pieței Uniunii și (v) impactul importurilor din China asupra situației industriei Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(116)

Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: (i) capacitatea de producție și capacitatea neutilizată disponibilă în RPC, (ii) nivelurile posibile ale prețurilor importurilor din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, (iii) comportamentul producătorilor-exportatori din China în alte țări terțe, (iv) atractivitatea pieței Uniunii și (v) impactul importurilor din China asupra situației industriei Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

4.6.1.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC

| (117) | Astfel cum se explică în considerentele 52 și 53, producătorii din RPC dispun de capacități considerabile de producție în China și, prin urmare, de o capacitate de producție neutilizată care depășește cu mult consumul total al Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(117)

Astfel cum se explică în considerentele 52 și 53, producătorii din RPC dispun de capacități considerabile de producție în China și, prin urmare, de o capacitate de producție neutilizată care depășește cu mult consumul total al Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (118) | În plus, nu au fost identificate elemente care ar putea indica o creștere semnificativă a cererii interne de mecanisme cu levier în RPC sau pe piața unei alte țări terțe în viitorul apropiat. Luând în considerare scăderea consumului de mecanisme cu levier al Uniunii în perioada examinată, Comisia a concluzionat că cererea internă din China sau de pe piețele altor țări terțe nu ar putea absorbi capacitatea de producție neutilizată disponibilă. |
| --- | --- |

(118)

În plus, nu au fost identificate elemente care ar putea indica o creștere semnificativă a cererii interne de mecanisme cu levier în RPC sau pe piața unei alte țări terțe în viitorul apropiat. Luând în considerare scăderea consumului de mecanisme cu levier al Uniunii în perioada examinată, Comisia a concluzionat că cererea internă din China sau de pe piețele altor țări terțe nu ar putea absorbi capacitatea de producție neutilizată disponibilă.

4.6.1.2.   Posibile niveluri ale prețurilor importurilor din China

Posibile niveluri ale prețurilor importurilor din China

| (119) | După cum se menționează în considerentul 47, producătorii-exportatori din China nu au cooperat. Din acest motiv, s-a constatat că cea mai adecvată bază pentru determinarea posibilelor niveluri de preț ale importurilor din China este constituită de prețurile de export din RPC către țările terțe cuprinse în cererea de reexaminare. |
| --- | --- |

(119)

După cum se menționează în considerentul 47, producătorii-exportatori din China nu au cooperat. Din acest motiv, s-a constatat că cea mai adecvată bază pentru determinarea posibilelor niveluri de preț ale importurilor din China este constituită de prețurile de export din RPC către țările terțe cuprinse în cererea de reexaminare.

| (120) | Nivelul prețurilor acestor exporturi au fost considerate, de asemenea, ca fiind o estimare rezonabilă a viitoarelor niveluri posibile ale prețurilor la export către Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(120)

Nivelul prețurilor acestor exporturi au fost considerate, de asemenea, ca fiind o estimare rezonabilă a viitoarelor niveluri posibile ale prețurilor la export către Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

| (121) | Astfel cum se explică în considerentele 42 și 48, prețurile de export din China către țările terțe au fost cu 22,1 %-32,2 % mai mici decât prețurile industriei Uniunii în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, s-a constatat că marjele de subcotare se situau între 8,9 % și 17,8 %. |
| --- | --- |

(121)

Astfel cum se explică în considerentele 42 și 48, prețurile de export din China către țările terțe au fost cu 22,1 %-32,2 % mai mici decât prețurile industriei Uniunii în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, s-a constatat că marjele de subcotare se situau între 8,9 % și 17,8 %.

| (122) | Astfel, se concluzionează că, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate, există o probabilitate foarte mare ca importurile din China să exercite o presiune puternică asupra prețului practicat de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(122)

Astfel, se concluzionează că, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate, există o probabilitate foarte mare ca importurile din China să exercite o presiune puternică asupra prețului practicat de industria Uniunii.

4.6.1.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

Atractivitatea pieței Uniunii

| (123) | Astfel cum se menționează în considerentele 55-57, piața Uniunii este cea mai mare piață unică pentru mecanismele cu levier și, în plus, prețurile sunt atractive pentru producătorii chinezi. Nu există alte piețe majore de export care să absoarbă supracapacitatea din China, deoarece mecanismele cu levier sunt utilizate numai pe un număr limitat de piețe. Din aceste motive, producătorii-exportatori chinezi ar avea un stimulent puternic de a-și redirecționa exporturile către Uniune, unde ar obține prețuri mai mari și, în același timp, ar putea să subcoteze în continuare în mod semnificativ prețul de vânzare al industriei Uniunii. În plus, ei ar avea un stimulent să exporte cel puțin o parte din capacitățile lor de producție neutilizate la prețuri scăzute pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(123)

Astfel cum se menționează în considerentele 55-57, piața Uniunii este cea mai mare piață unică pentru mecanismele cu levier și, în plus, prețurile sunt atractive pentru producătorii chinezi. Nu există alte piețe majore de export care să absoarbă supracapacitatea din China, deoarece mecanismele cu levier sunt utilizate numai pe un număr limitat de piețe. Din aceste motive, producătorii-exportatori chinezi ar avea un stimulent puternic de a-și redirecționa exporturile către Uniune, unde ar obține prețuri mai mari și, în același timp, ar putea să subcoteze în continuare în mod semnificativ prețul de vânzare al industriei Uniunii. În plus, ei ar avea un stimulent să exporte cel puțin o parte din capacitățile lor de producție neutilizate la prețuri scăzute pe piața Uniunii.

| (124) | Prin urmare, se concluzionează că producătorii-exportatori din RPC au potențialul și motivația de a spori semnificativ volumul exporturilor lor de mecanisme cu levier către Uniune la prețuri de dumping, cu subcotarea substanțială a prețurilor industriei Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(124)

Prin urmare, se concluzionează că producătorii-exportatori din RPC au potențialul și motivația de a spori semnificativ volumul exporturilor lor de mecanisme cu levier către Uniune la prețuri de dumping, cu subcotarea substanțială a prețurilor industriei Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

4.6.2.   Impactul asupra industriei Uniunii

Impactul asupra industriei Uniunii

| (125) | O creștere a importurilor la prețuri scăzute ar crea o presiune semnificativă asupra prețurilor pe piața Uniunii, care este sensibilă la evoluția prețurilor. În cazul în care își menține nivelul actual al prețurilor, industria Uniunii nu va fi în măsură să își mențină volumul vânzărilor și cota de piață dacă va fi confruntată cu importurile la prețuri scăzute din China. Este foarte probabilă creșterea rapidă a cotei de piață a Chinei în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Acest lucru ar fi, cel mai probabil, în detrimentul industriei Uniunii. Pierderea volumului vânzărilor ar duce la o rată de utilizare mai scăzută și la o creștere a costului mediu de producție. Aceasta ar conduce la o deteriorare a situației financiare a industriei Uniunii și la o scădere a rentabilității sale, care, deși a fost peste ținta de profit pe tot parcursul perioadei examinate, a scăzut cu mai mult de 40 % între 2016 și perioada anchetei de reexaminare. Conform acestui scenariu, orice creștere a costurilor ar determina scăderea rentabilității sub ținta de profit pe termen scurt, ceea ce ar duce la anularea eforturilor de redresare depuse în trecut de industria Uniunii, care până în prezent a reușit să mențină nivelul necesar de investiții pentru a rămâne competitivă. |
| --- | --- |

(125)

O creștere a importurilor la prețuri scăzute ar crea o presiune semnificativă asupra prețurilor pe piața Uniunii, care este sensibilă la evoluția prețurilor. În cazul în care își menține nivelul actual al prețurilor, industria Uniunii nu va fi în măsură să își mențină volumul vânzărilor și cota de piață dacă va fi confruntată cu importurile la prețuri scăzute din China. Este foarte probabilă creșterea rapidă a cotei de piață a Chinei în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Acest lucru ar fi, cel mai probabil, în detrimentul industriei Uniunii. Pierderea volumului vânzărilor ar duce la o rată de utilizare mai scăzută și la o creștere a costului mediu de producție. Aceasta ar conduce la o deteriorare a situației financiare a industriei Uniunii și la o scădere a rentabilității sale, care, deși a fost peste ținta de profit pe tot parcursul perioadei examinate, a scăzut cu mai mult de 40 % între 2016 și perioada anchetei de reexaminare. Conform acestui scenariu, orice creștere a costurilor ar determina scăderea rentabilității sub ținta de profit pe termen scurt, ceea ce ar duce la anularea eforturilor de redresare depuse în trecut de industria Uniunii, care până în prezent a reușit să mențină nivelul necesar de investiții pentru a rămâne competitivă.

| (126) | Cu toate acestea, în cazul în care industria Uniunii decide să își reducă prețurile în încercarea de a-și menține volumul vânzărilor și cota de piață, deteriorarea situației sale financiare s-ar produce aproape imediat. Într-adevăr, dacă industria Uniunii ar trebui să își reducă prețurile de vânzare pe piața Uniunii cu 8,9 %, la nivelul inferior al marjei de subcotare constatate (a se vedea considerentul 121), pentru a se alinia la prețurile produselor chineze viitoare, aceasta ar înregistra imediat pierderi. |
| --- | --- |

(126)

Cu toate acestea, în cazul în care industria Uniunii decide să își reducă prețurile în încercarea de a-și menține volumul vânzărilor și cota de piață, deteriorarea situației sale financiare s-ar produce aproape imediat. Într-adevăr, dacă industria Uniunii ar trebui să își reducă prețurile de vânzare pe piața Uniunii cu 8,9 %, la nivelul inferior al marjei de subcotare constatate (a se vedea considerentul 121), pentru a se alinia la prețurile produselor chineze viitoare, aceasta ar înregistra imediat pierderi.

| (127) | De asemenea, în cadrul acestui scenariu, expirarea măsurilor poate avea un impact negativ direct asupra industriei Uniunii, deoarece ar conduce în mod direct la o situație deficitară. Pe termen mediu, acest lucru nu ar fi sustenabil și ar duce la închiderea locurilor de producție și, în cele din urmă, la dispariția industriei Uniunii. Trebuie remarcat faptul că, încă din perioada examinată, numărul producătorilor din Uniune a scăzut de la șase la trei. |
| --- | --- |

(127)

De asemenea, în cadrul acestui scenariu, expirarea măsurilor poate avea un impact negativ direct asupra industriei Uniunii, deoarece ar conduce în mod direct la o situație deficitară. Pe termen mediu, acest lucru nu ar fi sustenabil și ar duce la închiderea locurilor de producție și, în cele din urmă, la dispariția industriei Uniunii. Trebuie remarcat faptul că, încă din perioada examinată, numărul producătorilor din Uniune a scăzut de la șase la trei.

| (128) | Prin urmare, se poate concluziona că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor existente să conducă la o reapariție a prejudiciului cauzat de importurile de mecanisme cu levier din China și ca situația economică a industriei Uniunii să se deterioreze în continuare și să conducă la un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(128)

Prin urmare, se poate concluziona că există o mare probabilitate ca expirarea măsurilor existente să conducă la o reapariție a prejudiciului cauzat de importurile de mecanisme cu levier din China și ca situația economică a industriei Uniunii să se deterioreze în continuare și să conducă la un prejudiciu important.

| (129) | Faptul că importurile de mecanisme cu levier din China intră în prezent pe piața Uniunii în număr mult mai mic decât înainte de instituirea măsurilor arată că taxele antidumping actuale au reușit să restabilească condiții de concurență nedenaturată între exportatorii chinezi de produs care face obiectul reexaminării și industria Uniunii. Cu toate acestea, astfel cum se arată în considerentele 128 și 130, Comisia a concluzionat că este foarte probabil ca expirarea măsurilor să ducă la o reapariție a prejudiciului. |
| --- | --- |

(129)

Faptul că importurile de mecanisme cu levier din China intră în prezent pe piața Uniunii în număr mult mai mic decât înainte de instituirea măsurilor arată că taxele antidumping actuale au reușit să restabilească condiții de concurență nedenaturată între exportatorii chinezi de produs care face obiectul reexaminării și industria Uniunii. Cu toate acestea, astfel cum se arată în considerentele 128 și 130, Comisia a concluzionat că este foarte probabil ca expirarea măsurilor să ducă la o reapariție a prejudiciului.

4.6.3.   Concluzie

Concluzie

| (130) | Comisia concluzionează că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere semnificativă a importurilor de mecanisme cu levier care fac obiectul unui dumping din China, la prețuri care subcotează prețurile industriei Uniunii, precum și la reapariția efectelor prejudiciabile suferite de industria Uniunii la momentul instituirii inițiale a măsurilor. În consecință, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unor riscuri grave. |
| --- | --- |

(130)

Comisia concluzionează că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere semnificativă a importurilor de mecanisme cu levier care fac obiectul unui dumping din China, la prețuri care subcotează prețurile industriei Uniunii, precum și la reapariția efectelor prejudiciabile suferite de industria Uniunii la momentul instituirii inițiale a măsurilor. În consecință, viabilitatea industriei Uniunii ar fi expusă unor riscuri grave.

5.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (131) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a intereselor industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(131)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a intereselor industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

| (132) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(132)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (133) | Trebuie amintit că, în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(133)

Trebuie amintit că, în reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

| (134) | Pe această bază s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, ar exista motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(134)

Pe această bază s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, ar exista motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu ar fi în interesul Uniunii.

5.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (135) | Ancheta a arătat că, dacă măsurile ar expira, acest lucru ar putea avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii. Aceasta ar conduce în scurt timp la o scădere a rentabilității și chiar la pierderi pentru industria Uniunii, având, de asemenea, un impact negativ asupra altor factori de prejudiciu, cum ar fi volumul producției, ratele de utilizare, investițiile și ocuparea forței de muncă. Pe termen lung, această situație nu va fi viabilă, obligându-i pe producătorii din Uniune să își închidă operațiunile pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(135)

Ancheta a arătat că, dacă măsurile ar expira, acest lucru ar putea avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii. Aceasta ar conduce în scurt timp la o scădere a rentabilității și chiar la pierderi pentru industria Uniunii, având, de asemenea, un impact negativ asupra altor factori de prejudiciu, cum ar fi volumul producției, ratele de utilizare, investițiile și ocuparea forței de muncă. Pe termen lung, această situație nu va fi viabilă, obligându-i pe producătorii din Uniune să își închidă operațiunile pe piața Uniunii.

| (136) | În trecut, industria Uniunii s-a dovedit a fi o industrie viabilă, cu rezultate economice și financiare pozitive. În absența aproape totală a importurilor care fac obiectul unui dumping din China, aceasta a reușit să rămână profitabilă, marja de profit depășind ținta de profit. |
| --- | --- |

(136)

În trecut, industria Uniunii s-a dovedit a fi o industrie viabilă, cu rezultate economice și financiare pozitive. În absența aproape totală a importurilor care fac obiectul unui dumping din China, aceasta a reușit să rămână profitabilă, marja de profit depășind ținta de profit.

| (137) | Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping în vigoare este în interesul industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(137)

Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping în vigoare este în interesul industriei Uniunii.

5.2.   Interesul importatorilor

Interesul importatorilor

| (138) | Astfel cum se menționează în considerentul 16, niciun importator nu a cooperat la prezenta anchetă și nici nu a furnizat informațiile solicitate. Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ asupra importatorilor. În consecință, în absența unor elemente de probă care să sugereze contrariul, se poate confirma faptul că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ important asupra situației lor financiare și că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod necorespunzător importatorii. |
| --- | --- |

(138)

Astfel cum se menționează în considerentul 16, niciun importator nu a cooperat la prezenta anchetă și nici nu a furnizat informațiile solicitate. Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ asupra importatorilor. În consecință, în absența unor elemente de probă care să sugereze contrariul, se poate confirma faptul că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ important asupra situației lor financiare și că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod necorespunzător importatorii.

5.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (139) | Importatorii de mecanisme cu levier sunt, de obicei, și utilizatori de mecanisme cu levier, deoarece ei importă aceste mecanisme pentru a produce bibliorafturi. După cum se menționează în considerentul 15, 26 de importatori/utilizatori cunoscuți au fost contactați în etapa de deschidere a anchetei, însă niciunul nu a răspuns la formularul de eșantionare și nu a transmis observații. |
| --- | --- |

(139)

Importatorii de mecanisme cu levier sunt, de obicei, și utilizatori de mecanisme cu levier, deoarece ei importă aceste mecanisme pentru a produce bibliorafturi. După cum se menționează în considerentul 15, 26 de importatori/utilizatori cunoscuți au fost contactați în etapa de deschidere a anchetei, însă niciunul nu a răspuns la formularul de eșantionare și nu a transmis observații.

| (140) | După cum au arătat anchetele anterioare, costul mecanismelor cu levier în prețul de vânzare cu amănuntul al bibliorafturilor reprezenta doar un procent foarte mic și, prin urmare, impactul taxelor (dacă a existat) nu a fost considerat semnificativ. |
| --- | --- |

(140)

După cum au arătat anchetele anterioare, costul mecanismelor cu levier în prețul de vânzare cu amănuntul al bibliorafturilor reprezenta doar un procent foarte mic și, prin urmare, impactul taxelor (dacă a existat) nu a fost considerat semnificativ.

| (141) | În plus, ancheta a arătat că este probabil ca, în absența unor măsuri împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping, industria Uniunii să piardă cea mai mare parte a prezenței sale pe piață și, pe termen lung, chiar să dispară. Acest lucru ar conduce, cu siguranță, la dependența de importuri a producătorilor de bibliorafturi și la o reducere semnificativă a concurenței pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(141)

În plus, ancheta a arătat că este probabil ca, în absența unor măsuri împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping, industria Uniunii să piardă cea mai mare parte a prezenței sale pe piață și, pe termen lung, chiar să dispară. Acest lucru ar conduce, cu siguranță, la dependența de importuri a producătorilor de bibliorafturi și la o reducere semnificativă a concurenței pe piața Uniunii.

| (142) | Pe această bază, se poate concluziona că măsurile privind mecanismele cu levier nu contravin interesului general al Uniunii. |
| --- | --- |

(142)

Pe această bază, se poate concluziona că măsurile privind mecanismele cu levier nu contravin interesului general al Uniunii.

5.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (143) | Prin urmare, Comisia concluzionează că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor antidumping definitive asupra importurilor de mecanisme cu levier originare din RPC. |
| --- | --- |

(143)

Prin urmare, Comisia concluzionează că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor antidumping definitive asupra importurilor de mecanisme cu levier originare din RPC.

6.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

6.1.   Măsuri

Măsuri

| (144) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile de mecanisme cu levier originare din RPC. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(144)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile de mecanisme cu levier originare din RPC. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Nu s-au primit observații.

| (145) | Având în vedere jurisprudența recentă a Curții de Justiție (10), este adecvat să se prevadă rata dobânzii de întârziere în cazul rambursării taxelor definitive, deoarece dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale nu prevăd o astfel de rată a dobânzii, iar aplicarea normelor naționale ar duce la denaturări nejustificate între operatorii economici, în funcție de statul membru care este ales pentru vămuire. |
| --- | --- |

(145)

Având în vedere jurisprudența recentă a Curții de Justiție (10), este adecvat să se prevadă rata dobânzii de întârziere în cazul rambursării taxelor definitive, deoarece dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale nu prevăd o astfel de rată a dobânzii, iar aplicarea normelor naționale ar duce la denaturări nejustificate între operatorii economici, în funcție de statul membru care este ales pentru vămuire.

10

| (146) | Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz cu privire la măsurile prevăzute în prezentul regulament, |
| --- | --- |

(146)

Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz cu privire la măsurile prevăzute în prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de mecanisme cu levier, încadrate în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050) și originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net, franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:

| Producător | Taxă antidumping | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd. | 27,1 % | A729 |
| Toate celelalte societăți | 47,4 % | A999 |

Producător

Taxă antidumping

Cod adițional TARIC

DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd.

27,1 %

A729

Toate celelalte societăți

47,4 %

A999

Articolul 2

(1)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile relevante în vigoare referitoare la taxele vamale.

(2)   Dobânda de întârziere care trebuie plătită în caz de rambursare care dă naștere dreptului la plata unei dobânzi de întârziere este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în vigoare în prima zi calendaristică a lunii în care cade data scadenței, majorată cu un punct procentual.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 noiembrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1136/2006 al Consiliului din 24 iulie 2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză (JO L 205, 27.7.2006, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 796/2012 al Consiliului din 30 august 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 238, 4.9.2012, p. 5).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 343, 22.12.2009, p. 51).

4

(5)  Aviz privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 466, 14.12.2016, p. 20).

5

(6)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză (JO C 290, 1.9.2017, p. 3).

6

(7)  Considerentul 40 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 796/2012.

7

(8)  Considerentul 41 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 796/2012.

8

(9)  http://www.portalecreditori.it/procedura?id=6rKz4dlB2Y; consultat la 16 august 2018.

9

(10)  Hotărârea Curții (Camera a treia) din 18 ianuarie 2017, C-365/15, Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, punctele 35-39.

10

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/33

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1685 AL COMISIEI

din 8 noiembrie 2018

privind condițiile uniforme de transmitere a seriilor de timp pentru noua împărțire regională în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1059/2003

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (1), în special articolul 5 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 prevede cadrul juridic al nomenclatorului regional pentru a permite colectarea, elaborarea și diseminarea statisticilor regionale armonizate în Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 prevede cadrul juridic al nomenclatorului regional pentru a permite colectarea, elaborarea și diseminarea statisticilor regionale armonizate în Uniune.

| (2) | Comisia a modificat nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) prin Regulamentul (UE) 2016/2066 (2), cu efect de la 1 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a modificat nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) prin Regulamentul (UE) 2016/2066 (2), cu efect de la 1 ianuarie 2018.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Statele membre transmit Comisiei seriile de timp pentru noua împărțire regională în conformitate cu anexa.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 noiembrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 154, 21.6.2003, p. 1 astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2017/2391 (JO L 350, 29.12.2017, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2016/2066 al Comisiei din 21 noiembrie 2016 de modificare a anexelor la Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 322, 29.11.2016, p. 1).

2

---

ANEXĂ

Primul an de transmitere pentru fiecare domeniu statistic

| Domeniu | Nivel 2 NUTS | Nivel 3 NUTS |
| --- | --- | --- |
| Agricultură | 2013 | |
| Demografie – populație, nașteri, decese | 1990 (1) | 1990 (1) |
| Piața forței de muncă - ocuparea forței de muncă, șomaj | 2013 | 2013 (2) |
| Învățământ | 2013 | |
| Mediu – instalații de tratare a deșeurilor | 2014 | |
| Sănătate – cauze de deces | 1997 (3) | |
| Sănătate – infrastructuri | 1996 (2) | |
| Sănătate – pacienți | 2003 (2) | |
| Societatea informațională | 2013 (2) | |
| Conturi economice regionale: conturile gospodăriilor | 2000 | |
| Conturi economice regionale – conturile regionale | 2000 | 2000 |
| Știință și tehnologie – cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare și personal | 2015 | |
| Turism | 2015 | |

Domeniu

Nivel 2 NUTS

Nivel 3 NUTS

Agricultură

2013

Demografie – populație, nașteri, decese

1990 (1)

1990 (1)

Piața forței de muncă - ocuparea forței de muncă, șomaj

2013

2013 (2)

Învățământ

2013

Mediu – instalații de tratare a deșeurilor

2014

Sănătate – cauze de deces

1997 (3)

Sănătate – infrastructuri

1996 (2)

Sănătate – pacienți

2003 (2)

Societatea informațională

2013 (2)

Conturi economice regionale: conturile gospodăriilor

2000

Conturi economice regionale – conturile regionale

2000

2000

Știință și tehnologie – cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare și personal

2015

Turism

2015

---

(1)  Transmiterea nu este obligatorie pentru anii de referință 1990-2012.

(2)  Transmiterea nu este obligatorie.

(3)  Transmiterea nu este obligatorie pentru anii de referință 1997-2011.

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/35

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1686 AL COMISIEI

din 8 noiembrie 2018

privind prețul minim de vânzare pentru laptele praf degresat pentru a douăzeci și șaptea invitație parțială de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1240 al Comisiei din 18 mai 2016 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește intervenția publică și ajutorul pentru depozitarea privată (2), în special articolul 32,

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080 al Comisiei (3) a deschis vânzările de lapte praf degresat prin procedură de licitație. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080 al Comisiei (3) a deschis vânzările de lapte praf degresat prin procedură de licitație.

| (2) | Având în vedere ofertele primite pentru a douăzeci și șaptea invitație parțială de participare la licitație, este necesar să se stabilească un preț minim de vânzare. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere ofertele primite pentru a douăzeci și șaptea invitație parțială de participare la licitație, este necesar să se stabilească un preț minim de vânzare.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În ceea ce privește a douăzeci și șaptea invitație parțială de participare la licitație pentru vânzările de lapte praf degresat în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080, pentru care perioada în care trebuiau depuse oferte s-a încheiat la 6 noiembrie 2018, prețul minim de vânzare este 125,10 EUR/100 kg.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 noiembrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 206, 30.7.2016, p. 71.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/2080 al Comisiei din 25 noiembrie 2016 de deschidere a vânzărilor de lapte praf degresat prin procedură de licitație (JO L 321, 29.11.2016, p. 45).

3

---

DECIZII

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/36

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1687 A COMISIEI

din 7 noiembrie 2018

de modificare a Deciziei 2007/25/CE a Comisiei privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară produsă de tulpini înalt patogene și circulația păsărilor de companie care își însoțesc proprietarii în Comunitate în ceea ce privește perioada de aplicare a acesteia

[notificată cu numărul C(2018) 7240]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 576/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind circulația necomercială a animalelor de companie și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 998/2003 (1), în special articolul 36 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Decizia 2007/25/CE a Comisiei (2) stabilește anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă (HPAI) și la circulația păsărilor de companie care însoțesc proprietarii lor în Uniune. Decizia a fost adoptată în vederea protejării sănătății umane și animale în Uniune, ca urmare a apariției unor focare de HPAI de subtip H5N1. Se aplică până la 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2007/25/CE a Comisiei (2) stabilește anumite măsuri de protecție referitoare la gripa aviară înalt patogenă (HPAI) și la circulația păsărilor de companie care însoțesc proprietarii lor în Uniune. Decizia a fost adoptată în vederea protejării sănătății umane și animale în Uniune, ca urmare a apariției unor focare de HPAI de subtip H5N1. Se aplică până la 31 decembrie 2018.

| (2) | Focarele de HPAI de subtipuri H5 diferite și, mai rar, de subtipul H7, continuă să apară în lume la păsările de curte și la alte păsări ținute în captivitate. HPAI a devenit endemică în mai multe țări terțe și a ajuns pentru prima dată în alte țări terțe. Amenințarea introducerii în Uniune a virusului HPAI prin circulația păsărilor de companie din țări terțe persistă și, prin urmare, măsurile de atenuare a riscurilor prevăzute de Decizia 2007/25/CE ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(2)

Focarele de HPAI de subtipuri H5 diferite și, mai rar, de subtipul H7, continuă să apară în lume la păsările de curte și la alte păsări ținute în captivitate. HPAI a devenit endemică în mai multe țări terțe și a ajuns pentru prima dată în alte țări terțe. Amenințarea introducerii în Uniune a virusului HPAI prin circulația păsărilor de companie din țări terțe persistă și, prin urmare, măsurile de atenuare a riscurilor prevăzute de Decizia 2007/25/CE ar trebui menținute.

| (3) | În plus, o serie de acte delegate care vor stabili norme privind intrarea în Uniune a păsărilor de curte și a altor păsări captive sunt în prezent în curs de pregătire în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Normele prevăzute în actele delegate respective vor determina abordarea care trebuie adoptată în ceea ce privește anumite riscuri legate de bolile păsărilor de curte și ale altor păsări captive, precum și garanțiile de sănătate animală necesare pentru păsările deținute ca animale de companie. Normele prevăzute în actele delegate respective vor ține seama, de asemenea, de recomandările formulate în avizul științific privind gripa aviară adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 14 septembrie 2017 (4). |
| --- | --- |

(3)

În plus, o serie de acte delegate care vor stabili norme privind intrarea în Uniune a păsărilor de curte și a altor păsări captive sunt în prezent în curs de pregătire în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Normele prevăzute în actele delegate respective vor determina abordarea care trebuie adoptată în ceea ce privește anumite riscuri legate de bolile păsărilor de curte și ale altor păsări captive, precum și garanțiile de sănătate animală necesare pentru păsările deținute ca animale de companie. Normele prevăzute în actele delegate respective vor ține seama, de asemenea, de recomandările formulate în avizul științific privind gripa aviară adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 14 septembrie 2017 (4).

| (4) | Având în vedere situația epidemiologică globală în ceea ce privește HPAI și până la adoptarea actelor delegate referitoare la introducerea în Uniune a păsărilor de curte și a altor păsări captive, este necesar să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei 2007/25/CE până la 31 decembrie 2019. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere situația epidemiologică globală în ceea ce privește HPAI și până la adoptarea actelor delegate referitoare la introducerea în Uniune a păsărilor de curte și a altor păsări captive, este necesar să se prelungească perioada de aplicare a Deciziei 2007/25/CE până la 31 decembrie 2019.

| (5) | Prin urmare, Decizia 2007/25/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia 2007/25/CE ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 6 din Decizia 2007/25/CE, data „31 decembrie 2018” se înlocuiește cu data „31 decembrie 2019”.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 7 noiembrie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 178, 28.6.2013, p. 1.

1

(2)  Decizia 2007/25/CE a Comisiei din 22 decembrie 2006 privind anumite măsuri de protecție referitoare la influența aviară produsă de tulpini înalt patogene și circulația păsărilor de companie care își însoțesc proprietarii în Comunitate (JO L 8, 13.1.2007, p. 29).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (JO L 84, 31.3.2016, p. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal, 2017;15(10):4991.

4

EFSA Journal

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/38

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1688 A COMISIEI

din 7 noiembrie 2018

de acordare a unor derogări Slovaciei în ceea ce privește furnizarea de statistici în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei

[notificată cu numărul C(2018) 7304]

(Numai textul în limba slovacă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (1), în special articolul 5 alineatul (4) și articolul 10 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Slovacia a depus o cerere pentru a obține derogări de la obligația de a transmite Comisiei (Eurostat) statisticile naționale menționate la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008. Cererea privea furnizarea de statistici referitoare la fracția regenerabilă a deșeurilor industriale și căldura ambiantă. |
| --- | --- |

(1)

Slovacia a depus o cerere pentru a obține derogări de la obligația de a transmite Comisiei (Eurostat) statisticile naționale menționate la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008. Cererea privea furnizarea de statistici referitoare la fracția regenerabilă a deșeurilor industriale și căldura ambiantă.

| (2) | Informațiile furnizate de Slovacia justifică faptul că colectarea unor astfel de statistici ar crea o sarcină excesivă pentru respondenți în statul membru respectiv, și anume pentru că este necesar să se ajusteze noile clasificări și să se dezvolte o nouă metodologie în statisticile lor naționale pentru a reduce sarcina asupra respondenților generată de colectarea și compilarea datelor solicitate. Prin urmare, derogările ar trebui să fie acordate. |
| --- | --- |

(2)

Informațiile furnizate de Slovacia justifică faptul că colectarea unor astfel de statistici ar crea o sarcină excesivă pentru respondenți în statul membru respectiv, și anume pentru că este necesar să se ajusteze noile clasificări și să se dezvolte o nouă metodologie în statisticile lor naționale pentru a reduce sarcina asupra respondenților generată de colectarea și compilarea datelor solicitate. Prin urmare, derogările ar trebui să fie acordate.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Slovaciei i se acordă următoarele derogări de la dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008:

| (a) | de la producerea de rezultate pentru anul de referință 2017 pentru punctul 5.2.11.6 din anexa B privind statisticile privind energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

de la producerea de rezultate pentru anul de referință 2017 pentru punctul 5.2.11.6 din anexa B privind statisticile privind energia din surse regenerabile;

| (b) | de la producerea de rezultate pentru anii de referință 2017, 2018 și 2019 pentru articolele 5.2.3, 5.2.6, 5.2.8.1, 5.2.8.2 și 5.2.8.5 din anexa B privind statisticile privind energia din surse regenerabile (care să includă toate agregatele pentru produsele definite la punctul 3.5.8.1.7 „Fracția regenerabilă a deșeurilor industriale” și punctul 3.5.9 „Căldura ambiantă” din anexa A). |
| --- | --- |

(b)

de la producerea de rezultate pentru anii de referință 2017, 2018 și 2019 pentru articolele 5.2.3, 5.2.6, 5.2.8.1, 5.2.8.2 și 5.2.8.5 din anexa B privind statisticile privind energia din surse regenerabile (care să includă toate agregatele pentru produsele definite la punctul 3.5.8.1.7 „Fracția regenerabilă a deșeurilor industriale” și punctul 3.5.9 „Căldura ambiantă” din anexa A).

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovace.

Adoptată la Bruxelles, 7 noiembrie 2018.

Pentru Comisie

Marianne THYSSEN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 304, 14.11.2008, p. 1.

1

---

| 9.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/39

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1689 A COMISIEI

din 8 noiembrie 2018

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre

[notificată cu numărul C(2018) 7511]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile din cadrul Uniunii cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stabilește măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I-IV din anexa la decizia de punere în aplicare respectivă sunt menționate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc estimat pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice în Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1635 a Comisiei (5), în urma unor cazuri recente de pestă porcină africană în Bulgaria și România. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stabilește măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre în care au fost confirmate cazuri de respectiva boală la porci domestici sau sălbatici (statele membre în cauză). În părțile I-IV din anexa la decizia de punere în aplicare respectivă sunt menționate și delimitate anumite zone din statele membre în cauză, diferențiate în funcție de nivelul de risc estimat pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată de mai multe ori pentru a se ține seama de evoluția situației epidemiologice în Uniune în ceea ce privește pesta porcină africană, evoluție care trebuie să fie reflectată în anexa respectivă. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1635 a Comisiei (5), în urma unor cazuri recente de pestă porcină africană în Bulgaria și România.

| (2) | Riscul de răspândire a pestei porcine africane în rândul faunei sălbatice este legat de răspândirea natural lentă a acestei boli în rândul efectivelor de porci sălbatici și, de asemenea, de riscurile legate de activitatea umană, după cum a demonstrat recenta evoluție epidemiologică a acestei boli în Uniune și după cum a fost documentat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) în avizul științific al Grupului pentru sănătatea și bunăstarea animalelor, publicat la 14 iulie 2015; în raportul științific al EFSA privind analizele epidemiologice referitoare la pesta porcină africană în statele baltice și în Polonia, publicat la 23 martie 2017; și în raportul științific al EFSA privind analizele epidemiologice referitoare la pesta porcină africană în statele baltice și în Polonia, publicat la 8 noiembrie 2017 (6). |
| --- | --- |

(2)

Riscul de răspândire a pestei porcine africane în rândul faunei sălbatice este legat de răspândirea natural lentă a acestei boli în rândul efectivelor de porci sălbatici și, de asemenea, de riscurile legate de activitatea umană, după cum a demonstrat recenta evoluție epidemiologică a acestei boli în Uniune și după cum a fost documentat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) în avizul științific al Grupului pentru sănătatea și bunăstarea animalelor, publicat la 14 iulie 2015; în raportul științific al EFSA privind analizele epidemiologice referitoare la pesta porcină africană în statele baltice și în Polonia, publicat la 23 martie 2017; și în raportul științific al EFSA privind analizele epidemiologice referitoare la pesta porcină africană în statele baltice și în Polonia, publicat la 8 noiembrie 2017 (6).

| (3) | De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1635, situația epidemiologică din Uniune a evoluat în ceea ce privește pesta porcină africană, apărând noi cazuri care ar trebui să fie reflectate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. |
| --- | --- |

(3)

De la data adoptării Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1635, situația epidemiologică din Uniune a evoluat în ceea ce privește pesta porcină africană, apărând noi cazuri care ar trebui să fie reflectate în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE.

| (4) | În octombrie 2018, a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în districtul kraśnick din Polonia. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. În consecință, această zonă din Polonia afectată de pesta porcină africană ar trebui inclusă în lista din partea II a anexei respective. |
| --- | --- |

(4)

În octombrie 2018, a fost observat un caz de pestă porcină africană la un porc sălbatic în districtul kraśnick din Polonia. Acest caz de pestă porcină africană apărută la un porc sălbatic reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. În consecință, această zonă din Polonia afectată de pesta porcină africană ar trebui inclusă în lista din partea II a anexei respective.

| (5) | În lunile octombrie și noiembrie ale anului 2018 au fost observate câteva focare de pestă porcină africană la porci domestici din județele Dolj și Argeș din România. Aceste focare de pestă porcină africană apărute în populația de porci domestici reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. În consecință, aceste zone din România afectate de pesta porcină africană ar trebui incluse de acum în lista din partea III a anexei respective, în loc de partea sa I. Având în vedere că partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE conține zonele în care situația este încă în evoluție și dinamică, atunci când orice zone sunt menționate în partea respectivă trebuie să fie acordată întotdeauna o atenție deosebită efectelor asupra zonelor din jur. |
| --- | --- |

(5)

În lunile octombrie și noiembrie ale anului 2018 au fost observate câteva focare de pestă porcină africană la porci domestici din județele Dolj și Argeș din România. Aceste focare de pestă porcină africană apărute în populația de porci domestici reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. În consecință, aceste zone din România afectate de pesta porcină africană ar trebui incluse de acum în lista din partea III a anexei respective, în loc de partea sa I. Având în vedere că partea III a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE conține zonele în care situația este încă în evoluție și dinamică, atunci când orice zone sunt menționate în partea respectivă trebuie să fie acordată întotdeauna o atenție deosebită efectelor asupra zonelor din jur.

| (6) | Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii acestei boli, ar trebui delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia și în România, care ar trebui menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se ține seama de recentele evoluții ale situației epidemiologice a pestei porcine africane în Uniune și pentru a combate într-un mod proactiv riscurile asociate răspândirii acestei boli, ar trebui delimitate noi zone cu risc înalt, având o suprafață suficientă, în Polonia și în România, care ar trebui menționate în mod corespunzător în părțile I, II și III ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu textul care figurează în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 noiembrie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  
  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1635 a Comisiei din 30 octombrie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre (JO L 272, 31.10.2018, p. 38).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

PARTEA I

1.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| in Silistra region:





  within municipality of Alfatar:





  Bistra; |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Alfatar:

Bistra;

| Alekovo; |
| --- |

Alekovo;

| within municipality of Dulovo:





  Kolobar; |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Kolobar;

| Varbina; |
| --- |

Varbina;

| Kozyak; |
| --- |

Kozyak;

| Mezhden; |
| --- |

Mezhden;

| Chukovetz; |
| --- |

Chukovetz;

| Tzar Asen; |
| --- |

Tzar Asen;

| Cherkovna; |
| --- |

Cherkovna;

| Dulovo; |
| --- |

Dulovo;

| Chernik; |
| --- |

Chernik;

| Poroyno; |
| --- |

Poroyno;

| Vodno; |
| --- |

Vodno;

| Chernolik; |
| --- |

Chernolik;

| within municipality of Sitovo:





  Sitovo; |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Sitovo;

| Yastrebno; |
| --- |

Yastrebno;

| Slatina; |
| --- |

Slatina;

| within municipality of Silistra:





  Bradvari; |
| --- |

within municipality of Silistra:

Bradvari;

| Zlatoklas; |
| --- |

Zlatoklas;

| Yordanovo; |
| --- |

Yordanovo;

| Profesor Ishirkovo; |
| --- |

Profesor Ishirkovo;

| Kazimir; |
| --- |

Kazimir;

| Babuk; |
| --- |

Babuk;

| Sarpovo; |
| --- |

Sarpovo;

| Smiletz; |
| --- |

Smiletz;

| Tzenovich; |
| --- |

Tzenovich;

| Polkovnik Lambrinovo; |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo;

| Srebarna; |
| --- |

Srebarna;

| Aydemir; |
| --- |

Aydemir;

| Silistra; |
| --- |

Silistra;

| Kalipetrovo; |
| --- |

Kalipetrovo;

| in Dobrich region:





  within municipality of General Toshevo:





  Rosen; |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of General Toshevo:

Rosen;

| Krasen; |
| --- |

Krasen;

| Zhiten; |
| --- |

Zhiten;

| Snop; |
| --- |

Snop;

| Gradini; |
| --- |

Gradini;

| within municipality of Krushari:





  Severnyak; |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak;

| Abrit; |
| --- |

Abrit;

| Dobrin; |
| --- |

Dobrin;

| Alexandria; |
| --- |

Alexandria;

| Polkovnik Dyakovo; |
| --- |

Polkovnik Dyakovo;

| Zagortzi; |
| --- |

Zagortzi;

| Krushartzi; |
| --- |

Krushartzi;

| Bistretz; |
| --- |

Bistretz;

| Telerig; |
| --- |

Telerig;

| Lozenetz; |
| --- |

Lozenetz;

| within municipality of Tervel:





  Onogur; |
| --- |

within municipality of Tervel:

Onogur;

| Balik; |
| --- |

Balik;

| Аngelariy; |
| --- |

Аngelariy;

| Sarnetz; |
| --- |

Sarnetz;

| Bozhan; |
| --- |

Bozhan;

| Popgruevo; |
| --- |

Popgruevo;

| Kochmar; |
| --- |

Kochmar;

| Guslar; |
| --- |

Guslar;

| Mali Izvor; |
| --- |

Mali Izvor;

| Тervel; |
| --- |

Тervel;

| Bonevo; |
| --- |

Bonevo;

| Voynikovo; |
| --- |

Voynikovo;

| Bezmer; |
| --- |

Bezmer;

| Chestimensko; |
| --- |

Chestimensko;

| Profesor Zlatarski; |
| --- |

Profesor Zlatarski;

| Kableshkovo; |
| --- |

Kableshkovo;

| Glavantzi; |
| --- |

Glavantzi;

| Nova kamena; |
| --- |

Nova kamena;

| Kladentzi; |
| --- |

Kladentzi;

| Gradnitza; |
| --- |

Gradnitza;

| within municipality of Dobrich:





  Kragulevo; |
| --- |

within municipality of Dobrich:

Kragulevo;

| Dobrevo; |
| --- |

Dobrevo;

| Cherna; |
| --- |

Cherna;

| Pchelnik; |
| --- |

Pchelnik;

| Zhitnitza; |
| --- |

Zhitnitza;

| Polkovnik Ivanovo; |
| --- |

Polkovnik Ivanovo;

| Hitovo; |
| --- |

Hitovo;

| Vodnyantzi; |
| --- |

Vodnyantzi;

| Feldfebel Denkovo (Dyankovo); |
| --- |

Feldfebel Denkovo (Dyankovo);

| Podslon; |
| --- |

Podslon;

| Geshanovo. |
| --- |

Geshanovo.

2.   Republica Cehă

Următoarele zone din Republica Cehă:

| — | okres Uherské Hradiště; |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště;

| — | okres Kroměříž; |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž;

| — | okres Vsetín; |
| --- | --- |

—

okres Vsetín;

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov; |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov;

| — | Biskupice u Luhačovic; |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic;

| — | Bohuslavice nad Vláří; |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří;

| — | Brumov; |
| --- | --- |

—

Brumov;

| — | Bylnice; |
| --- | --- |

—

Bylnice;

| — | Divnice; |
| --- | --- |

—

Divnice;

| — | Dobrkovice; |
| --- | --- |

—

Dobrkovice;

| — | Dolní Lhota u Luhačovic; |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic;

| — | Drnovice u Valašských Klobouk; |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk;

| — | Halenkovice; |
| --- | --- |

—

Halenkovice;

| — | Haluzice; |
| --- | --- |

—

Haluzice;

| — | Hrádek na Vlárské dráze; |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze;

| — | Hřivínův Újezd; |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd;

| — | Jestřabí nad Vláří; |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří;

| — | Kaňovice u Luhačovic; |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic;

| — | Kelníky; |
| --- | --- |

—

Kelníky;

| — | Kladná-Žilín; |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín;

| — | Kochavec; |
| --- | --- |

—

Kochavec;

| — | Komárov u Napajedel; |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel;

| — | Křekov; |
| --- | --- |

—

Křekov;

| — | Lipina; |
| --- | --- |

—

Lipina;

| — | Lipová u Slavičína; |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína;

| — | Ludkovice; |
| --- | --- |

—

Ludkovice;

| — | Luhačovice; |
| --- | --- |

—

Luhačovice;

| — | Machová; |
| --- | --- |

—

Machová;

| — | Mirošov u Valašských Klobouk; |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk;

| — | Mysločovice; |
| --- | --- |

—

Mysločovice;

| — | Napajedla; |
| --- | --- |

—

Napajedla;

| — | Návojná; |
| --- | --- |

—

Návojná;

| — | Nedašov; |
| --- | --- |

—

Nedašov;

| — | Nedašova Lhota; |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota;

| — | Nevšová; |
| --- | --- |

—

Nevšová;

| — | Otrokovice; |
| --- | --- |

—

Otrokovice;

| — | Petrůvka u Slavičína; |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína;

| — | Pohořelice u Napajedel; |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel;

| — | Polichno; |
| --- | --- |

—

Polichno;

| — | Popov nad Vláří; |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří;

| — | Poteč; |
| --- | --- |

—

Poteč;

| — | Pozlovice; |
| --- | --- |

—

Pozlovice;

| — | Rokytnice u Slavičína; |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína;

| — | Rudimov; |
| --- | --- |

—

Rudimov;

| — | Řetechov; |
| --- | --- |

—

Řetechov;

| — | Sazovice; |
| --- | --- |

—

Sazovice;

| — | Sidonie; |
| --- | --- |

—

Sidonie;

| — | Slavičín; |
| --- | --- |

—

Slavičín;

| — | Smolina; |
| --- | --- |

—

Smolina;

| — | Spytihněv; |
| --- | --- |

—

Spytihněv;

| — | Svatý Štěpán; |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán;

| — | Šanov; |
| --- | --- |

—

Šanov;

| — | Šarovy; |
| --- | --- |

—

Šarovy;

| — | Štítná nad Vláří; |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří;

| — | Tichov; |
| --- | --- |

—

Tichov;

| — | Tlumačov na Moravě; |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě;

| — | Valašské Klobouky; |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky;

| — | Velký Ořechov; |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov;

| — | Vlachova Lhota; |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota;

| — | Vlachovice; |
| --- | --- |

—

Vlachovice;

| — | Vrbětice; |
| --- | --- |

—

Vrbětice;

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

3.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Aizputes novads; |
| --- | --- |

—

Aizputes novads;

| — | Alsungas novads; |
| --- | --- |

—

Alsungas novads;

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts; |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts;

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta;

| — | Priekules novads; |
| --- | --- |

—

Priekules novads;

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts; |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts;

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes; |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes;

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

6.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos;

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos;

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos;

| — | Pagėgių savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė;

| — | Plungės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė;

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos;

| — | Rietavo savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė;

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos;

| — | Šilalės rajono savivalybė; |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė;

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos;

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim; |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim;

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 w powiecie gołdapskim; |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 w powiecie gołdapskim;

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim; |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim;

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim; |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim;

| powiat giżycki; |
| --- |

powiat giżycki;

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr. 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr. 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim; |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim;

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim; |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim;

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 w powiecie lidzbarskim; |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 w powiecie lidzbarskim;

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej; |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej;

| powiat miejski Elbląg; |
| --- |

powiat miejski Elbląg;

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim; |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim;

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim. |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim.

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim; |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim;

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim;

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim; |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim;

| gmina Poświętne w powiecie białostockim; |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim;

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim; |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim;

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim; |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim;

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim; |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim;

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 w powiecie sokołowskim; |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 w powiecie sokołowskim;

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim; |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim;

| część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim; |
| --- |

część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim;

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim; |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim;

| powiat miejski Ostrołęka; |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka;

| powiat ostrowski; |
| --- |

powiat ostrowski;

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim; |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim;

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim; |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim;

| gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim; |
| --- |

gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim;

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim; |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim;

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim; |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim;

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim; |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim;

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 62 w powiecie wyszkowskim; |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 62 w powiecie wyszkowskim;

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim; |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim;

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim; |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim;

| gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim; |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim;

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim; |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim;

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim; |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim;

| powiat żyrardowski; |
| --- |

powiat żyrardowski;

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim; |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim;

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 48w powiecie białobrzeskim; |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 48w powiecie białobrzeskim;

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim; |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim;

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim; |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim;

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim; |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim;

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim. |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim; |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim;

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim; |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim;

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim; |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim;

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim; |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim;

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim;

| powiat rycki; |
| --- |

powiat rycki;

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim; |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim;

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim; |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim;

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr. S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr. 17 i nr. S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr. S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr. 17 i nr. S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim; |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim;

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim; |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim;

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim; |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim;

| powiat miejski Lublin; |
| --- |

powiat miejski Lublin;

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim; |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim;

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim. |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim.

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr. 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim; |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr. 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim;

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim; |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim;

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim; |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim;

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim. |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim.

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim; |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim;

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   România

Următoarele zone din România:

| — | Județul Alba cu următoarea delimitare:






  — | La nord de drumul național nr. 7; |
| --- | --- | --- |

—

Județul Alba cu următoarea delimitare:

—

La nord de drumul național nr. 7;

| — | Județul Arad cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Macea; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Arad cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Macea;

| — | Șiria; |
| --- | --- |

—

Șiria;

| — | Bârzava; |
| --- | --- |

—

Bârzava;

| — | Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7; |
| --- | --- |

—

Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7;

| — | La nord de drumul național nr. 7; |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7;

| — | Județul Argeș; |
| --- | --- |

—

Județul Argeș;

| — | Județul Bistrița; |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița;

| — | Județul Brașov; |
| --- | --- |

—

Județul Brașov;

| — | Județul Cluj; |
| --- | --- |

—

Județul Cluj;

| — | Județul Covasna; |
| --- | --- |

—

Județul Covasna;

| — | Județul Dolj; |
| --- | --- |

—

Județul Dolj;

| — | Județul Harghita; |
| --- | --- |

—

Județul Harghita;

| — | Județul Hunedoara, cu următoarea delimitare:






  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:






  — | Brănișca; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Hunedoara, cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Brănișca;

| — | Municipiul Deva; |
| --- | --- |

—

Municipiul Deva;

| — | Turdaș; |
| --- | --- |

—

Turdaș;

| — | Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7; |
| --- | --- |

—

Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7;

| — | La nord de drumul național nr. 7; |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7;

| — | Județul Iași; |
| --- | --- |

—

Județul Iași;

| — | Județul Neamț; |
| --- | --- |

—

Județul Neamț;

| — | Județul Vâlcea; |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea;

| — | Județul Bistrița Năsăud; |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud;

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus; |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus;

| — | Orașul Borșa; |
| --- | --- |

—

Orașul Borșa;

| — | Comuna Oarța de Jos; |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos;

| — | Comuna Suciu de Sus; |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus;

| — | Comuna Moisei; |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei;

| — | Comuna Coroieni; |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni;

| — | Orașul Târgu Lăpuș; |
| --- | --- |

—

Orașul Târgu Lăpuș;

| — | Comuna Vima Mică; |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică;

| — | Comuna Boiu Mare; |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare;

| — | Comuna Valea Chioarului; |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului;

| — | Comuna Ulmeni; |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni;

| — | Comuna Băsești; |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești;

| — | Orașul Baia Mare; |
| --- | --- |

—

Orașul Baia Mare;

| — | Comuna Tăuții Măgherăuș; |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Măgherăuș;

| — | Comuna Cicârlău; |
| --- | --- |

—

Comuna Cicârlău;

| — | Orașul Seini; |
| --- | --- |

—

Orașul Seini;

| — | Comuna Ardusat; |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat;

| — | Comuna Fărcașa; |
| --- | --- |

—

Comuna Fărcașa;

| — | Comuna Salsig; |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig;

| — | Comuna Asuaju de Sus; |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus;

| — | Comuna Băița de sub Codru; |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru;

| — | Comuna Bicaz; |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz;

| — | Comuna Groși; |
| --- | --- |

—

Comuna Groși;

| — | Comuna Recea; |
| --- | --- |

—

Comuna Recea;

| — | Orașul Baia Sprie; |
| --- | --- |

—

Orașul Baia Sprie;

| — | Comuna Șișești; |
| --- | --- |

—

Comuna Șișești;

| — | Comuna Cernești; |
| --- | --- |

—

Comuna Cernești;

| — | Copalnic Mănăștur; |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăștur;

| — | Comuna Dumbrăvița; |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița;

| — | Comuna Cupșeni; |
| --- | --- |

—

Comuna Cupșeni;

| — | Orașul Șomcuța Mare; |
| --- | --- |

—

Orașul Șomcuța Mare;

| — | Comuna Săcălășeni; |
| --- | --- |

—

Comuna Săcălășeni;

| — | Comuna Remetea Chioarului; |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului;

| — | Comuna Mireșu Mare; |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare;

| — | Comuna Ariniș. |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș.

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Gârla Mare; |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Gârla Mare;

| — | Hinova; |
| --- | --- |

—

Hinova;

| — | Burila Mare; |
| --- | --- |

—

Burila Mare;

| — | Gruia; |
| --- | --- |

—

Gruia;

| — | Pristol; |
| --- | --- |

—

Pristol;

| — | Dubova; |
| --- | --- |

—

Dubova;

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin; |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin;

| — | Eselnița; |
| --- | --- |

—

Eselnița;

| — | Sălcia; |
| --- | --- |

—

Sălcia;

| — | Devesel; |
| --- | --- |

—

Devesel;

| — | Svinița; |
| --- | --- |

—

Svinița;

| — | Gogoșu; |
| --- | --- |

—

Gogoșu;

| — | Simian; |
| --- | --- |

—

Simian;

| — | Orșova; |
| --- | --- |

—

Orșova;

| — | Obârșia Closani; |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani;

| — | Baia de Aramă; |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă;

| — | Bala; |
| --- | --- |

—

Bala;

| — | Florești; |
| --- | --- |

—

Florești;

| — | Broșteni; |
| --- | --- |

—

Broșteni;

| — | Corcova; |
| --- | --- |

—

Corcova;

| — | Isverna; |
| --- | --- |

—

Isverna;

| — | Balta; |
| --- | --- |

—

Balta;

| — | Podeni; |
| --- | --- |

—

Podeni;

| — | Cireșu; |
| --- | --- |

—

Cireșu;

| — | Ilovița; |
| --- | --- |

—

Ilovița;

| — | Ponoarele; |
| --- | --- |

—

Ponoarele;

| — | Ilovăț; |
| --- | --- |

—

Ilovăț;

| — | Patulele; |
| --- | --- |

—

Patulele;

| — | Jiana; |
| --- | --- |

—

Jiana;

| — | Izvoru Bârzii; |
| --- | --- |

—

Izvoru Bârzii;

| — | Malovat; |
| --- | --- |

—

Malovat;

| — | Bălvănești; |
| --- | --- |

—

Bălvănești;

| — | Breznița Ocol; |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol;

| — | Godeanu; |
| --- | --- |

—

Godeanu;

| — | Padina Mare; |
| --- | --- |

—

Padina Mare;

| — | Corlățel; |
| --- | --- |

—

Corlățel;

| — | Vânju Mare; |
| --- | --- |

—

Vânju Mare;

| — | Vânjuleț; |
| --- | --- |

—

Vânjuleț;

| — | Obârșia de Câmp; |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp;

| — | Vânători; |
| --- | --- |

—

Vânători;

| — | Vlădaia; |
| --- | --- |

—

Vlădaia;

| — | Punghina; |
| --- | --- |

—

Punghina;

| — | Cujmir; |
| --- | --- |

—

Cujmir;

| — | Oprișor; |
| --- | --- |

—

Oprișor;

| — | Dârvari; |
| --- | --- |

—

Dârvari;

| — | Căzănești; |
| --- | --- |

—

Căzănești;

| — | Husnicioara; |
| --- | --- |

—

Husnicioara;

| — | Poroina Mare; |
| --- | --- |

—

Poroina Mare;

| — | Prunișor; |
| --- | --- |

—

Prunișor;

| — | Tămna; |
| --- | --- |

—

Tămna;

| — | Livezile; |
| --- | --- |

—

Livezile;

| — | Rogova; |
| --- | --- |

—

Rogova;

| — | Voloiac; |
| --- | --- |

—

Voloiac;

| — | Șișești; |
| --- | --- |

—

Șișești;

| — | Sovarna; |
| --- | --- |

—

Sovarna;

| — | Bălăcița; |
| --- | --- |

—

Bălăcița;

| — | Județul Gorj. |
| --- | --- |

—

Județul Gorj.

PARTEA II

1.   Bulgaria

Următoarele zone din Bulgaria:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo; |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo;

| Kaynardzha; |
| --- |

Kaynardzha;

| Kranovo; |
| --- |

Kranovo;

| Zarnik; |
| --- |

Zarnik;

| Dobrudzhanka; |
| --- |

Dobrudzhanka;

| Golesh; |
| --- |

Golesh;

| Svetoslav; |
| --- |

Svetoslav;

| Polk. Cholakovo; |
| --- |

Polk. Cholakovo;

| Kamentzi; |
| --- |

Kamentzi;

| Gospodinovo; |
| --- |

Gospodinovo;

| Sredishte; |
| --- |

Sredishte;

| Strelkovo; |
| --- |

Strelkovo;

| Poprusanovo; |
| --- |

Poprusanovo;

| Posev; |
| --- |

Posev;

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar; |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar;

| Kutlovitza; |
| --- |

Kutlovitza;

| Vasil Levski; |
| --- |

Vasil Levski;

| within municipality of Silistra:





  Glavan; |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan;

| Popkralevo; |
| --- |

Popkralevo;

| Bogorovo; |
| --- |

Bogorovo;

| Sratzimir; |
| --- |

Sratzimir;

| Bulgarka; |
| --- |

Bulgarka;

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo; |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo;

| Ognyanovo; |
| --- |

Ognyanovo;

| Zimnitza; |
| --- |

Zimnitza;

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza; |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza;

| Kolartzi. |
| --- |

Kolartzi.

2.   Republica Cehă

Următoarele zone din Republica Cehă:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína; |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína;

| — | Bratřejov u Vizovic; |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic;

| — | Březnice u Zlína; |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína;

| — | Březová u Zlína; |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína;

| — | Březůvky; |
| --- | --- |

—

Březůvky;

| — | Dešná u Zlína; |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína;

| — | Dolní Ves; |
| --- | --- |

—

Dolní Ves;

| — | Doubravy; |
| --- | --- |

—

Doubravy;

| — | Držková; |
| --- | --- |

—

Držková;

| — | Fryšták; |
| --- | --- |

—

Fryšták;

| — | Horní Lhota u Luhačovic; |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic;

| — | Horní Ves u Fryštáku; |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku;

| — | Hostišová; |
| --- | --- |

—

Hostišová;

| — | Hrobice na Moravě; |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě;

| — | Hvozdná; |
| --- | --- |

—

Hvozdná;

| — | Chrastěšov; |
| --- | --- |

—

Chrastěšov;

| — | Jaroslavice u Zlína; |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína;

| — | Jasenná na Moravě; |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě;

| — | Karlovice u Zlína; |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína;

| — | Kašava; |
| --- | --- |

—

Kašava;

| — | Klečůvka; |
| --- | --- |

—

Klečůvka;

| — | Kostelec u Zlína; |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína;

| — | Kudlov; |
| --- | --- |

—

Kudlov;

| — | Kvítkovice u Otrokovic; |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic;

| — | Lhota u Zlína; |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína;

| — | Lhotka u Zlína; |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína;

| — | Lhotsko; |
| --- | --- |

—

Lhotsko;

| — | Lípa nad Dřevnicí; |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí;

| — | Loučka I; |
| --- | --- |

—

Loučka I;

| — | Loučka II; |
| --- | --- |

—

Loučka II;

| — | Louky nad Dřevnicí; |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí;

| — | Lukov u Zlína; |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína;

| — | Lukoveček; |
| --- | --- |

—

Lukoveček;

| — | Lutonina; |
| --- | --- |

—

Lutonina;

| — | Lužkovice; |
| --- | --- |

—

Lužkovice;

| — | Malenovice u Zlína; |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína;

| — | Mladcová; |
| --- | --- |

—

Mladcová;

| — | Neubuz; |
| --- | --- |

—

Neubuz;

| — | Oldřichovice u Napajedel; |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel;

| — | Ostrata; |
| --- | --- |

—

Ostrata;

| — | Podhradí u Luhačovic; |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic;

| — | Podkopná Lhota; |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota;

| — | Provodov na Moravě; |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě;

| — | Prštné; |
| --- | --- |

—

Prštné;

| — | Příluky u Zlína; |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína;

| — | Racková; |
| --- | --- |

—

Racková;

| — | Raková; |
| --- | --- |

—

Raková;

| — | Salaš u Zlína; |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína;

| — | Sehradice; |
| --- | --- |

—

Sehradice;

| — | Slopné; |
| --- | --- |

—

Slopné;

| — | Slušovice; |
| --- | --- |

—

Slušovice;

| — | Štípa; |
| --- | --- |

—

Štípa;

| — | Tečovice; |
| --- | --- |

—

Tečovice;

| — | Trnava u Zlína; |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína;

| — | Ublo; |
| --- | --- |

—

Ublo;

| — | Újezd u Valašských Klobouk; |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk;

| — | Velíková; |
| --- | --- |

—

Velíková;

| — | Veselá u Zlína; |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína;

| — | Vítová; |
| --- | --- |

—

Vítová;

| — | Vizovice; |
| --- | --- |

—

Vizovice;

| — | Vlčková; |
| --- | --- |

—

Vlčková;

| — | Všemina; |
| --- | --- |

—

Všemina;

| — | Vysoké Pole; |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole;

| — | Zádveřice; |
| --- | --- |

—

Zádveřice;

| — | Zlín; |
| --- | --- |

—

Zlín;

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

3.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungaria

Următoarele zone din Ungaria:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe; |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe;

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Ādažu novads; |
| --- | --- |

—

Ādažu novads;

| — | Aglonas novads; |
| --- | --- |

—

Aglonas novads;

| — | Aizkraukles novads; |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads;

| — | Aknīstes novads; |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads;

| — | Alojas novads; |
| --- | --- |

—

Alojas novads;

| — | Alūksnes novads; |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads;

| — | Amatas novads; |
| --- | --- |

—

Amatas novads;

| — | Apes novads; |
| --- | --- |

—

Apes novads;

| — | Auces novads; |
| --- | --- |

—

Auces novads;

| — | Babītes novads; |
| --- | --- |

—

Babītes novads;

| — | Baldones novads; |
| --- | --- |

—

Baldones novads;

| — | Baltinavas novads; |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads;

| — | Balvu novads; |
| --- | --- |

—

Balvu novads;

| — | Bauskas novads; |
| --- | --- |

—

Bauskas novads;

| — | Beverīnas novads; |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads;

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109; |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109;

| — | Burtnieku novads; |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads;

| — | Carnikavas novads; |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads;

| — | Cēsu novads; |
| --- | --- |

—

Cēsu novads;

| — | Cesvaines novads; |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads;

| — | Ciblas novads; |
| --- | --- |

—

Ciblas novads;

| — | Dagdas novads; |
| --- | --- |

—

Dagdas novads;

| — | Daugavpils novads; |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads;

| — | Dobeles novads; |
| --- | --- |

—

Dobeles novads;

| — | Dundagas novads; |
| --- | --- |

—

Dundagas novads;

| — | Engures novads; |
| --- | --- |

—

Engures novads;

| — | Ērgļu novads; |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads;

| — | Garkalnes novads; |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads;

| — | Gulbenes novads; |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads;

| — | Iecavas novads; |
| --- | --- |

—

Iecavas novads;

| — | Ikšķiles novads; |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads;

| — | Ilūkstes novads; |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads;

| — | Inčukalna novads; |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads;

| — | Jaunjelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads;

| — | Jaunpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads;

| — | Jaunpils novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads;

| — | Jēkabpils novads; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads;

| — | Jelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads;

| — | Kandavas novads; |
| --- | --- |

—

Kandavas novads;

| — | Kārsavas novads; |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads;

| — | Ķeguma novads; |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads;

| — | Ķekavas novads; |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads;

| — | Kocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads;

| — | Kokneses novads; |
| --- | --- |

—

Kokneses novads;

| — | Krāslavas novads; |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads;

| — | Krimuldas novads; |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads;

| — | Krustpils novads; |
| --- | --- |

—

Krustpils novads;

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta;

| — | Lielvārdes novads; |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads;

| — | Līgatnes novads; |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads;

| — | Limbažu novads; |
| --- | --- |

—

Limbažu novads;

| — | Līvānu novads; |
| --- | --- |

—

Līvānu novads;

| — | Lubānas novads; |
| --- | --- |

—

Lubānas novads;

| — | Ludzas novads; |
| --- | --- |

—

Ludzas novads;

| — | Madonas novads; |
| --- | --- |

—

Madonas novads;

| — | Mālpils novads; |
| --- | --- |

—

Mālpils novads;

| — | Mārupes novads; |
| --- | --- |

—

Mārupes novads;

| — | Mazsalacas novads; |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads;

| — | Mērsraga novads; |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads;

| — | Naukšēnu novads; |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads;

| — | Neretas novads; |
| --- | --- |

—

Neretas novads;

| — | Ogres novads; |
| --- | --- |

—

Ogres novads;

| — | Olaines novads; |
| --- | --- |

—

Olaines novads;

| — | Ozolnieku novads; |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads;

| — | Pārgaujas novads; |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads;

| — | Pļaviņu novads; |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads;

| — | Preiļu novads; |
| --- | --- |

—

Preiļu novads;

| — | Priekuļu novads; |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads;

| — | Raunas novads; |
| --- | --- |

—

Raunas novads;

| — | republikas pilsēta Daugavpils; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils;

| — | republikas pilsēta Jelgava; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava;

| — | republikas pilsēta Jēkabpils; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils;

| — | republikas pilsēta Jūrmala; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala;

| — | republikas pilsēta Rēzekne; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne;

| — | republikas pilsēta Valmiera; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera;

| — | Rēzeknes novads; |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads;

| — | Riebiņu novads; |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads;

| — | Rojas novads; |
| --- | --- |

—

Rojas novads;

| — | Ropažu novads; |
| --- | --- |

—

Ropažu novads;

| — | Rugāju novads; |
| --- | --- |

—

Rugāju novads;

| — | Rundāles novads; |
| --- | --- |

—

Rundāles novads;

| — | Rūjienas novads; |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads;

| — | Salacgrīvas novads; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads;

| — | Salas novads; |
| --- | --- |

—

Salas novads;

| — | Salaspils novads; |
| --- | --- |

—

Salaspils novads;

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts; |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts;

| — | Saulkrastu novads; |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads;

| — | Sējas novads; |
| --- | --- |

—

Sējas novads;

| — | Siguldas novads; |
| --- | --- |

—

Siguldas novads;

| — | Skrīveru novads; |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads;

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta;

| — | Smiltenes novads; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads;

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes; |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes;

| — | Strenču novads; |
| --- | --- |

—

Strenču novads;

| — | Talsu novads; |
| --- | --- |

—

Talsu novads;

| — | Tērvetes novads; |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads;

| — | Tukuma novads; |
| --- | --- |

—

Tukuma novads;

| — | Vaiņodes novads; |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads;

| — | Valkas novads; |
| --- | --- |

—

Valkas novads;

| — | Varakļānu novads; |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads;

| — | Vārkavas novads; |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads;

| — | Vecpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads;

| — | Vecumnieku novads; |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads;

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta; |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta;

| — | Viesītes novads; |
| --- | --- |

—

Viesītes novads;

| — | Viļakas novads; |
| --- | --- |

—

Viļakas novads;

| — | Viļānu novads; |
| --- | --- |

—

Viļānu novads;

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos;

| — | Anykščių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė;

| — | Biržų miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė;

| — | Biržų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė;

| — | Druskininkų savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė;

| — | Elektrėnų savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė;

| — | Ignalinos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė;

| — | Jonavos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė;

| — | Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos; |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos;

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė;

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos;

| — | Kalvarijos savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė;

| — | Kauno miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė;

| — | Kauno rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė;

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė;

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos;

| — | Kėdainių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė;

| — | Kupiškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė;

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos;

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos;

| — | Pakruojo rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė;

| — | Panevėžio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė;

| — | Pasvalio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė;

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija;

| — | Prienų miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė;

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos;

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1; |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1;

| — | Rokiškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė;

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė;

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija; |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija;

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos;

| — | Švenčionių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė;

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos;

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos;

| — | Trakų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė;

| — | Ukmergės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė;

| — | Utenos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė;

| — | Varėnos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė;

| — | Vilniaus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė;

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos;

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė;

| — | Visagino savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė;

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim; |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim;

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim; |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim;

| powiat olecki; |
| --- |

powiat olecki;

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 58 w powiecie piskim; |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 58 w powiecie piskim;

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim; |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim;

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr. 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr. 590 do skrzyżowania z drogą nr. 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 590 w powiecie kętrzyńskim; |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr. 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr. 590 do skrzyżowania z drogą nr. 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 590 w powiecie kętrzyńskim;

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim; |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim;

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr. 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr. 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski; |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski;

| powiat moniecki; |
| --- |

powiat moniecki;

| powiat sejneński; |
| --- |

powiat sejneński;

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim;

| powiat miejski Łomża; |
| --- |

powiat miejski Łomża;

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim; |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim;

| powiat hajnowski; |
| --- |

powiat hajnowski;

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim; |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim;

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8 w powiecie zambrowskim; |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. S8 w powiecie zambrowskim;

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim; |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim;

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim; |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim;

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim; |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim;

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim; |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim;

| powiat miejski Suwałki; |
| --- |

powiat miejski Suwałki;

| powiat augustowski; |
| --- |

powiat augustowski;

| powiat sokólski; |
| --- |

powiat sokólski;

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim; |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim;

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 w powiecie sokołowskim; |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 w powiecie sokołowskim;

| powiat łosicki; |
| --- |

powiat łosicki;

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim; |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim;

| powiat nowodworski; |
| --- |

powiat nowodworski;

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim; |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim;

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim; |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim;

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim; |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim;

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 62 w powiecie wyszkowskim; |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 62 w powiecie wyszkowskim;

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr. 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim; |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr. 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim;

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim; |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim;

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim; |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim;

| powiat warszawski zachodni; |
| --- |

powiat warszawski zachodni;

| powiat legionowski; |
| --- |

powiat legionowski;

| powiat piaseczyński; |
| --- |

powiat piaseczyński;

| powiat pruszkowski; |
| --- |

powiat pruszkowski;

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim; |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim;

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim; |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim;

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim; |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim;

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 48 w powiecie białobrzeskim; |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 48 w powiecie białobrzeskim;

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim; |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim;

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr. 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr. 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim;

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim; |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim;

| powiat miejski Biała Podlaska; |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska;

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 829 w powiecie łęczyńskim; |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 829 w powiecie łęczyńskim;

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr. 813 w powiecie parczewskim; |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr. 813 w powiecie parczewskim;

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim; |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim;

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim; |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim;

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr. S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr. 17 i nr. S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr. S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr. 17 i nr. S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 w powiecie krasnostawskim; |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 w powiecie krasnostawskim;

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim; |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim;

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim; |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim;

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim; |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim;

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim; |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim;

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim; |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim;

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim; |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim;

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim; |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

PARTEA III

1.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta; |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta;

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118; |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118;

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Akmenės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė;

| — | Alytaus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė;

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos;

| — | Birštono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė;

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos;

| — | Joniškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė;

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos;

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105; |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105;

| — | Lazdijų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė;

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos;

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos;

| — | Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos;

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos;

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos;

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1; |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1;

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos;

| — | Šiaulių miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė;

| — | Šiaulių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė;

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija;

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija;

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. E28 i S22 w powiecie braniewskim; |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. E28 i S22 w powiecie braniewskim;

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim; |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim;

| gmina Młynary w powiecie elbląskim; |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim;

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 511 w powiecie lidzbarskim; |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 511 w powiecie lidzbarskim;

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr. 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr. 590 do skrzyżowania z drogą nr. 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 590 w powiecie kętrzyńskim; |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr. 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr. 590 do skrzyżowania z drogą nr. 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 590 w powiecie kętrzyńskim;

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim; |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr. 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr. 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim;

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 w powiecie gołdapskim; |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 650 w powiecie gołdapskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim; |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim;

| powiat miejski Siedlce; |
| --- |

powiat miejski Siedlce;

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr. 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim; |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr. 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim;

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim; |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim;

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim; |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim; |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim;

| powiat miejski Chełm; |
| --- |

powiat miejski Chełm;

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim; |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim;

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim; |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim;

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim; |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim;

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr. 813 w powiecie parczewskim; |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr. 813 w powiecie parczewskim;

| gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim; |
| --- |

gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim;

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr. 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 w powiecie radzyńskim; |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr. 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 w powiecie radzyńskim;

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim; |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim;

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr. 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr. 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr. 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr. 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim;

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim; |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr. 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr. 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim.

4.   România

Următoarele zone din România:

| — | Zona orașului București; |
| --- | --- |

—

Zona orașului București;

| — | Județul Constanța; |
| --- | --- |

—

Județul Constanța;

| — | Județul Satu Mare; |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare;

| — | Județul Tulcea; |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea;

| — | Județul Bacău; |
| --- | --- |

—

Județul Bacău;

| — | Județul Bihor; |
| --- | --- |

—

Județul Bihor;

| — | Județul Brăila; |
| --- | --- |

—

Județul Brăila;

| — | Județul Buzău; |
| --- | --- |

—

Județul Buzău;

| — | Județul Călărași; |
| --- | --- |

—

Județul Călărași;

| — | Județul Dâmbovița; |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița;

| — | Județul Galați; |
| --- | --- |

—

Județul Galați;

| — | Județul Giurgiu; |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu;

| — | Județul Ialomița; |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița;

| — | Județul Ilfov; |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov;

| — | Județul Prahova; |
| --- | --- |

—

Județul Prahova;

| — | Județul Sălaj; |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj;

| — | Județul Vaslui; |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui;

| — | Județul Vrancea; |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea;

| — | Județul Teleorman; |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman;

| — | Județul Olt; |
| --- | --- |

—

Județul Olt;

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova; |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova;

| — | Comuna Bistra; |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra;

| — | Comuna Repedea; |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea;

| — | Comuna Poienile de sub Munte; |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte;

| — | Comuna Vișeu de Jos; |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu de Jos;

| — | Comuna Ruscova; |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova;

| — | Comuna Leordina; |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina;

| — | Comuna Rozavlea; |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea;

| — | Comuna Strâmtura; |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura;

| — | Comuna Bârsana; |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana;

| — | Comuna Rona de Sus; |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus;

| — | Comuna Rona de Jos; |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos;

| — | Comuna Bocoiu Mare; |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare;

| — | Orașul Sighetu Marmației; |
| --- | --- |

—

Orașul Sighetu Marmației;

| — | Comuna Sarasău; |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasău;

| — | Comuna Câmpulung la Tisa; |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa;

| — | Comuna Săpânța; |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța;

| — | Comuna Remeti; |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti;

| — | Comuna Giulești; |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești;

| — | Comuna Ocna Șugatag; |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag;

| — | Comuna Desești; |
| --- | --- |

—

Comuna Desești;

| — | Comuna Budești; |
| --- | --- |

—

Comuna Budești;

| — | Comuna Băiuț; |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț;

| — | Orașul Cavnic; |
| --- | --- |

—

Orașul Cavnic;

| — | Comuna Lăpuș; |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș;

| — | Comuna Dragomirești; |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești;

| — | Comuna Ieud; |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud;

| — | Comuna Săliștea de Sus; |
| --- | --- |

—

Comuna Săliștea de Sus;

| — | Comuna Săcel; |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel;

| — | Comuna Călinești; |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești;

| — | Comuna Vadu Izei; |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei;

| — | Comuna Botiza; |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza;

| — | Comuna Bogdan Vodă; |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă;

| — | Localitatea Groșii Țibleșului, comuna Suciu de Sus; |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibleșului, comuna Suciu de Sus;

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus; |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus;

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia; |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia;

| — | Comuna Greci; |
| --- | --- |

—

Comuna Greci;

| — | Comuna Brejnița Motru; |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnița Motru;

| — | Comuna Butoiești; |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești;

| — | Comuna Stângăceaua; |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua;

| — | Comuna Grozești; |
| --- | --- |

—

Comuna Grozești;

| — | Comuna Dumbrava de Jos; |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos;

| — | Comuna Băcleș; |
| --- | --- |

—

Comuna Băcleș;

| — | Comuna Bălăcița; |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița;

| — | Partea din județu Argeș cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla; |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Argeș cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla;

| — | Comuna Miroși; |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși;

| — | Comuna Popești; |
| --- | --- |

—

Comuna Popești;

| — | Comuna Ștefan cel Mare; |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare;

| — | Comuna Slobozia; |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia;

| — | Comuna Mozăceni; |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni;

| — | Comuna Negrași; |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași;

| — | Comuna Izvoru; |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru;

| — | Comuna Recea; |
| --- | --- |

—

Comuna Recea;

| — | Comuna Căldăraru; |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru;

| — | Comuna Ungheni; |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni;

| — | Comuna Hârșești; |
| --- | --- |

—

Comuna Hârșești;

| — | Comuna Stolnici; |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici;

| — | Comuna Vulpești; |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești;

| — | Comuna Rociu; |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu;

| — | Comuna Lunca Corbului; |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului;

| — | Comuna Costești; |
| --- | --- |

—

Comuna Costești;

| — | Comuna Mărășești; |
| --- | --- |

—

Comuna Mărășești;

| — | Comuna Poiana Lacului; |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului;

| — | Comuna Vedea; |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea;

| — | Comuna Uda; |
| --- | --- |

—

Comuna Uda;

| — | Comuna Cuca; |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca;

| — | Comuna Morărești; |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești;

| — | Comuna Cotmeana; |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeana;

| — | Comuna Răchițele de Jos; |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos;

| — | Comuna Drăganu-Olteni; |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni;

| — | Comuna Băbana; |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana;

| — | Comuna Bascov; |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov;

| — | Comuna Moșoaia; |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia;

| — | Municipiul Pitești; |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești;

| — | Comuna Albota; |
| --- | --- |

—

Comuna Albota;

| — | Comuna Oarja; |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja;

| — | Comuna Bradu; |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu;

| — | Comuna Suseni; |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni;

| — | Comuna Căteasca; |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca;

| — | Comuna Rătești; |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești;

| — | Comuna Teiu; |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu;

| — | Județul Olt; |
| --- | --- |

—

Județul Olt;

| — | Județul Dolj. |
| --- | --- |

—

Județul Dolj.

PART IV

Italia

Următoarele zone din Italia:

| — | Întregul teritoriu al Sardiniei. |
| --- | --- |

—

Întregul teritoriu al Sardiniei.

---