# Službeni list L 303/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 303 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.28. studenoga 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 303

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.28. studenoga 2018.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva | 39 |
| | * | Uredba (EU) 2018/1807 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji (
  1
  ) | 59 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu | 69 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje

1

*

Uredba (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva

39

*

Uredba (EU) 2018/1807 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji (
  1
  )

1

59

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 28.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 303/1

---

UREDBA (EU) 2018/1805 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. studenoga 2018.

o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. točku (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Unija je sebi za cilj postavila održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde. |
| --- | --- |

(1)

Unija je sebi za cilj postavila održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde.

| (2) | Pravosudna suradnja u kaznenim stvarima u Uniji temelji se na načelu uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka, a to se načelo od sastanka Europskog vijeća u Tampereu održanog 15. i 16. listopada 1999. obično naziva temeljem pravosudne suradnje u kaznenim stvarima u Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Pravosudna suradnja u kaznenim stvarima u Uniji temelji se na načelu uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka, a to se načelo od sastanka Europskog vijeća u Tampereu održanog 15. i 16. listopada 1999. obično naziva temeljem pravosudne suradnje u kaznenim stvarima u Uniji.

| (3) | Zamrzavanje i oduzimanje predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima među najučinkovitijim su sredstvima u borbi protiv kriminala. Unija je predana osiguravanju učinkovitijeg utvrđivanja, oduzimanja i ponovne uporabe imovine stečene kaznenim djelom, u skladu sa „Stockholmskim programom – otvorena i sigurna Europa koja služi svojim građanima i štiti ih” (2). |
| --- | --- |

(3)

Zamrzavanje i oduzimanje predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima među najučinkovitijim su sredstvima u borbi protiv kriminala. Unija je predana osiguravanju učinkovitijeg utvrđivanja, oduzimanja i ponovne uporabe imovine stečene kaznenim djelom, u skladu sa „Stockholmskim programom – otvorena i sigurna Europa koja služi svojim građanima i štiti ih” (2).

| (4) | Budući da je kriminal često prekogranične prirode, učinkovita prekogranična suradnja od ključne je važnosti za zamrzavanje i oduzimanje predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom. |
| --- | --- |

(4)

Budući da je kriminal često prekogranične prirode, učinkovita prekogranična suradnja od ključne je važnosti za zamrzavanje i oduzimanje predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom.

| (5) | Trenutačni pravni okvir Unije u vezi s uzajamnim priznavanjem naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje sastoji se od okvirnih odluka Vijeća 2003/577/PUP (3) i 2006/783/PUP (4). |
| --- | --- |

(5)

Trenutačni pravni okvir Unije u vezi s uzajamnim priznavanjem naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje sastoji se od okvirnih odluka Vijeća 2003/577/PUP (3) i 2006/783/PUP (4).

| (6) | Iz izvješćâ Komisije o provedbi okvirnih odluka 2003/577/PUP i 2006/783/PUP proizlazi da postojeći sustav za uzajamno priznavanje naloga za zamrzavanje i oduzimanje nije potpuno učinkovit. Te okvirne odluke nisu se ujednačeno provodile i primjenjivale u državama članicama, što je dovelo do nedovoljnog uzajamnog priznavanja i neoptimalne prekogranične suradnje. |
| --- | --- |

(6)

Iz izvješćâ Komisije o provedbi okvirnih odluka 2003/577/PUP i 2006/783/PUP proizlazi da postojeći sustav za uzajamno priznavanje naloga za zamrzavanje i oduzimanje nije potpuno učinkovit. Te okvirne odluke nisu se ujednačeno provodile i primjenjivale u državama članicama, što je dovelo do nedovoljnog uzajamnog priznavanja i neoptimalne prekogranične suradnje.

| (7) | Pravni okvir Unije za uzajamno priznavanje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje ne ide ukorak s nedavnim zakonodavnim promjenama na razini Unije i na nacionalnoj razini. Osobito, u Direktivi 2014/42/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđena su minimalna pravila o zamrzavanju i oduzimanju imovine. Ta se minimalna pravila odnose na oduzimanje predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom, uključujući slučajeve bolesti ili bijega osumnjičenika ili optuženika, kada je već pokrenut kazneni postupak u vezi s kaznenim djelom, prošireno oduzimanje i oduzimanje od treće strane. Ta se minimalna pravila odnose i na zamrzavanje imovine s ciljem mogućeg naknadnog oduzimanja. Pravnim okvirom za uzajamno priznavanje trebale bi biti obuhvaćene i vrste naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje iz te direktive. |
| --- | --- |

(7)

Pravni okvir Unije za uzajamno priznavanje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje ne ide ukorak s nedavnim zakonodavnim promjenama na razini Unije i na nacionalnoj razini. Osobito, u Direktivi 2014/42/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđena su minimalna pravila o zamrzavanju i oduzimanju imovine. Ta se minimalna pravila odnose na oduzimanje predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom, uključujući slučajeve bolesti ili bijega osumnjičenika ili optuženika, kada je već pokrenut kazneni postupak u vezi s kaznenim djelom, prošireno oduzimanje i oduzimanje od treće strane. Ta se minimalna pravila odnose i na zamrzavanje imovine s ciljem mogućeg naknadnog oduzimanja. Pravnim okvirom za uzajamno priznavanje trebale bi biti obuhvaćene i vrste naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje iz te direktive.

| (8) | U postupku donošenja Direktive 2014/42/EU Europski parlament i Vijeće u izjavi su naveli su da je učinkovit sustav zamrzavanja i oduzimanja u Uniji neodvojivo povezan s uzajamnim priznavanjem naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje koje dobro funkcionira. Uzimajući u obzir potrebu za uspostavom sveobuhvatnog sustava zamrzavanja i oduzimanja predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom, Europski parlament i Vijeće pozvali su Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje. |
| --- | --- |

(8)

U postupku donošenja Direktive 2014/42/EU Europski parlament i Vijeće u izjavi su naveli su da je učinkovit sustav zamrzavanja i oduzimanja u Uniji neodvojivo povezan s uzajamnim priznavanjem naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje koje dobro funkcionira. Uzimajući u obzir potrebu za uspostavom sveobuhvatnog sustava zamrzavanja i oduzimanja predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom, Europski parlament i Vijeće pozvali su Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje.

| (9) | U svojoj komunikaciji od 28. travnja 2015. naslovljenoj „Europski program sigurnosti” Komisija je navela da smatra da se pravosudna suradnja u kaznenim stvarima oslanja na učinkovite prekogranične instrumente i da je uzajamno priznavanje presuda i sudskih odluka ključan element sigurnosnog okvira. Komisija je podsjetila i da treba poboljšati uzajamno priznavanje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje. |
| --- | --- |

(9)

U svojoj komunikaciji od 28. travnja 2015. naslovljenoj „Europski program sigurnosti” Komisija je navela da smatra da se pravosudna suradnja u kaznenim stvarima oslanja na učinkovite prekogranične instrumente i da je uzajamno priznavanje presuda i sudskih odluka ključan element sigurnosnog okvira. Komisija je podsjetila i da treba poboljšati uzajamno priznavanje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje.

| (10) | U svojoj komunikaciji od 2. veljače 2016. o Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma Komisija je istaknula da je važno osigurati da se kriminalcima koji financiraju terorizam oduzme imovina. Komisija je navela da je s ciljem suzbijanja aktivnosti organiziranog kriminala kojima se financira terorizam od ključne važnosti da se tim kriminalcima oduzme imovinska korist ostvarena kaznenim djelima. U tu svrhu, kako je navela Komisija, potrebno je osigurati da se sve vrste nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje u najvećem mogućem opsegu izvršavaju u cijeloj Uniji primjenom načela uzajamnog priznavanja. |
| --- | --- |

(10)

U svojoj komunikaciji od 2. veljače 2016. o Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma Komisija je istaknula da je važno osigurati da se kriminalcima koji financiraju terorizam oduzme imovina. Komisija je navela da je s ciljem suzbijanja aktivnosti organiziranog kriminala kojima se financira terorizam od ključne važnosti da se tim kriminalcima oduzme imovinska korist ostvarena kaznenim djelima. U tu svrhu, kako je navela Komisija, potrebno je osigurati da se sve vrste nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje u najvećem mogućem opsegu izvršavaju u cijeloj Uniji primjenom načela uzajamnog priznavanja.

| (11) | Kako bi se osiguralo učinkovito uzajamno priznavanje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje, pravila o priznavanju i izvršavanju tih naloga trebala bi se utvrditi pravno obvezujućim i izravno primjenjivim aktom Unije. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osiguralo učinkovito uzajamno priznavanje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje, pravila o priznavanju i izvršavanju tih naloga trebala bi se utvrditi pravno obvezujućim i izravno primjenjivim aktom Unije.

| (12) | Važno je olakšati uzajamno priznavanje i izvršenje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje uspostavom pravila kojima se državu članicu obvezuje da bez dodatnih formalnosti prizna naloge za zamrzavanje i naloge za oduzimanje koje je u okviru postupaka u kaznenim stvarima izdala druga država članica te da te naloge izvrši na svojem državnom području. |
| --- | --- |

(12)

Važno je olakšati uzajamno priznavanje i izvršenje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje uspostavom pravila kojima se državu članicu obvezuje da bez dodatnih formalnosti prizna naloge za zamrzavanje i naloge za oduzimanje koje je u okviru postupaka u kaznenim stvarima izdala druga država članica te da te naloge izvrši na svojem državnom području.

| (13) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na sve naloge za zamrzavanje i sve naloge za oduzimanje izdane u okviru postupaka u kaznenim stvarima. „Postupak u kaznenim stvarima” autonoman je pojam prava Unije kako ga tumači Sud Europske unije, neovisno o sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava. Tim se pojmom stoga obuhvaćaju sve vrste naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje koji su izdani slijedom postupaka u vezi s kaznenim djelom, a ne samo nalozi obuhvaćeni Direktivom 2014/42/EU. Njime se obuhvaćaju i druge vrste naloga izdanih bez pravomoćne osuđujuće presude. Iako je moguće da takvi nalozi ne postoje u pravnom sustavu države članice, dotična država članica trebala bi moći priznati i izvršiti takav nalog koji je izdala druga država članica. Postupcima u kaznenim stvarima također bi se moglo obuhvatiti kaznene istrage koje provode policija i druga tijela kaznenog progona. Nalozi za zamrzavanje i nalozi za oduzimanje koji su izdani u okviru postupaka u građanskim ili upravnim pitanjima trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na sve naloge za zamrzavanje i sve naloge za oduzimanje izdane u okviru postupaka u kaznenim stvarima. „Postupak u kaznenim stvarima” autonoman je pojam prava Unije kako ga tumači Sud Europske unije, neovisno o sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava. Tim se pojmom stoga obuhvaćaju sve vrste naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje koji su izdani slijedom postupaka u vezi s kaznenim djelom, a ne samo nalozi obuhvaćeni Direktivom 2014/42/EU. Njime se obuhvaćaju i druge vrste naloga izdanih bez pravomoćne osuđujuće presude. Iako je moguće da takvi nalozi ne postoje u pravnom sustavu države članice, dotična država članica trebala bi moći priznati i izvršiti takav nalog koji je izdala druga država članica. Postupcima u kaznenim stvarima također bi se moglo obuhvatiti kaznene istrage koje provode policija i druga tijela kaznenog progona. Nalozi za zamrzavanje i nalozi za oduzimanje koji su izdani u okviru postupaka u građanskim ili upravnim pitanjima trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Uredbe.

| (14) | Ovom Uredbom trebali bi biti obuhvaćeni nalozi za zamrzavanje i nalozi za oduzimanje povezani s kaznenim djelima obuhvaćenima Direktivom 2014/42/EU te nalozi za zamrzavanje i nalozi za oduzimanje povezani s drugim kaznenim djelima. Kaznena djela obuhvaćena ovom Uredbom stoga ne bi trebala biti ograničena samo na osobito teška kaznena djela s prekograničnim elementima jer člankom 82. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) nije propisano takvo ograničenje za mjere kojima se utvrđuju pravila i postupci za osiguravanje uzajamnog priznavanja presuda u kaznenim stvarima. |
| --- | --- |

(14)

Ovom Uredbom trebali bi biti obuhvaćeni nalozi za zamrzavanje i nalozi za oduzimanje povezani s kaznenim djelima obuhvaćenima Direktivom 2014/42/EU te nalozi za zamrzavanje i nalozi za oduzimanje povezani s drugim kaznenim djelima. Kaznena djela obuhvaćena ovom Uredbom stoga ne bi trebala biti ograničena samo na osobito teška kaznena djela s prekograničnim elementima jer člankom 82. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) nije propisano takvo ograničenje za mjere kojima se utvrđuju pravila i postupci za osiguravanje uzajamnog priznavanja presuda u kaznenim stvarima.

| (15) | Suradnja između država članica koja se temelji na načelu uzajamnog priznavanja i na neposrednom izvršenju sudskih odluka pretpostavlja sigurnost da će se odluke koje je potrebno priznati i izvršiti uvijek donositi u skladu s načelima zakonitosti, supsidijarnosti i proporcionalnosti. Takva suradnja također pretpostavlja da će biti očuvana prava osoba na koje se nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje odnosi. Među takve osobe na koje se nalog odnosi, a može se raditi o fizičkim ili pravnim osobama, trebala bi se ubrajati osoba protiv koje je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje ili osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene tim nalogom, kao i bilo koja treća strana na čija se prava u pogledu te imovine nalogom izravno utječe, što uključuje bona fide treće strane. O tome utječe li se nalogom za zamrzavanje ili nalogom za oduzimanje izravno na takve treće strane trebalo bi odlučiti u skladu s pravom države izvršenja. |
| --- | --- |

(15)

Suradnja između država članica koja se temelji na načelu uzajamnog priznavanja i na neposrednom izvršenju sudskih odluka pretpostavlja sigurnost da će se odluke koje je potrebno priznati i izvršiti uvijek donositi u skladu s načelima zakonitosti, supsidijarnosti i proporcionalnosti. Takva suradnja također pretpostavlja da će biti očuvana prava osoba na koje se nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje odnosi. Među takve osobe na koje se nalog odnosi, a može se raditi o fizičkim ili pravnim osobama, trebala bi se ubrajati osoba protiv koje je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje ili osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene tim nalogom, kao i bilo koja treća strana na čija se prava u pogledu te imovine nalogom izravno utječe, što uključuje bona fide treće strane. O tome utječe li se nalogom za zamrzavanje ili nalogom za oduzimanje izravno na takve treće strane trebalo bi odlučiti u skladu s pravom države izvršenja.

| (16) | Ovom Uredbom ne mijenja se obveza poštovanja temeljnih prava i pravnih načela utvrđenih u članku 6. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). |
| --- | --- |

(16)

Ovom Uredbom ne mijenja se obveza poštovanja temeljnih prava i pravnih načela utvrđenih u članku 6. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).

| (17) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i u Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda („EKLJP”). To obuhvaća načelo da se zabranjuje diskriminacija na bilo kojoj osnovi kao što je spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeroispovijest, spolna orijentacija, državljanstvo, jezik, politička uvjerenja ili invaliditet. Ova Uredba trebala bi se primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima. |
| --- | --- |

(17)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i u Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda („EKLJP”). To obuhvaća načelo da se zabranjuje diskriminacija na bilo kojoj osnovi kao što je spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeroispovijest, spolna orijentacija, državljanstvo, jezik, politička uvjerenja ili invaliditet. Ova Uredba trebala bi se primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.

| (18) | Postupovna prava utvrđena u direktivama 2010/64/EU (6), 2012/13/EU (7), 2013/48/EU (8), (EU) 2016/343 (9), (EU) 2016/800 (10) i (EU) 2016/1919 (11) Europskog parlamenta i Vijeća trebala bi se primjenjivati, unutar područja primjene tih direktiva, na kaznene postupke obuhvaćene ovom Uredbom u pogledu država članica koje te direktive obvezuju. U svakom slučaju, na sve postupke obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se primjenjivati zaštitne mjere u okviru Povelje. Temeljne zaštitne mjere u kaznenim postupcima utvrđene u Povelji posebno bi se trebale primjenjivati na postupke u kaznenim stvarima koji nisu kazneni postupci, a koji su obuhvaćeni ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(18)

Postupovna prava utvrđena u direktivama 2010/64/EU (6), 2012/13/EU (7), 2013/48/EU (8), (EU) 2016/343 (9), (EU) 2016/800 (10) i (EU) 2016/1919 (11) Europskog parlamenta i Vijeća trebala bi se primjenjivati, unutar područja primjene tih direktiva, na kaznene postupke obuhvaćene ovom Uredbom u pogledu država članica koje te direktive obvezuju. U svakom slučaju, na sve postupke obuhvaćene ovom Uredbom trebale bi se primjenjivati zaštitne mjere u okviru Povelje. Temeljne zaštitne mjere u kaznenim postupcima utvrđene u Povelji posebno bi se trebale primjenjivati na postupke u kaznenim stvarima koji nisu kazneni postupci, a koji su obuhvaćeni ovom Uredbom.

| (19) | Dok bi se pravilima o slanju, priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje trebala osigurati učinkovitost postupka povrata imovine stečene kaznenim djelom, trebaju se poštovati i temeljna prava. |
| --- | --- |

(19)

Dok bi se pravilima o slanju, priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje trebala osigurati učinkovitost postupka povrata imovine stečene kaznenim djelom, trebaju se poštovati i temeljna prava.

| (20) | Pri ocjeni dvostruke kažnjivosti nadležno tijelo države izvršenja trebalo bi provjeriti bi li činjenični elementi na kojima se temelji predmetno kazneno djelo, kako su navedeni u potvrdi o zamrzavanju ili potvrdi o oduzimanju koje je podnijelo nadležno tijelo države izdavanja, sami po sebi podlijegali kaznenopravnoj sankciji i u državi izvršenja u slučaju da su se dogodili u toj državi u trenutku donošenja odluke o priznavanju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje. |
| --- | --- |

(20)

Pri ocjeni dvostruke kažnjivosti nadležno tijelo države izvršenja trebalo bi provjeriti bi li činjenični elementi na kojima se temelji predmetno kazneno djelo, kako su navedeni u potvrdi o zamrzavanju ili potvrdi o oduzimanju koje je podnijelo nadležno tijelo države izdavanja, sami po sebi podlijegali kaznenopravnoj sankciji i u državi izvršenja u slučaju da su se dogodili u toj državi u trenutku donošenja odluke o priznavanju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje.

| (21) | Tijelo izdavatelj trebalo bi osigurati da se pri izdavanju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje poštuju načela nužnosti i proporcionalnosti. Na temelju ove Uredbe nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje trebalo bi izdati i poslati tijelu izvršitelju u drugoj državi članici samo ako ga je bilo moguće izdati i upotrebljavati u isključivo domaćem slučaju. Tijelo izdavatelj trebalo bi biti odgovorno za procjenu nužnosti i proporcionalnosti takvih naloga u svakom pojedinom slučaju s obzirom na to da se priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje ne bi trebalo odbiti na temelju razloga koji nisu predviđeni u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(21)

Tijelo izdavatelj trebalo bi osigurati da se pri izdavanju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje poštuju načela nužnosti i proporcionalnosti. Na temelju ove Uredbe nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje trebalo bi izdati i poslati tijelu izvršitelju u drugoj državi članici samo ako ga je bilo moguće izdati i upotrebljavati u isključivo domaćem slučaju. Tijelo izdavatelj trebalo bi biti odgovorno za procjenu nužnosti i proporcionalnosti takvih naloga u svakom pojedinom slučaju s obzirom na to da se priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje ne bi trebalo odbiti na temelju razloga koji nisu predviđeni u ovoj Uredbi.

| (22) | U nekim slučajevima nalog za zamrzavanje može izdati tijelo koje je odredila država izdavanja i koje je nadležno da u kaznenim stvarima izda ili izvrši nalog za zamrzavanje u skladu s nacionalnim pravom, a koje nije sudac, sud ili javni tužitelj. U takvim bi slučajevima, prije slanja tijelu izvršitelju, sudac, sud ili javni tužitelj trebali potvrditi nalog za zamrzavanje. |
| --- | --- |

(22)

U nekim slučajevima nalog za zamrzavanje može izdati tijelo koje je odredila država izdavanja i koje je nadležno da u kaznenim stvarima izda ili izvrši nalog za zamrzavanje u skladu s nacionalnim pravom, a koje nije sudac, sud ili javni tužitelj. U takvim bi slučajevima, prije slanja tijelu izvršitelju, sudac, sud ili javni tužitelj trebali potvrditi nalog za zamrzavanje.

| (23) | Države članice trebale bi moći dati izjavu u kojoj se navodi da bi im tijelo izdavatelj, pri slanju potvrde o zamrzavanju ili potvrde o oduzimanju s ciljem priznavanja i izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, trebalo poslati izvornik naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje ili njegovu ovjerenu presliku zajedno s potvrdom o zamrzavanju ili potvrdom o oduzimanju. Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju kada daju ili povuku takvu izjavu. Komisija bi te informacije trebala staviti na raspolaganje svim državama članicama i Europskoj pravosudnoj mreži (EJN), kako je predviđena Odlukom Vijeća 2008/976/PUP (12). EJN bi te informacije trebao objaviti na internetskim stranicama iz te odluke. |
| --- | --- |

(23)

Države članice trebale bi moći dati izjavu u kojoj se navodi da bi im tijelo izdavatelj, pri slanju potvrde o zamrzavanju ili potvrde o oduzimanju s ciljem priznavanja i izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, trebalo poslati izvornik naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje ili njegovu ovjerenu presliku zajedno s potvrdom o zamrzavanju ili potvrdom o oduzimanju. Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju kada daju ili povuku takvu izjavu. Komisija bi te informacije trebala staviti na raspolaganje svim državama članicama i Europskoj pravosudnoj mreži (EJN), kako je predviđena Odlukom Vijeća 2008/976/PUP (12). EJN bi te informacije trebao objaviti na internetskim stranicama iz te odluke.

| (24) | Tijelo izdavatelj trebalo bi potvrdu o zamrzavanju ili potvrdu o oduzimanju, zajedno s nalogom za zamrzavanje ili nalogom za oduzimanje, ako je to primjenjivo, poslati ili izravno tijelu izvršitelju ili središnjem tijelu države izvršenja, kako je primjenjivo, bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis u uvjetima kojima se tijelu izvršitelju omogućuje da utvrdi vjerodostojnost potvrde ili naloga, kao što su preporučena pošta ili sigurni sustav elektroničke pošte. Tijelo izdavatelj trebalo bi moći iskoristiti sve odgovarajuće kanale ili sredstva za slanje, uključujući sigurni telekomunikacijski sustav EJN-a, Eurojust ili druge kanale kojima se koriste pravosudna tijela. |
| --- | --- |

(24)

Tijelo izdavatelj trebalo bi potvrdu o zamrzavanju ili potvrdu o oduzimanju, zajedno s nalogom za zamrzavanje ili nalogom za oduzimanje, ako je to primjenjivo, poslati ili izravno tijelu izvršitelju ili središnjem tijelu države izvršenja, kako je primjenjivo, bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis u uvjetima kojima se tijelu izvršitelju omogućuje da utvrdi vjerodostojnost potvrde ili naloga, kao što su preporučena pošta ili sigurni sustav elektroničke pošte. Tijelo izdavatelj trebalo bi moći iskoristiti sve odgovarajuće kanale ili sredstva za slanje, uključujući sigurni telekomunikacijski sustav EJN-a, Eurojust ili druge kanale kojima se koriste pravosudna tijela.

| (25) | Kada tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da osoba protiv koje je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos ima imovinu ili prihod u državi članici, ono bi potvrdu o zamrzavanju ili potvrdu o oduzimanju u vezi s tim nalogom trebalo poslati toj državi članici. Na toj osnovi potvrda bi se primjerice mogla poslati državi članici u kojoj fizička osoba protiv koje je izdan nalog ima boravište ili, ako ta osoba nema trajnu adresu, u kojoj ona ima uobičajeno boravište. Ako je nalog izdan protiv pravne osobe, potvrda bi se mogla poslati državi članici u kojoj ta pravna osoba ima domicil. |
| --- | --- |

(25)

Kada tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da osoba protiv koje je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos ima imovinu ili prihod u državi članici, ono bi potvrdu o zamrzavanju ili potvrdu o oduzimanju u vezi s tim nalogom trebalo poslati toj državi članici. Na toj osnovi potvrda bi se primjerice mogla poslati državi članici u kojoj fizička osoba protiv koje je izdan nalog ima boravište ili, ako ta osoba nema trajnu adresu, u kojoj ona ima uobičajeno boravište. Ako je nalog izdan protiv pravne osobe, potvrda bi se mogla poslati državi članici u kojoj ta pravna osoba ima domicil.

| (26) | Za administrativno slanje i primanje potvrda u vezi s nalozima za zamrzavanje i nalozima za oduzimanje države članice trebale bi moći odrediti jedno ili više središnjih tijela ako je to potrebno zbog strukture njihova unutarnjeg pravnog sustava. Takva središnja tijela mogla bi također pružati administrativnu potporu, imati koordinacijsku ulogu i pomagati u prikupljanju statističkih podataka, čime se olakšava i promiče uzajamno priznavanje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje. |
| --- | --- |

(26)

Za administrativno slanje i primanje potvrda u vezi s nalozima za zamrzavanje i nalozima za oduzimanje države članice trebale bi moći odrediti jedno ili više središnjih tijela ako je to potrebno zbog strukture njihova unutarnjeg pravnog sustava. Takva središnja tijela mogla bi također pružati administrativnu potporu, imati koordinacijsku ulogu i pomagati u prikupljanju statističkih podataka, čime se olakšava i promiče uzajamno priznavanje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje.

| (27) | U slučaju da se potvrda o oduzimanju, povezana s nalogom za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos, šalje u više država izvršenja, država izdavanja trebala bi nastojati izbjeći situaciju u kojoj se oduzima više imovine nego što je potrebno i u kojoj bi ukupni iznos dobiven od izvršenja naloga premašivao najveći iznos koji je u njemu naveden. U tu bi svrhu tijelo izdavatelj između ostaloga trebalo u potvrdi o oduzimanju navesti vrijednost imovine, ako je poznata, u svakoj od država izvršenja, tako da tijela izvršitelji mogu to uzeti u obzir, trebalo bi održavati potrebne kontakte s tijelima izvršiteljima, kao i voditi dijalog s njima, u vezi s imovinom koju treba oduzeti te bi trebalo odmah obavijestiti odgovarajuće tijelo izvršitelja ili tijela izvršitelje ako smatra da postoji opasnost da bi moglo doći do oduzimanja kojim se premašuje najveći iznos. Eurojust bi prema potrebi i u okviru svojih nadležnosti mogao imati koordinacijsku ulogu kako bi se izbjeglo prekomjerno oduzimanje. |
| --- | --- |

(27)

U slučaju da se potvrda o oduzimanju, povezana s nalogom za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos, šalje u više država izvršenja, država izdavanja trebala bi nastojati izbjeći situaciju u kojoj se oduzima više imovine nego što je potrebno i u kojoj bi ukupni iznos dobiven od izvršenja naloga premašivao najveći iznos koji je u njemu naveden. U tu bi svrhu tijelo izdavatelj između ostaloga trebalo u potvrdi o oduzimanju navesti vrijednost imovine, ako je poznata, u svakoj od država izvršenja, tako da tijela izvršitelji mogu to uzeti u obzir, trebalo bi održavati potrebne kontakte s tijelima izvršiteljima, kao i voditi dijalog s njima, u vezi s imovinom koju treba oduzeti te bi trebalo odmah obavijestiti odgovarajuće tijelo izvršitelja ili tijela izvršitelje ako smatra da postoji opasnost da bi moglo doći do oduzimanja kojim se premašuje najveći iznos. Eurojust bi prema potrebi i u okviru svojih nadležnosti mogao imati koordinacijsku ulogu kako bi se izbjeglo prekomjerno oduzimanje.

| (28) | Države članice trebalo bi poticati da daju izjavu u kojoj se navodi da bi one, kao države izvršenja, prihvatile potvrde o zamrzavanju, potvrde o oduzimanju ili obje vrste potvrda na jednom ili više službenih jezika Unije koji nisu njihovi službeni jezici. |
| --- | --- |

(28)

Države članice trebalo bi poticati da daju izjavu u kojoj se navodi da bi one, kao države izvršenja, prihvatile potvrde o zamrzavanju, potvrde o oduzimanju ili obje vrste potvrda na jednom ili više službenih jezika Unije koji nisu njihovi službeni jezici.

| (29) | Tijelo izvršitelj trebalo bi priznati naloge za zamrzavanje i naloge za oduzimanje te poduzeti mjere potrebne za njihovo izvršenje. Donošenje odluke o priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, kao i samo zamrzavanje ili oduzimanje, trebali bi se provesti jednako brzo i trebalo bi im dati jednaku prednost kao i kod sličnih domaćih slučajeva. Trebalo bi utvrditi rokove, koje bi trebalo računati u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 (13), kako bi se osiguralo brzo i učinkovito donošenje odluke o priznavanju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje te njihovo brzo i učinkovito izvršenje. U pogledu naloga za zamrzavanje tijelo izvršitelj trebalo bi započeti poduzimati konkretne mjere potrebne za izvršenje tih naloga najkasnije 48 sati nakon donošenja odluke o njihovu priznavanju i izvršenju. |
| --- | --- |

(29)

Tijelo izvršitelj trebalo bi priznati naloge za zamrzavanje i naloge za oduzimanje te poduzeti mjere potrebne za njihovo izvršenje. Donošenje odluke o priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, kao i samo zamrzavanje ili oduzimanje, trebali bi se provesti jednako brzo i trebalo bi im dati jednaku prednost kao i kod sličnih domaćih slučajeva. Trebalo bi utvrditi rokove, koje bi trebalo računati u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 (13), kako bi se osiguralo brzo i učinkovito donošenje odluke o priznavanju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje te njihovo brzo i učinkovito izvršenje. U pogledu naloga za zamrzavanje tijelo izvršitelj trebalo bi započeti poduzimati konkretne mjere potrebne za izvršenje tih naloga najkasnije 48 sati nakon donošenja odluke o njihovu priznavanju i izvršenju.

| (30) | Pri izvršavanju naloga za zamrzavanje tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj trebali bi voditi računa o povjerljivosti istrage. Tijelo izvršitelj posebno bi trebalo jamčiti povjerljivost činjenica i sadržaja naloga za zamrzavanje. Time se ne dovodi u pitanje obveza da se osobe na koje se nalog odnosi obavijesti o izvršenju naloga za zamrzavanje u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(30)

Pri izvršavanju naloga za zamrzavanje tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj trebali bi voditi računa o povjerljivosti istrage. Tijelo izvršitelj posebno bi trebalo jamčiti povjerljivost činjenica i sadržaja naloga za zamrzavanje. Time se ne dovodi u pitanje obveza da se osobe na koje se nalog odnosi obavijesti o izvršenju naloga za zamrzavanje u skladu s ovom Uredbom.

| (31) | Priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje ne bi se trebalo odbiti na temelju razloga koji nisu predviđeni u ovoj Uredbi. Ovom bi se Uredbom tijelima izvršiteljima trebalo dopustiti ne priznati ili ne izvršiti naloge za oduzimanje na temelju načela ne bis in idem, na temelju pravâ osobe na koju se nalog odnosi ili na temelju prava na sudjelovanje na raspravi u sudskom postupku. |
| --- | --- |

(31)

Priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje ne bi se trebalo odbiti na temelju razloga koji nisu predviđeni u ovoj Uredbi. Ovom bi se Uredbom tijelima izvršiteljima trebalo dopustiti ne priznati ili ne izvršiti naloge za oduzimanje na temelju načela ne bis in idem, na temelju pravâ osobe na koju se nalog odnosi ili na temelju prava na sudjelovanje na raspravi u sudskom postupku.

| (32) | Ovom bi se Uredbom tijelima izvršiteljima trebalo dopustiti ne priznati ili ne izvršiti naloge za oduzimanje ako se osoba protiv koje je izdan nalog za oduzimanje nije osobno pojavila na suđenju koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje povezanim s pravomoćnom osuđujućom presudom. To bi trebao biti razlog za odbijanje priznavanja ili izvršenja samo u slučaju suđenja na kojima je donesen nalog za oduzimanje povezan s pravomoćnom osuđujućom presudom, a ne u slučaju postupaka u kojima je donesen nalog za oduzimanje koji se ne temelji na osuđujućoj presudi. Međutim, kako bi se mogao primijeniti takav razlog, trebalo bi biti održano jedno ili više saslušanja. Taj se razlog ne bi trebao primijeniti ako se odgovarajućim nacionalnim postupovnim pravilima ne predviđaju saslušanja. Takva nacionalna postupovna pravila trebala bi biti u skladu s Poveljom i EKLJP-om, posebno u pogledu prava na pošteno suđenje. To je, primjerice, slučaj ako se postupak vodi u pojednostavnjenom obliku nakon pisanog postupka, u cijelosti ili djelomično, ili kod postupka kod kojeg nije predviđeno saslušanje. |
| --- | --- |

(32)

Ovom bi se Uredbom tijelima izvršiteljima trebalo dopustiti ne priznati ili ne izvršiti naloge za oduzimanje ako se osoba protiv koje je izdan nalog za oduzimanje nije osobno pojavila na suđenju koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje povezanim s pravomoćnom osuđujućom presudom. To bi trebao biti razlog za odbijanje priznavanja ili izvršenja samo u slučaju suđenja na kojima je donesen nalog za oduzimanje povezan s pravomoćnom osuđujućom presudom, a ne u slučaju postupaka u kojima je donesen nalog za oduzimanje koji se ne temelji na osuđujućoj presudi. Međutim, kako bi se mogao primijeniti takav razlog, trebalo bi biti održano jedno ili više saslušanja. Taj se razlog ne bi trebao primijeniti ako se odgovarajućim nacionalnim postupovnim pravilima ne predviđaju saslušanja. Takva nacionalna postupovna pravila trebala bi biti u skladu s Poveljom i EKLJP-om, posebno u pogledu prava na pošteno suđenje. To je, primjerice, slučaj ako se postupak vodi u pojednostavnjenom obliku nakon pisanog postupka, u cijelosti ili djelomično, ili kod postupka kod kojeg nije predviđeno saslušanje.

| (33) | U iznimnim okolnostima trebalo bi biti moguće odbiti priznavanje ili izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje ako bi se takvim priznavanjem ili izvršenjem državu izvršenja spriječilo da primijeni svoja ustavna pravila koja se odnose na slobodu tiska ili slobodu izražavanja u drugim medijima. |
| --- | --- |

(33)

U iznimnim okolnostima trebalo bi biti moguće odbiti priznavanje ili izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje ako bi se takvim priznavanjem ili izvršenjem državu izvršenja spriječilo da primijeni svoja ustavna pravila koja se odnose na slobodu tiska ili slobodu izražavanja u drugim medijima.

| (34) | Stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde unutar Unije temelji se na uzajamnom povjerenju i pretpostavci usklađenosti drugih država članica s pravom Unije i, posebno, s temeljnim pravima. Međutim, u iznimnim situacijama, kada postoje ozbiljni razlozi za pretpostavku da bi, na temelju specifičnih i objektivnih dokaza, izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, u posebnim okolnostima slučaja, podrazumijevalo očito kršenje relevantnog temeljnog prava kako je utvrđeno u Povelji, tijelo izvršitelj trebalo bi moći odlučiti ne priznati i ne izvršiti dotični nalog. Temeljna prava koja bi trebala biti relevantna u tom smislu jesu posebice pravo na djelotvoran pravni lijek, pravo na pošteno suđenje i pravo na obranu. Pravo na vlasništvo u načelu ne bi trebalo biti relevantno jer zamrzavanje i oduzimanje imovine nužno podrazumijeva zadiranje u pravo osobe na vlasništvo te zato što su potrebne zaštitne mjere u tom smislu već predviđene u pravu Unije, među ostalim i u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(34)

Stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde unutar Unije temelji se na uzajamnom povjerenju i pretpostavci usklađenosti drugih država članica s pravom Unije i, posebno, s temeljnim pravima. Međutim, u iznimnim situacijama, kada postoje ozbiljni razlozi za pretpostavku da bi, na temelju specifičnih i objektivnih dokaza, izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, u posebnim okolnostima slučaja, podrazumijevalo očito kršenje relevantnog temeljnog prava kako je utvrđeno u Povelji, tijelo izvršitelj trebalo bi moći odlučiti ne priznati i ne izvršiti dotični nalog. Temeljna prava koja bi trebala biti relevantna u tom smislu jesu posebice pravo na djelotvoran pravni lijek, pravo na pošteno suđenje i pravo na obranu. Pravo na vlasništvo u načelu ne bi trebalo biti relevantno jer zamrzavanje i oduzimanje imovine nužno podrazumijeva zadiranje u pravo osobe na vlasništvo te zato što su potrebne zaštitne mjere u tom smislu već predviđene u pravu Unije, među ostalim i u ovoj Uredbi.

| (35) | Prije nego što donese odluku o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, na temelju bilo kojeg razloga za nepriznavanje ili neizvršenje, tijelo izvršitelj trebalo bi se savjetovati s tijelom izdavateljem kako bi dobilo sve potrebne dodatne informacije. |
| --- | --- |

(35)

Prije nego što donese odluku o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, na temelju bilo kojeg razloga za nepriznavanje ili neizvršenje, tijelo izvršitelj trebalo bi se savjetovati s tijelom izdavateljem kako bi dobilo sve potrebne dodatne informacije.

| (36) | Pri razmatranju zahtjeva koji je tijelo izvršitelj podnijelo u pogledu ograničavanja razdoblja tijekom kojeg bi imovina trebala biti zamrznuta, tijelo izdavatelj u obzir bi trebalo uzeti sve okolnosti tog slučaja, a osobito pitanje bi li daljnje trajanje naloga za zamrzavanje moglo prouzročiti neopravdanu štetu u državi izvršenja. Tijelo izvršitelj potiče se na to da se s tijelom izdavateljem savjetuje u pogledu tog pitanja prije nego što mu uputi formalni zahtjev. |
| --- | --- |

(36)

Pri razmatranju zahtjeva koji je tijelo izvršitelj podnijelo u pogledu ograničavanja razdoblja tijekom kojeg bi imovina trebala biti zamrznuta, tijelo izdavatelj u obzir bi trebalo uzeti sve okolnosti tog slučaja, a osobito pitanje bi li daljnje trajanje naloga za zamrzavanje moglo prouzročiti neopravdanu štetu u državi izvršenja. Tijelo izvršitelj potiče se na to da se s tijelom izdavateljem savjetuje u pogledu tog pitanja prije nego što mu uputi formalni zahtjev.

| (37) | Tijelo izdavatelj trebalo bi obavijestiti tijelo izvršitelja kada tijelo u državi izdavanja primi novčani iznos koji je uplaćen u odnosu na nalog za oduzimanje, pri čemu se podrazumijeva da bi se državu izvršenja trebalo obavijestiti samo ako iznos uplaćen u odnosu na nalog utječe na preostali iznos koji treba oduzeti na temelju tog naloga. |
| --- | --- |

(37)

Tijelo izdavatelj trebalo bi obavijestiti tijelo izvršitelja kada tijelo u državi izdavanja primi novčani iznos koji je uplaćen u odnosu na nalog za oduzimanje, pri čemu se podrazumijeva da bi se državu izvršenja trebalo obavijestiti samo ako iznos uplaćen u odnosu na nalog utječe na preostali iznos koji treba oduzeti na temelju tog naloga.

| (38) | Tijelo izvršitelj trebalo bi imati mogućnost odgode izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, posebno kada bi se njegovim izvršenjem mogla ugroziti kaznena istraga u tijeku. Čim razlozi za odgodu prestanu postojati, tijelo izvršitelj trebalo bi poduzeti mjere potrebne za izvršenje naloga. |
| --- | --- |

(38)

Tijelo izvršitelj trebalo bi imati mogućnost odgode izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, posebno kada bi se njegovim izvršenjem mogla ugroziti kaznena istraga u tijeku. Čim razlozi za odgodu prestanu postojati, tijelo izvršitelj trebalo bi poduzeti mjere potrebne za izvršenje naloga.

| (39) | Nakon izvršenja naloga za zamrzavanje te slijedom donošenja odluke o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj trebalo bi, u mjeri u kojoj je to moguće, obavijestiti njemu poznate osobe na koje se nalog odnosi o takvom izvršenju ili o takvoj odluci. U tu bi svrhu tijelo izvršitelj trebalo poduzeti sve razumne napore radi utvrđenja identiteta tih osoba, provjere kako doći do njih te obavješćivanja tih osoba o izvršenju naloga za zamrzavanje ili o odluci o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje. U izvršavanju te obveze tijelo izvršitelj moglo bi od tijela izdavatelja zatražiti pomoć, primjerice kada se čini da osobe na koje se nalog odnosi imaju boravište u državi izdavanja. Obvezom koja na temelju ove Uredbe proizlazi za tijelo izvršitelja u pogledu pružanja informacija osobama na koje se nalog odnosi ne dovodi se u pitanje bilo kakva obveza tijela izdavatelja za pružanje informacija osobama na temelju prava države izdavanja, primjerice u pogledu izdavanja naloga za zamrzavanje ili postojećih pravnih sredstava u skladu s pravom države izdavanja. |
| --- | --- |

(39)

Nakon izvršenja naloga za zamrzavanje te slijedom donošenja odluke o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj trebalo bi, u mjeri u kojoj je to moguće, obavijestiti njemu poznate osobe na koje se nalog odnosi o takvom izvršenju ili o takvoj odluci. U tu bi svrhu tijelo izvršitelj trebalo poduzeti sve razumne napore radi utvrđenja identiteta tih osoba, provjere kako doći do njih te obavješćivanja tih osoba o izvršenju naloga za zamrzavanje ili o odluci o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje. U izvršavanju te obveze tijelo izvršitelj moglo bi od tijela izdavatelja zatražiti pomoć, primjerice kada se čini da osobe na koje se nalog odnosi imaju boravište u državi izdavanja. Obvezom koja na temelju ove Uredbe proizlazi za tijelo izvršitelja u pogledu pružanja informacija osobama na koje se nalog odnosi ne dovodi se u pitanje bilo kakva obveza tijela izdavatelja za pružanje informacija osobama na temelju prava države izdavanja, primjerice u pogledu izdavanja naloga za zamrzavanje ili postojećih pravnih sredstava u skladu s pravom države izdavanja.

| (40) | Tijelo izdavatelj trebalo bi se bez odgode obavijestiti o nemogućnosti izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje. Do takve nemogućnosti moglo bi doći zato što je imovina već oduzeta, nestala je, uništena je ili se ne nalazi na lokaciji koju je navelo tijelo izdavatelj ili zato što lokacija imovine nije dovoljno precizno opisana iako je provedeno savjetovanje između tijela izvršitelja i tijela izdavatelja u tom pogledu. U takvim okolnostima tijelo izvršitelj više ne bi trebalo biti dužno izvršiti taj nalog. Međutim, ako tijelo izvršitelj naknadno dobije informacije koje mu omogućuju utvrđivanje lokacije imovine, trebalo bi moći izvršiti nalog bez potrebe za slanjem nove potvrde u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(40)

Tijelo izdavatelj trebalo bi se bez odgode obavijestiti o nemogućnosti izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje. Do takve nemogućnosti moglo bi doći zato što je imovina već oduzeta, nestala je, uništena je ili se ne nalazi na lokaciji koju je navelo tijelo izdavatelj ili zato što lokacija imovine nije dovoljno precizno opisana iako je provedeno savjetovanje između tijela izvršitelja i tijela izdavatelja u tom pogledu. U takvim okolnostima tijelo izvršitelj više ne bi trebalo biti dužno izvršiti taj nalog. Međutim, ako tijelo izvršitelj naknadno dobije informacije koje mu omogućuju utvrđivanje lokacije imovine, trebalo bi moći izvršiti nalog bez potrebe za slanjem nove potvrde u skladu s ovom Uredbom.

| (41) | Kada je zbog prava države izvršenja pravno nemoguće izvršiti nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje, tijelo izvršitelj trebalo bi stupiti u kontakt s tijelom izdavateljem kako bi raspravili o toj situaciji i pronašli rješenje. Takvo rješenje moglo bi se sastojati u tome da tijelo izdavatelj povuče dotični nalog. |
| --- | --- |

(41)

Kada je zbog prava države izvršenja pravno nemoguće izvršiti nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje, tijelo izvršitelj trebalo bi stupiti u kontakt s tijelom izdavateljem kako bi raspravili o toj situaciji i pronašli rješenje. Takvo rješenje moglo bi se sastojati u tome da tijelo izdavatelj povuče dotični nalog.

| (42) | Čim se dovrši izvršenje naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj o rezultatima izvršenja trebalo bi obavijestiti tijelo izdavatelja. Ako je to izvedivo u praksi, tijelo izvršitelj pritom bi tijelo izdavatelja također trebalo obavijestiti o imovini ili novčanom iznosu koji su oduzeti, kao i o ostalim pojedinostima koje smatra relevantnima. |
| --- | --- |

(42)

Čim se dovrši izvršenje naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj o rezultatima izvršenja trebalo bi obavijestiti tijelo izdavatelja. Ako je to izvedivo u praksi, tijelo izvršitelj pritom bi tijelo izdavatelja također trebalo obavijestiti o imovini ili novčanom iznosu koji su oduzeti, kao i o ostalim pojedinostima koje smatra relevantnima.

| (43) | Izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje trebalo bi biti uređeno pravom države izvršenja i jedino bi tijela te države trebala biti nadležna za odlučivanje o postupcima izvršenja. Prema potrebi, tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj trebali bi moći pozvati Eurojust ili EJN da u okviru svoje nadležnosti pruže pomoć u vezi s pitanjima povezanima s izvršenjem naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje. |
| --- | --- |

(43)

Izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje trebalo bi biti uređeno pravom države izvršenja i jedino bi tijela te države trebala biti nadležna za odlučivanje o postupcima izvršenja. Prema potrebi, tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj trebali bi moći pozvati Eurojust ili EJN da u okviru svoje nadležnosti pruže pomoć u vezi s pitanjima povezanima s izvršenjem naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje.

| (44) | Pravilna primjena ove Uredbe pretpostavlja blisku komunikaciju među uključenim nadležnim nacionalnim tijelima, posebno u slučajevima istodobnog izvršenja naloga za oduzimanje u više država članica. Nadležna nacionalna tijela trebala bi se stoga uzajamno savjetovati kad god je to potrebno, izravno ili prema potrebi putem Eurojusta ili EJN. |
| --- | --- |

(44)

Pravilna primjena ove Uredbe pretpostavlja blisku komunikaciju među uključenim nadležnim nacionalnim tijelima, posebno u slučajevima istodobnog izvršenja naloga za oduzimanje u više država članica. Nadležna nacionalna tijela trebala bi se stoga uzajamno savjetovati kad god je to potrebno, izravno ili prema potrebi putem Eurojusta ili EJN.

| (45) | U prekograničnim slučajevima ne bi trebalo dovoditi u pitanje prava žrtava na naknadu štete i povrat. U pravilima o raspolaganju zamrznutom ili oduzetom imovinom prednost bi se trebala davati naknadi štete i povratu imovine žrtvama. Pojam „žrtve” treba tumačiti u skladu s pravom države izdavanja, a njime bi trebalo moći biti predviđeno da za potrebe ove Uredbe žrtva može biti i pravna osoba. Ovom Uredbom ne bi se trebala dovoditi u pitanje pravila o naknadi štete i povratu imovine žrtvama u nacionalnim postupcima. |
| --- | --- |

(45)

U prekograničnim slučajevima ne bi trebalo dovoditi u pitanje prava žrtava na naknadu štete i povrat. U pravilima o raspolaganju zamrznutom ili oduzetom imovinom prednost bi se trebala davati naknadi štete i povratu imovine žrtvama. Pojam „žrtve” treba tumačiti u skladu s pravom države izdavanja, a njime bi trebalo moći biti predviđeno da za potrebe ove Uredbe žrtva može biti i pravna osoba. Ovom Uredbom ne bi se trebala dovoditi u pitanje pravila o naknadi štete i povratu imovine žrtvama u nacionalnim postupcima.

| (46) | Ako je tijelo izvršitelj obaviješteno o odluci koju je izdalo tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo u državi izdavanja, prema kojoj treba izvršiti povrat zamrznute imovine žrtvi, tijelo izvršitelj trebalo bi poduzeti potrebne mjere kako bi se osiguralo da se dotična imovina zamrzne i što je prije moguće vrati žrtvi. Tijelo izvršitelj trebalo bi moći prenijeti imovinu državi izdavanja kako bi država izdavanja mogla izvršiti povrat imovine žrtvi ili je prenijeti izravno žrtvi ako država izdavanja za to da svoju suglasnost. U pogledu obveze povrata zamrznute imovine žrtvi trebali bi biti ispunjeni sljedeći uvjeti: pravo žrtve na imovinu ne bi smjelo biti osporavano, što znači da se prihvaća da je žrtva zakoniti vlasnik imovine i ne postoje ozbiljne tvrdnje kojima se to dovodi u pitanje; imovina ne bi smjela biti potrebna kao dokaz u kaznenim postupcima u državi izvršenja; i ne bi se smjelo dovoditi u pitanje prava osoba na koje se nalog odnosi, a osobito prava bona fide trećih strana. Tijelo izvršitelj trebalo bi izvršiti povrat zamrznute imovine žrtvi samo ako su ti uvjeti ispunjeni. Ako tijelo izvršitelj smatra da ti uvjeti nisu ispunjeni, ono bi se trebalo savjetovati s tijelom izdavateljem, primjerice kako bi od njega zatražilo dodatne informacije ili raspravilo situaciju kako bi se pronašlo rješenje. U slučaju nemogućnosti pronalaska rješenja tijelo izvršitelj trebalo bi moći odlučiti ne izvršiti povrat zamrznute imovine žrtvi. |
| --- | --- |

(46)

Ako je tijelo izvršitelj obaviješteno o odluci koju je izdalo tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo u državi izdavanja, prema kojoj treba izvršiti povrat zamrznute imovine žrtvi, tijelo izvršitelj trebalo bi poduzeti potrebne mjere kako bi se osiguralo da se dotična imovina zamrzne i što je prije moguće vrati žrtvi. Tijelo izvršitelj trebalo bi moći prenijeti imovinu državi izdavanja kako bi država izdavanja mogla izvršiti povrat imovine žrtvi ili je prenijeti izravno žrtvi ako država izdavanja za to da svoju suglasnost. U pogledu obveze povrata zamrznute imovine žrtvi trebali bi biti ispunjeni sljedeći uvjeti: pravo žrtve na imovinu ne bi smjelo biti osporavano, što znači da se prihvaća da je žrtva zakoniti vlasnik imovine i ne postoje ozbiljne tvrdnje kojima se to dovodi u pitanje; imovina ne bi smjela biti potrebna kao dokaz u kaznenim postupcima u državi izvršenja; i ne bi se smjelo dovoditi u pitanje prava osoba na koje se nalog odnosi, a osobito prava bona fide trećih strana. Tijelo izvršitelj trebalo bi izvršiti povrat zamrznute imovine žrtvi samo ako su ti uvjeti ispunjeni. Ako tijelo izvršitelj smatra da ti uvjeti nisu ispunjeni, ono bi se trebalo savjetovati s tijelom izdavateljem, primjerice kako bi od njega zatražilo dodatne informacije ili raspravilo situaciju kako bi se pronašlo rješenje. U slučaju nemogućnosti pronalaska rješenja tijelo izvršitelj trebalo bi moći odlučiti ne izvršiti povrat zamrznute imovine žrtvi.

| (47) | Svaka država članica trebala bi razmotriti uspostavu nacionalnog središnjeg ureda odgovornog za upravljanje zamrznutom imovinom s ciljem mogućega naknadnog oduzimanja, kao i za upravljanje oduzetom imovinom. Zamrznuta imovina i oduzeta imovina mogle bi biti prioritetno namijenjene za projekte iz područja izvršavanja zakonodavstva i sprječavanja organiziranog kriminala kao i za druge projekte od javnog interesa ili društvene koristi. |
| --- | --- |

(47)

Svaka država članica trebala bi razmotriti uspostavu nacionalnog središnjeg ureda odgovornog za upravljanje zamrznutom imovinom s ciljem mogućega naknadnog oduzimanja, kao i za upravljanje oduzetom imovinom. Zamrznuta imovina i oduzeta imovina mogle bi biti prioritetno namijenjene za projekte iz područja izvršavanja zakonodavstva i sprječavanja organiziranog kriminala kao i za druge projekte od javnog interesa ili društvene koristi.

| (48) | Svaka država članica trebala bi razmotriti uspostavu nacionalnog fonda kojim bi se jamčila odgovarajuća naknada štete žrtvama kaznenih djela, poput obitelji policijskih službenika i javnih službenika koji su izgubili život ili zadobili trajni invaliditet pri obavljanju dužnosti. Države članice mogle bi u tu svrhu namijeniti dio oduzete imovine. |
| --- | --- |

(48)

Svaka država članica trebala bi razmotriti uspostavu nacionalnog fonda kojim bi se jamčila odgovarajuća naknada štete žrtvama kaznenih djela, poput obitelji policijskih službenika i javnih službenika koji su izgubili život ili zadobili trajni invaliditet pri obavljanju dužnosti. Države članice mogle bi u tu svrhu namijeniti dio oduzete imovine.

| (49) | Države članice ne bi trebale imati mogućnost jedna od druge potraživati naknadu troškova nastalih primjenom ove Uredbe. Međutim, kada su za državu izvršenja nastali veliki ili izvanredni troškovi, primjerice zbog činjenice da je imovina zamrznuta tijekom duljeg razdoblja, tijelo izdavatelj trebalo bi razmotriti svaki prijedlog tijela izvršitelja o podjeli troškova. |
| --- | --- |

(49)

Države članice ne bi trebale imati mogućnost jedna od druge potraživati naknadu troškova nastalih primjenom ove Uredbe. Međutim, kada su za državu izvršenja nastali veliki ili izvanredni troškovi, primjerice zbog činjenice da je imovina zamrznuta tijekom duljeg razdoblja, tijelo izdavatelj trebalo bi razmotriti svaki prijedlog tijela izvršitelja o podjeli troškova.

| (50) | Kako bi se u budućnosti moglo riješiti uočene probleme u pogledu sadržaja potvrda iz prilogâ ovoj Uredbi što je brže moguće, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom tih potvrda. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (14). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(50)

Kako bi se u budućnosti moglo riješiti uočene probleme u pogledu sadržaja potvrda iz prilogâ ovoj Uredbi što je brže moguće, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenja akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom tih potvrda. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (14). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (51) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno uzajamno priznavanje i izvršenje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(51)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno uzajamno priznavanje i izvršenje nalogâ za zamrzavanje i nalogâ za oduzimanje, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (52) | Odredbe Okvirne odluke 2003/577/PUP već su zamijenjene Direktivom 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) u pogledu zamrzavanja dokaza za države članice koje obvezuje ta direktiva. Odredbe Okvirne odluke 2003/577/PUP u pogledu zamrzavanja imovine trebalo bi zamijeniti ovom Uredbom među državama članicama koje ona obvezuje. Okvirnu odluku 2006/783/PUP također bi trebalo zamijeniti ovom Uredbom među državama članicama koje ona obvezuje. Odredbe Okvirne odluke 2003/577/PUP u pogledu zamrzavanja imovine, kao i odredbe Okvirne odluke 2006/783/PUP, trebale bi se stoga i dalje primjenjivati ne samo među državama članicama koje ova Uredba ne obvezuje, već i između svake države članice koju ova Uredba ne obvezuje i svake države članice koju ova Uredba obvezuje. |
| --- | --- |

(52)

Odredbe Okvirne odluke 2003/577/PUP već su zamijenjene Direktivom 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) u pogledu zamrzavanja dokaza za države članice koje obvezuje ta direktiva. Odredbe Okvirne odluke 2003/577/PUP u pogledu zamrzavanja imovine trebalo bi zamijeniti ovom Uredbom među državama članicama koje ona obvezuje. Okvirnu odluku 2006/783/PUP također bi trebalo zamijeniti ovom Uredbom među državama članicama koje ona obvezuje. Odredbe Okvirne odluke 2003/577/PUP u pogledu zamrzavanja imovine, kao i odredbe Okvirne odluke 2006/783/PUP, trebale bi se stoga i dalje primjenjivati ne samo među državama članicama koje ova Uredba ne obvezuje, već i između svake države članice koju ova Uredba ne obvezuje i svake države članice koju ova Uredba obvezuje.

| (53) | Pravni oblik ovog akta ne bi trebao predstavljati presedan za buduće pravne akte Unije u području uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka u kaznenim stvarima. Odabir pravnog oblika za buduće pravne akte Unije trebalo bi pažljivo procijeniti na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir, među ostalim čimbenicima, djelotvornost pravnog akta te načela proporcionalnosti i supsidijarnosti. |
| --- | --- |

(53)

Pravni oblik ovog akta ne bi trebao predstavljati presedan za buduće pravne akte Unije u području uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka u kaznenim stvarima. Odabir pravnog oblika za buduće pravne akte Unije trebalo bi pažljivo procijeniti na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir, među ostalim čimbenicima, djelotvornost pravnog akta te načela proporcionalnosti i supsidijarnosti.

| (54) | Države članice trebale bi osigurati da, u skladu s Odlukom Vijeća 2007/845/PUP (16), njihovi uredi za oduzimanje imovinske koristi međusobno surađuju u svrhu olakšavanja praćenja i utvrđivanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom ili druge imovine povezane s kaznenim djelom koji mogu postati predmetom naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje. |
| --- | --- |

(54)

Države članice trebale bi osigurati da, u skladu s Odlukom Vijeća 2007/845/PUP (16), njihovi uredi za oduzimanje imovinske koristi međusobno surađuju u svrhu olakšavanja praćenja i utvrđivanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom ili druge imovine povezane s kaznenim djelom koji mogu postati predmetom naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje.

| (55) | U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe. |
| --- | --- |

(55)

U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.

| (56) | U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(56)

U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (57) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(57)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PREDMET, DEFINICIJE I PODRUČJE PRIMJENE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se pravila u skladu s kojima država članica priznaje i izvršava na svojem državnom području naloge za zamrzavanje i naloge za oduzimanje koji je izdala druga država članica u okviru postupaka u kaznenim stvarima.

2.   Ovom Uredbom ne mijenja se obveza poštovanja temeljenih prava i pravnih načela sadržanih u članku 6. UEU-a.

3.   Tijelo izdavatelj osigurava da se pri izdavanju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje poštuju načela nužnosti i proporcionalnosti.

4.   Ova Uredba ne primjenjuje se na naloge za zamrzavanje i naloge za oduzimanje izdane u okviru postupaka u građanskim ili upravnim stvarima.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „nalog za zamrzavanje” znači odluka koju je izdalo ili potvrdilo tijelo izdavatelj kako bi se spriječilo uništenje, mijenjanje, premještanje, prijenos ili uklanjanje imovine radi njezina oduzimanja; |
| --- | --- |

1.

„nalog za zamrzavanje” znači odluka koju je izdalo ili potvrdilo tijelo izdavatelj kako bi se spriječilo uništenje, mijenjanje, premještanje, prijenos ili uklanjanje imovine radi njezina oduzimanja;

| 2. | „nalog za oduzimanje” znači konačna sankcija ili mjera koju je izrekao sud slijedom postupka u vezi s kaznenim djelom i čija je posljedica konačno oduzimanje imovine od fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

2.

„nalog za oduzimanje” znači konačna sankcija ili mjera koju je izrekao sud slijedom postupka u vezi s kaznenim djelom i čija je posljedica konačno oduzimanje imovine od fizičke ili pravne osobe;

| 3. | „imovina” znači imovina bilo koje vrste, neovisno o tome je li materijalna ili nematerijalna, pokretna ili nepokretna te pravni dokumenti ili instrumenti kojima se dokazuje pravo na takvu imovinu ili interes za takvu imovinu te koju tijelo izdavatelj smatra:






  (a) | imovinskom koristi ostvarenom kaznenim djelom ili istovjetnom vrijednosti te imovinske koristi, bilo da je riječ o punom iznosu vrijednosti takve imovinske koristi ili samo dijelu iznosa; |
| --- | --- | --- |

3.

„imovina” znači imovina bilo koje vrste, neovisno o tome je li materijalna ili nematerijalna, pokretna ili nepokretna te pravni dokumenti ili instrumenti kojima se dokazuje pravo na takvu imovinu ili interes za takvu imovinu te koju tijelo izdavatelj smatra:

(a)

imovinskom koristi ostvarenom kaznenim djelom ili istovjetnom vrijednosti te imovinske koristi, bilo da je riječ o punom iznosu vrijednosti takve imovinske koristi ili samo dijelu iznosa;

| (b) | predmetima počinjenja kaznenog djela ili vrijednošću takvog predmeta; |
| --- | --- |

(b)

predmetima počinjenja kaznenog djela ili vrijednošću takvog predmeta;

| (c) | podložnom oduzimanju primjenom bilo koje od ovlasti oduzimanja u državi izdavanja koje su predviđene Direktivom 2014/42/EU; ili |
| --- | --- |

(c)

podložnom oduzimanju primjenom bilo koje od ovlasti oduzimanja u državi izdavanja koje su predviđene Direktivom 2014/42/EU; ili

| (d) | podložnom oduzimanju na temelju bilo kojih drugih odredaba koje se odnose na ovlasti oduzimanja, uključujući oduzimanje bez pravomoćne osuđujuće presude, na temelju prava države izdavanja, slijedom postupka u vezi s kaznenim djelom; |
| --- | --- |

(d)

podložnom oduzimanju na temelju bilo kojih drugih odredaba koje se odnose na ovlasti oduzimanja, uključujući oduzimanje bez pravomoćne osuđujuće presude, na temelju prava države izdavanja, slijedom postupka u vezi s kaznenim djelom;

| 4. | „imovinska korist” znači svaka ekonomska korist izravno ili neizravno ostvarena kaznenim djelom, koja se sastoji od bilo kojeg oblika imovine i uključuje svako naknadno reinvestiranje ili preoblikovanje izravne imovinske koristi i svaku novčanu pogodnost; |
| --- | --- |

4.

„imovinska korist” znači svaka ekonomska korist izravno ili neizravno ostvarena kaznenim djelom, koja se sastoji od bilo kojeg oblika imovine i uključuje svako naknadno reinvestiranje ili preoblikovanje izravne imovinske koristi i svaku novčanu pogodnost;

| 5. | „predmeti” znači bilo koja imovina koja se upotrijebila ili se namjeravala upotrijebiti, na bilo koji način, u cijelosti ili djelomično, za počinjenje kaznenog djela; |
| --- | --- |

5.

„predmeti” znači bilo koja imovina koja se upotrijebila ili se namjeravala upotrijebiti, na bilo koji način, u cijelosti ili djelomično, za počinjenje kaznenog djela;

| 6. | „država izdavanja” znači država članica u kojoj je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje; |
| --- | --- |

6.

„država izdavanja” znači država članica u kojoj je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje;

| 7. | „država izvršenja” znači država članica kojoj je poslan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje radi priznavanja i izvršenja; |
| --- | --- |

7.

„država izvršenja” znači država članica kojoj je poslan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje radi priznavanja i izvršenja;

| 8. | „tijelo izdavatelj” znači:






  (a) | u pogledu naloga za zamrzavanje:






  i. | sudac, sud ili javni tužitelj nadležan za dotični predmet; ili |
| --- | --- | --- | --- |

8.

„tijelo izdavatelj” znači:

(a)

u pogledu naloga za zamrzavanje:

i.

sudac, sud ili javni tužitelj nadležan za dotični predmet; ili

| ii. | drugo nadležno tijelo koje je kao takvo odredila država izdavanja i koje je nadležno da u kaznenim stvarima naloži zamrzavanje imovine ili izvršavanje naloga za zamrzavanje u skladu s nacionalnim pravom. Nadalje, prije slanja tijelu izvršitelju sudac, sud ili javni tužitelj u državi izdavanja potvrđuje nalog za zamrzavanje nakon ispitivanja njegove usklađenosti s uvjetima za izdavanje takvog naloga u skladu s ovom Uredbom. Ako je sudac, sud ili javni tužitelj potvrdio nalog, i to se drugo nadležno tijelo može smatrati tijelom izdavateljem za potrebe slanja naloga; |
| --- | --- |

ii.

drugo nadležno tijelo koje je kao takvo odredila država izdavanja i koje je nadležno da u kaznenim stvarima naloži zamrzavanje imovine ili izvršavanje naloga za zamrzavanje u skladu s nacionalnim pravom. Nadalje, prije slanja tijelu izvršitelju sudac, sud ili javni tužitelj u državi izdavanja potvrđuje nalog za zamrzavanje nakon ispitivanja njegove usklađenosti s uvjetima za izdavanje takvog naloga u skladu s ovom Uredbom. Ako je sudac, sud ili javni tužitelj potvrdio nalog, i to se drugo nadležno tijelo može smatrati tijelom izdavateljem za potrebe slanja naloga;

| (b) | u pogledu naloga za oduzimanje nadležno tijelo koje je kao takvo odredila država izdavanja i koje je nadležno da u kaznenim stvarima izvrši nalog za oduzimanje koji je izdao sud u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

u pogledu naloga za oduzimanje nadležno tijelo koje je kao takvo odredila država izdavanja i koje je nadležno da u kaznenim stvarima izvrši nalog za oduzimanje koji je izdao sud u skladu s nacionalnim pravom;

| 9. | „tijelo izvršitelj” znači tijelo nadležno za priznavanje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje te osiguravanje njegova izvršenja u skladu s ovom Uredbom i postupcima koji su na temelju nacionalnog prava primjenjivi na zamrzavanje i oduzimanje imovine; ako se na temelju takvih postupaka zahtijeva da sud registrira nalog i odobri njegovo izvršenje, tijelom izvršiteljem smatra se tijelo koje je nadležno zatražiti takvu registraciju i odobravanje; |
| --- | --- |

9.

„tijelo izvršitelj” znači tijelo nadležno za priznavanje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje te osiguravanje njegova izvršenja u skladu s ovom Uredbom i postupcima koji su na temelju nacionalnog prava primjenjivi na zamrzavanje i oduzimanje imovine; ako se na temelju takvih postupaka zahtijeva da sud registrira nalog i odobri njegovo izvršenje, tijelom izvršiteljem smatra se tijelo koje je nadležno zatražiti takvu registraciju i odobravanje;

| 10. | „osoba na koju se nalog odnosi” znači fizička ili pravna osoba protiv koje je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje ili fizička ili pravna osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene tim nalogom, kao i bilo koja treća strana na čija se prava u pogledu te imovine tim nalogom izravno utječe u skladu s pravom države izvršenja. |
| --- | --- |

10.

„osoba na koju se nalog odnosi” znači fizička ili pravna osoba protiv koje je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje ili fizička ili pravna osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene tim nalogom, kao i bilo koja treća strana na čija se prava u pogledu te imovine tim nalogom izravno utječe u skladu s pravom države izvršenja.

Članak 3.

Kaznena djela

1.   Naloge za zamrzavanje ili naloge za oduzimanje izvršava se bez provjere dvostruke kažnjivosti djela za koja su izdani takvi nalozi ako su ta djela u državi izdavanja kažnjiva kaznom zatvora u najduljem trajanju od najmanje tri godine te ako se na temelju prava države izdavanja radi o jednom od sljedećih kaznenih djela ili više njih:

| 1. | sudjelovanje u zločinačkom udruženju; |
| --- | --- |

1.

sudjelovanje u zločinačkom udruženju;

| 2. | terorizam; |
| --- | --- |

2.

terorizam;

| 3. | trgovanje ljudima; |
| --- | --- |

3.

trgovanje ljudima;

| 4. | spolno iskorištavanje djece i dječja pornografija, |
| --- | --- |

4.

spolno iskorištavanje djece i dječja pornografija,

| 5. | nezakonita trgovina opojnim drogama i psihotropnim tvarima; |
| --- | --- |

5.

nezakonita trgovina opojnim drogama i psihotropnim tvarima;

| 6. | nezakonita trgovina oružjem, streljivom i eksplozivima; |
| --- | --- |

6.

nezakonita trgovina oružjem, streljivom i eksplozivima;

| 7. | korupcija; |
| --- | --- |

7.

korupcija;

| 8. | prijevara, uključujući prijevaru i druga kaznena djela koja štetno utječu na financijske interese Unije kako su utvrđena Direktivom (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17); |
| --- | --- |

8.

prijevara, uključujući prijevaru i druga kaznena djela koja štetno utječu na financijske interese Unije kako su utvrđena Direktivom (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17);

| 9. | pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom; |
| --- | --- |

9.

pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom;

| 10. | krivotvorenje novca, uključujući euro; |
| --- | --- |

10.

krivotvorenje novca, uključujući euro;

| 11. | kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

11.

kiberkriminalitet;

| 12. | kaznena djela protiv okoliša, uključujući nezakonitu trgovinu ugroženim životinjskim vrstama te ugroženim biljnim vrstama i sortama; |
| --- | --- |

12.

kaznena djela protiv okoliša, uključujući nezakonitu trgovinu ugroženim životinjskim vrstama te ugroženim biljnim vrstama i sortama;

| 13. | olakšavanje neovlaštenog ulaska i boravka; |
| --- | --- |

13.

olakšavanje neovlaštenog ulaska i boravka;

| 14. | ubojstvo ili teška tjelesna ozljeda; |
| --- | --- |

14.

ubojstvo ili teška tjelesna ozljeda;

| 15. | nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom; |
| --- | --- |

15.

nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom;

| 16. | otmica, protupravno oduzimanje slobode ili uzimanje talaca; |
| --- | --- |

16.

otmica, protupravno oduzimanje slobode ili uzimanje talaca;

| 17. | rasizam i ksenofobija; |
| --- | --- |

17.

rasizam i ksenofobija;

| 18. | organizirana ili oružana pljačka; |
| --- | --- |

18.

organizirana ili oružana pljačka;

| 19. | nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući antikvitete i umjetnička djela; |
| --- | --- |

19.

nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući antikvitete i umjetnička djela;

| 20. | prijevara; |
| --- | --- |

20.

prijevara;

| 21. | reketarenje i iznuda; |
| --- | --- |

21.

reketarenje i iznuda;

| 22. | krivotvorenje i piratstvo proizvoda; |
| --- | --- |

22.

krivotvorenje i piratstvo proizvoda;

| 23. | krivotvorenje administrativnih isprava i trgovina njima; |
| --- | --- |

23.

krivotvorenje administrativnih isprava i trgovina njima;

| 24. | krivotvorenje sredstava plaćanja; |
| --- | --- |

24.

krivotvorenje sredstava plaćanja;

| 25. | nezakonita trgovina hormonskim tvarima i ostalim stimulansima rasta; |
| --- | --- |

25.

nezakonita trgovina hormonskim tvarima i ostalim stimulansima rasta;

| 26. | nezakonita trgovina nuklearnim ili radioaktivnim materijalom; |
| --- | --- |

26.

nezakonita trgovina nuklearnim ili radioaktivnim materijalom;

| 27. | trgovina ukradenim vozilima; |
| --- | --- |

27.

trgovina ukradenim vozilima;

| 28. | silovanje; |
| --- | --- |

28.

silovanje;

| 29. | podmetanje požara; |
| --- | --- |

29.

podmetanje požara;

| 30. | kaznena djela u nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

30.

kaznena djela u nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda;

| 31. | protupravno oduzimanje zrakoplova ili brodova; |
| --- | --- |

31.

protupravno oduzimanje zrakoplova ili brodova;

| 32. | sabotaža. |
| --- | --- |

32.

sabotaža.

2.   Za kaznena djela koja nisu navedena u stavku 1. država izvršenja može priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje uvjetovati time da su djela za koja je izdan nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje kazneno djelo na temelju prava države izvršenja, neovisno o njegovim sastavnim elementima ili o tome kako je opisano u pravu države izdavanja.

POGLAVLJE II.

SLANJE, PRIZNAVANJE I IZVRŠENJE NALOGA ZA ZAMRZAVANJE

Članak 4.

Slanje naloga za zamrzavanje

1.   Nalog za zamrzavanje šalje se u obliku potvrde o zamrzavanju. Tijelo izdavatelj potvrdu o zamrzavanju predviđenu u članku 6. šalje izravno tijelu izvršitelju ili, prema potrebi, središnjem tijelu iz članka 24. stavka 2. bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis u uvjetima kojima se tijelu izvršitelju omogućuje da utvrdi vjerodostojnost potvrde o zamrzavanju.

2.   Države članice mogu dati izjavu u kojoj navode da im tijelo izdavatelj pri slanju potvrde o zamrzavanju s ciljem priznavanja i izvršenja naloga za zamrzavanje treba poslati izvornik naloga za zamrzavanje ili njegovu ovjerenu presliku zajedno s potvrdom o zamrzavanju. Međutim, potrebno je prevesti samo potvrdu o zamrzavanju, u skladu s člankom 6. stavkom 2.

3.   Države članice mogu dati izjavu iz stavka 2. prije datuma početka primjene ove Uredbe ili na kasniji datum. Države članice tu izjavu mogu u svakom trenutku povući. Države članice Komisiju obavješćuju kada daju ili povuku tu izjavu. Komisija te informacije stavlja na raspolaganje svim državama članicama i EJN-u.

4.   U pogledu naloga za zamrzavanje koji se odnosi na novčani iznos, kada tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da osoba protiv koje je izdan nalog za zamrzavanje ima imovinu ili prihod u državi članici, ono šalje potvrdu o zamrzavanju toj državi članici.

5.   U pogledu naloga za zamrzavanje koji se odnosi na određene dijelove imovine, kada tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se ti dijelovi nalaze u državi članici, ono šalje potvrdu o zamrzavanju toj državi članici.

6.   Potvrda o zamrzavanju:

| (a) | popraćena je potvrdom o oduzimanju poslanom u skladu s člankom 14.; ili |
| --- | --- |

(a)

popraćena je potvrdom o oduzimanju poslanom u skladu s člankom 14.; ili

| (b) | sadržava uputu da imovina treba ostati zamrznuta u državi izvršenja do slanja i izvršenja naloga za oduzimanje u skladu s člankom 14., a u tom slučaju tijelo izdavatelj predviđeni datum tog slanja navodi u potvrdi o zamrzavanju. |
| --- | --- |

(b)

sadržava uputu da imovina treba ostati zamrznuta u državi izvršenja do slanja i izvršenja naloga za oduzimanje u skladu s člankom 14., a u tom slučaju tijelo izdavatelj predviđeni datum tog slanja navodi u potvrdi o zamrzavanju.

7.   Tijelo izdavatelj obavješćuje tijelo izvršitelja ako mu je poznata bilo koja osoba na koju se nalog odnosi. Tijelo izdavatelj na zahtjev pruža tijelu izvršitelju i sve informacije relevantne za bilo kakve zahtjeve takve osobe na koju se nalog odnosi u pogledu imovine, uključujući sve informacije kojima se omogućuje utvrđivanje identiteta te osobe.

8.   Ako, unatoč informacijama koje su stavljene na raspolaganje u skladu s člankom 24. stavkom 3., nadležno tijelo izvršitelj nije poznato tijelu izdavatelju, tijelo izdavatelj obavlja sve potrebne upite, uključujući upite preko kontaktnih točaka EJN-a, kako bi utvrdilo koje je tijelo nadležno za priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje.

9.   Kada tijelo u državi izvršenja koje primi potvrdu o zamrzavanju nije nadležno za priznavanje naloga za zamrzavanje ili poduzimanje mjera potrebnih za njegovo izvršenje, to tijelo potvrdu o zamrzavanju odmah šalje nadležnom tijelu izvršitelju u svojoj državi članici i o tome na odgovarajući način obavješćuje tijelo izdavatelja.

Članak 5.

Slanje naloga za zamrzavanje jednoj ili više država izvršenja

1.   Potvrda o zamrzavanju šalje se u skladu s člankom 4. istodobno samo jednoj državi izvršenja, osim ako se primjenjuje stavak 2. ili 3. ovog članka.

2.   Ako se nalog za zamrzavanje odnosi na određene dijelove imovine, potvrda o zamrzavanju može se istodobno poslati u više država izvršenja ako:

| (a) | tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom za zamrzavanje nalaze u različitim državama izvršenja; ili |
| --- | --- |

(a)

tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom za zamrzavanje nalaze u različitim državama izvršenja; ili

| (b) | zamrzavanje određenog dijela imovine obuhvaćenog nalogom za zamrzavanje zahtijevalo bi djelovanje u više država izvršenja. |
| --- | --- |

(b)

zamrzavanje određenog dijela imovine obuhvaćenog nalogom za zamrzavanje zahtijevalo bi djelovanje u više država izvršenja.

3.   Ako se nalog za zamrzavanje odnosi na novčani iznos, potvrda o zamrzavanju može se istodobno poslati u više država izvršenja ako tijelo izdavatelj smatra da za to postoji posebna potreba, posebno ako procijenjena vrijednost imovine koja se može zamrznuti u državi izdavanja i u bilo kojoj od država izvršenja vjerojatno nije dovoljna za zamrzavanje punog iznosa obuhvaćenog nalogom za zamrzavanje.

Članak 6.

Standardna potvrda o zamrzavanju

1.   U svrhu slanja naloga za zamrzavanje tijelo izdavatelj popunjava potvrdu o zamrzavanju iz Priloga I., potpisuje ju i ovjerava točnost i ispravnost njezina sadržaja.

2.   Tijelo izdavatelj dostavlja tijelu izvršitelju prijevod potvrde o zamrzavanju na službenom jeziku države izvršenja ili na bilo kojem drugom jeziku koji država izvršenja prihvaća u skladu sa stavkom 3.

3.   Svaka država članica može u bilo kojem trenutku navesti u izjavi dostavljenoj Komisiji da prihvaća prijevode potvrda o zamrzavanju na jednom ili više službenih jezika Unije, a koji nisu službeni jezik ili jezici te države članice. Komisija stavlja izjave na raspolaganje svim državama članicama i EJN-u.

Članak 7.

Priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje

1.   Tijelo izvršitelj priznaje nalog za zamrzavanje poslan u skladu s člankom 4. i poduzima mjere potrebne za njegovo izvršenje na isti način kao i za domaći nalog za zamrzavanje koji je izdalo tijelo države izvršenja, osim ako se tijelo izvršitelj pozove na jedan od razloga za nepriznavanje i neizvršenje predviđenih u članku 8. ili na jedan od razloga za odgodu predviđenih u članku 10.

2.   Tijelo izvršitelj izvješćuje tijelo izdavatelja o izvršenju naloga za zamrzavanje, uključujući opis zamrznute imovine i, ako je dostupna, procjenu njezine vrijednosti. Takvo izvješćivanje provodi se upotrebom bilo kojeg sredstva kojim se omogućuje pisani zapis, bez nepotrebne odgode nakon što tijelo izvršitelj primi obavijest o tome da je izvršen nalog za zamrzavanje.

Članak 8.

Razlozi za nepriznavanje i neizvršenje naloga za zamrzavanje

1.   Tijelo izvršitelj može odlučiti odbiti priznavanje ili izvršenje naloga za zamrzavanje samo u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako bi izvršenje naloga za zamrzavanje bilo u suprotnosti s načelom ne bis in idem; |
| --- | --- |

(a)

ako bi izvršenje naloga za zamrzavanje bilo u suprotnosti s načelom ne bis in idem;

| (b) | ako prema pravu države izvršenja postoji povlastica ili imunitet kojima bi se spriječilo zamrzavanje dotične imovine ili postoje pravila o utvrđivanju ili ograničavanju kaznene odgovornosti koja se odnose na slobodu tiska ili slobodu izražavanja u drugim medijima kojima se sprječava izvršenje naloga za zamrzavanje; |
| --- | --- |

(b)

ako prema pravu države izvršenja postoji povlastica ili imunitet kojima bi se spriječilo zamrzavanje dotične imovine ili postoje pravila o utvrđivanju ili ograničavanju kaznene odgovornosti koja se odnose na slobodu tiska ili slobodu izražavanja u drugim medijima kojima se sprječava izvršenje naloga za zamrzavanje;

| (c) | ako je potvrda o zamrzavanju nepotpuna ili očito netočna i nije popunjena nakon savjetovanja iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(c)

ako je potvrda o zamrzavanju nepotpuna ili očito netočna i nije popunjena nakon savjetovanja iz stavka 2.;

| (d) | ako se nalog za zamrzavanje odnosi na kazneno djelo počinjeno u cijelosti ili djelomično izvan državnog područja države izdavanja te u cijelosti ili djelomično na državnom području države izvršenja, a postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za zamrzavanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja; |
| --- | --- |

(d)

ako se nalog za zamrzavanje odnosi na kazneno djelo počinjeno u cijelosti ili djelomično izvan državnog područja države izdavanja te u cijelosti ili djelomično na državnom području države izvršenja, a postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za zamrzavanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja;

| (e) | ako, u slučaju iz članka 3. stavka 2., postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za zamrzavanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja; međutim, u slučajevima koji se odnose na poreze ili davanja ili carinske propise i propise za razmjenu valuta, priznavanje ili izvršenje naloga za zamrzavanje ne može se odbiti zbog toga što u pravu države izvršenja nije propisana ista vrsta poreza ili davanja ili ono ne predviđa istu vrstu pravila o porezima i davanjima ili istu vrstu carinskih propisa i propisa za razmjenu valuta kao i pravo države izdavanja; |
| --- | --- |

(e)

ako, u slučaju iz članka 3. stavka 2., postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za zamrzavanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja; međutim, u slučajevima koji se odnose na poreze ili davanja ili carinske propise i propise za razmjenu valuta, priznavanje ili izvršenje naloga za zamrzavanje ne može se odbiti zbog toga što u pravu države izvršenja nije propisana ista vrsta poreza ili davanja ili ono ne predviđa istu vrstu pravila o porezima i davanjima ili istu vrstu carinskih propisa i propisa za razmjenu valuta kao i pravo države izdavanja;

| (f) | ako u iznimnim situacijama postoje ozbiljni razlozi za pretpostavku da bi, na temelju specifičnih i objektivnih dokaza, izvršenje naloga za zamrzavanje, u posebnim okolnostima slučaja, podrazumijevalo očito kršenje relevantnog temeljnog prava kako je utvrđeno u Povelji, posebice prava na djelotvoran pravni lijek, prava na pošteno suđenje ili prava na obranu. |
| --- | --- |

(f)

ako u iznimnim situacijama postoje ozbiljni razlozi za pretpostavku da bi, na temelju specifičnih i objektivnih dokaza, izvršenje naloga za zamrzavanje, u posebnim okolnostima slučaja, podrazumijevalo očito kršenje relevantnog temeljnog prava kako je utvrđeno u Povelji, posebice prava na djelotvoran pravni lijek, prava na pošteno suđenje ili prava na obranu.

2.   U bilo kojem od slučajeva iz stavka 1., prije donošenja odluke o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za zamrzavanje, u cijelosti ili djelomično, tijelo izvršitelj savjetuje se s tijelom izdavateljem primjerenim sredstvima i, prema potrebi, traži od tijela izdavatelja da bez odgode dostavi sve potrebne informacije.

3.   Odluka o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za zamrzavanje donosi se bez odgode i o njoj se odmah obavješćuje tijelo izdavatelj bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

4.   Ako je tijelo izvršitelj priznalo nalog za zamrzavanje, ali tijekom njegova izvršenja otkrije da se primjenjuje jedan od razloga za nepriznavanje ili neizvršenje, ono odmah primjerenim sredstvima stupa u kontakt s tijelom izdavateljem kako bi raspravili poduzimanje odgovarajućih mjera. Tijelo izdavatelj na temelju toga može odlučiti povući nalog za zamrzavanje. Ako takve rasprave ne dovedu do postizanja rješenja, tijelo izvršitelj može odlučiti prekinuti izvršenje naloga za zamrzavanje.

Članak 9.

Rokovi za priznavanje i izvršenje naloga za zamrzavanje

1.   Nakon što primi potvrdu o zamrzavanju tijelo izvršitelj donosi odluku o priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje te izvršava taj nalog bez odgode, jednako brzo i dajući mu jednaku prednost kao i sličnim domaćim slučajevima.

2.   Ako je tijelo izdavatelj u potvrdi o zamrzavanju navelo da izvršenje naloga za zamrzavanje treba provesti na određeni datum, tijelo izvršitelj o tome vodi računa u najvećoj mogućoj mjeri. Ako je tijelo izdavatelj navelo da je potrebna koordinacija među uključenim državama članicama, tijelo izvršitelj i tijelo izdavatelj međusobno se koordiniraju kako bi usuglasili datum izvršenja naloga za zamrzavanje. Ako nije moguće postići dogovor, tijelo izvršitelj odlučuje o datumu izvršenja naloga za zamrzavanje, u najvećoj mogućoj mjeri uzimajući u obzir interese tijela izdavatelja.

3.   Ne dovodeći u pitanje stavak 5., ako je tijelo izdavatelj u potvrdi o zamrzavanju navelo da je hitno zamrzavanje potrebno s obzirom na to da postoje legitimni razlozi za pretpostavku da će imovina o kojoj je riječ uskoro biti premještena ili uništena, ili s obzirom na bilo kakve istražne ili postupovne potrebe u državi izdavanja, tijelo izvršitelj odluku o priznavanju naloga za zamrzavanje donosi najkasnije 48 sati nakon što je ono primilo taj nalog. Tijelo izvršitelj najkasnije 48 sati nakon donošenja takve odluke poduzima konkretne mjere potrebne za izvršenje naloga.

4.   Tijelo izvršitelj bez odgode priopćuje odluku o priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje tijelu izdavatelju bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

5.   Ako u određenom slučaju nije moguće poštovati rokove iz stavka 3., tijelo izvršitelj o tome bilo kojim sredstvom odmah obavješćuje tijelo izdavatelja, pri tome navodeći razloge za nemogućnost poštovanja rokova te se s tijelom izdavateljem savjetuje o odgovarajućem vremenskom rasporedu za priznavanje ili izvršenje naloga za zamrzavanje.

6.   Istek rokova iz stavka 3. ne oslobađa tijelo izvršitelja od obveze da bez odgode donese odluku o priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje te da taj nalog izvrši.

Članak 10.

Odgoda izvršenja naloga za zamrzavanje

1.   Tijelo izvršitelj može odgoditi izvršenje naloga za zamrzavanje poslanog u skladu s člankom 4. u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako bi se njegovim izvršenjem mogla ugroziti kaznena istraga u tijeku, u kojem slučaju se izvršenje naloga za zamrzavanje može odgoditi sve dok tijelo izvršitelj to bude smatralo razumnim; |
| --- | --- |

(a)

ako bi se njegovim izvršenjem mogla ugroziti kaznena istraga u tijeku, u kojem slučaju se izvršenje naloga za zamrzavanje može odgoditi sve dok tijelo izvršitelj to bude smatralo razumnim;

| (b) | ako je imovina već predmet postojećeg naloga za zamrzavanje, u kojem slučaju se izvršenje naloga za zamrzavanje može odgoditi dok taj postojeći nalog ne bude povučen; ili |
| --- | --- |

(b)

ako je imovina već predmet postojećeg naloga za zamrzavanje, u kojem slučaju se izvršenje naloga za zamrzavanje može odgoditi dok taj postojeći nalog ne bude povučen; ili

| (c) | ako se na imovinu već primjenjuje postojeći nalog izdan u okviru drugih postupaka u državi izvršenja, u kojem slučaju se izvršenje naloga za zamrzavanje može odgoditi dok taj postojeći nalog ne bude povučen; međutim, ova točka primjenjuje se samo ako bi na temelju nacionalnog prava postojeći nalog imao prednost pred naknadnim nacionalnim nalozima za zamrzavanje u kaznenim stvarima. |
| --- | --- |

(c)

ako se na imovinu već primjenjuje postojeći nalog izdan u okviru drugih postupaka u državi izvršenja, u kojem slučaju se izvršenje naloga za zamrzavanje može odgoditi dok taj postojeći nalog ne bude povučen; međutim, ova točka primjenjuje se samo ako bi na temelju nacionalnog prava postojeći nalog imao prednost pred naknadnim nacionalnim nalozima za zamrzavanje u kaznenim stvarima.

2.   Tijelo izvršitelj odmah izvješćuje tijelo izdavatelja o odgodi izvršenja naloga za zamrzavanje bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis, navodeći razloge za odgodu i, ako je to moguće, očekivano trajanje te odgode.

3.   Čim razlozi za odgodu prestanu postojati, tijelo izvršitelj odmah poduzima mjere potrebne za izvršenje naloga za zamrzavanje i o tome obavješćuje tijelo izdavatelja bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

Članak 11.

Povjerljivost

1.   Tijekom izvršavanja naloga za zamrzavanje tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj vode računa o povjerljivosti istrage u okviru koje je izdan nalog za zamrzavanje.

2.   Tijelo izvršitelj jamči povjerljivost činjenica i sadržaja naloga za zamrzavanje u skladu sa svojim nacionalnim pravom, osim u mjeri koja je potrebna za izvršenje naloga za zamrzavanje. Ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka, čim nalog za zamrzavanje bude izvršen, tijelo za izvršenje o tome obavješćuje osobe na koje se nalog odnosi u skladu s člankom 32.

3.   Kako bi se zaštitile istrage u tijeku, tijelo izdavatelj može od tijela izvršitelja zatražiti da odgodi obavješćivanje osoba na koje se nalog odnosi o izvršenju naloga za zamrzavanje na temelju članka 32. Čim više ne bude moguća daljnja odgoda obavješćivanja osoba na koje se nalog odnosi kako bi se zaštitile istrage koje su u tijeku, tijelo izdavatelj o tome na odgovarajući način obavješćuje tijelo izvršitelja kako bi tijelo izvršitelj moglo osobe na koje se nalog odnosi obavijestiti o izvršenju naloga za zamrzavanje u skladu s člankom 32.

4.   Ako tijelo izvršitelj ne može poštovati obveze čuvanja povjerljivosti na temelju ovog članka, ono o tome odmah obavješćuje tijelo izdavatelja, ako je moguće prije izvršenja naloga za zamrzavanje.

Članak 12.

Trajanje naloga za zamrzavanje

1.   Imovina na koju se odnosi nalog za zamrzavanje ostaje zamrznuta u državi izvršenja dok nadležno tijelo te države ne da konačan odgovor na nalog za oduzimanje poslan u skladu s člankom 14. ili dok tijelo izdavatelj ne obavijesti tijelo izvršitelja o svakoj odluci ili mjeri zbog koje nalog više nije izvršiv ili zbog koje se povlači, u skladu s člankom 27. stavkom 1.

2.   Tijelo izvršitelj može, uzimajući u obzir okolnosti slučaja, tijelu izdavatelju podnijeti obrazložen zahtjev da ograniči razdoblje tijekom kojeg se imovina zamrzava. Takav se zahtjev zajedno sa svim relevantnim popratnim informacijama šalje bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis, pod uvjetima kojima se tijelu izdavatelju omogućuje da utvrdi vjerodostojnost zahtjeva. Pri razmatranju takvog zahtjeva tijelo izdavatelj u obzir uzima sve interese, uključujući interese tijela izvršitelja. Tijelo izdavatelj odgovara na zahtjev što je prije moguće. Ako se tijelo izdavatelj ne slaže s ograničenjem, ono o svojim razlozima obavješćuje tijelo izvršitelja. U tom slučaju imovina ostaje zamrznuta u skladu sa stavkom 1. Ako tijelo izdavatelj ne odgovori u roku od šest tjedana od primitka zahtjeva, tijelo izvršitelj više nije obvezno izvršiti nalog za zamrzavanje.

Članak 13.

Nemogućnost izvršenja naloga za zamrzavanje

1.   Ako tijelo izvršitelj smatra da je nemoguće izvršiti nalog za zamrzavanje, ono o tome bez odgode obavješćuje tijelo izdavatelja.

2.   Prije obavješćivanja tijela izdavatelja u skladu sa stavkom 1. tijelo izvršitelj prema potrebi se savjetuje s tijelom izdavateljem.

3.   Neizvršenje naloga za zamrzavanje na temelju ovog članka može se opravdati samo ako se radi o imovini:

| (a) | koja je već oduzeta; |
| --- | --- |

(a)

koja je već oduzeta;

| (b) | koja je nestala; |
| --- | --- |

(b)

koja je nestala;

| (c) | koja je uništena; |
| --- | --- |

(c)

koja je uništena;

| (d) | koja se ne nalazi na lokaciji navedenoj na potvrdi o zamrzavanju; ili |
| --- | --- |

(d)

koja se ne nalazi na lokaciji navedenoj na potvrdi o zamrzavanju; ili

| (e) | koja se ne može pronaći jer njezina lokacija nije dovoljno precizno navedena, unatoč savjetovanju iz stavka 2. |
| --- | --- |

(e)

koja se ne može pronaći jer njezina lokacija nije dovoljno precizno navedena, unatoč savjetovanju iz stavka 2.

4.   Ako u pogledu situacija iz stavka 3. točaka (b), (d) i (e) tijelo izvršitelj naknadno dobije informacije koje mu omogućuju utvrđivanje lokacije imovine, tijelo izvršitelj može izvršiti nalog za zamrzavanje bez potrebe za slanjem nove potvrde o zamrzavanju, pod uvjetom da, prije izvršenja naloga za zamrzavanje, tijelo izvršitelj s tijelom izdavateljem provjeri da je nalog za zamrzavanje i dalje važeći.

5.   Neovisno o stavku 3., ako je tijelo izdavatelj navelo da se može zamrznuti imovina istovjetne vrijednosti, tijelo izvršitelj nije dužno izvršiti nalog za zamrzavanje u slučaju jedne od okolnosti navedenih u stavku 3. i ako ne postoji imovina istovjetne vrijednosti koja se može zamrznuti.

POGLAVLJE III.

SLANJE, PRIZNAVANJE I IZVRŠENJE NALOGA ZA ODUZIMANJE

Članak 14.

Slanje naloga za oduzimanje

1.   Nalog za oduzimanje šalje se u obliku potvrde o oduzimanju. Tijelo izdavatelj potvrdu o oduzimanju predviđenu u članku 17. šalje izravno tijelu izvršitelju ili, prema potrebi, središnjem tijelu iz članka 24. stavka 2. bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis u uvjetima kojima se tijelu izvršitelju omogućuje da utvrdi vjerodostojnost potvrde o oduzimanju.

2.   Države članice mogu dati izjavu u kojoj navode da im tijelo izdavatelj pri slanju potvrde o oduzimanju s ciljem priznavanja i izvršenja naloga za oduzimanje treba poslati izvornik naloga za oduzimanje ili njegovu ovjerenu presliku zajedno s potvrdom o oduzimanju. Međutim, potrebno je prevesti samo potvrdu o oduzimanju, u skladu s člankom 17. stavkom 2.

3.   Države članice mogu dati izjavu iz stavka 2. prije datuma početka primjene ove Uredbe ili na kasniji datum. Države članice tu izjavu mogu u svakom trenutku povući. Države članice Komisiju obavješćuju kada daju ili povuku tu izjavu. Komisija te informacije stavlja na raspolaganje svim državama članicama i EJN-u.

4.   U pogledu naloga za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos, kada tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da osoba protiv koje je izdan nalog za oduzimanje ima imovinu ili prihod u državi članici, ono šalje potvrdu o oduzimanju toj državi članici.

5.   U pogledu naloga za oduzimanje koji se odnosi na određene dijelove imovine, kada tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se ti dijelovi nalaze u državi članici, ono šalje potvrdu o oduzimanju toj državi članici.

6.   Tijelo izdavatelj obavješćuje tijelo izvršitelja ako mu je poznata bilo koja osoba na koju se nalog odnosi. Tijelo izdavatelj na zahtjev pruža tijelu izvršitelju i sve informacije relevantne za bilo kakve zahtjeve takve osobe na koju se nalog odnosi u pogledu imovine, uključujući sve informacije kojima se omogućuje utvrđivanje identiteta te osobe.

7.   Ako, unatoč informacijama koje su stavljene na raspolaganje u skladu s člankom 24. stavkom 3., nadležno tijelo izvršitelj nije poznato tijelu izdavatelju, tijelo izdavatelj obavlja sve potrebne upite, uključujući upite preko kontaktnih točaka EJN-a, kako bi utvrdilo koje je tijelo nadležno za priznavanje i izvršenje naloga za oduzimanje.

8.   Kada tijelo u državi izvršenja koje primi potvrdu o oduzimanju nije nadležno za priznavanje naloga za oduzimanje ili poduzimanje mjera potrebnih za njegovo izvršenje, to tijelo potvrdu o oduzimanju odmah šalje nadležnom tijelu izvršitelju u svojoj državi članici i o tome na odgovarajući način obavješćuje tijelo izdavatelja.

Članak 15.

Slanje naloga za oduzimanje jednoj ili više država izvršenja

1.   Potvrda o oduzimanju šalje se u skladu s člankom 14. istodobno samo jednoj državi izvršenja, osim ako se primjenjuje stavak 2. ili 3. ovog članka.

2.   Ako se nalog za oduzimanje odnosi na određene dijelove imovine, potvrda o oduzimanju može se istodobno poslati u više država izvršenja ako:

| (a) | tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom za oduzimanje nalaze u različitim državama izvršenja; ili |
| --- | --- |

(a)

tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom za oduzimanje nalaze u različitim državama izvršenja; ili

| (b) | oduzimanje određenog dijela imovine obuhvaćenog nalogom za oduzimanje zahtijevalo bi djelovanje u više država izvršenja. |
| --- | --- |

(b)

oduzimanje određenog dijela imovine obuhvaćenog nalogom za oduzimanje zahtijevalo bi djelovanje u više država izvršenja.

3.   Ako se nalog za oduzimanje odnosi na novčani iznos, potvrda o oduzimanju može se istodobno poslati u više država izvršenja ako tijelo izdavatelj smatra da za to postoji posebna potreba, a posebno ako:

| (a) | dotična imovina nije zamrznuta na temelju ove Uredbe; ili |
| --- | --- |

(a)

dotična imovina nije zamrznuta na temelju ove Uredbe; ili

| (b) | procijenjena vrijednost imovine koja se može oduzeti u državi izdavanja i u bilo kojoj od država izvršenja vjerojatno nije dovoljna za oduzimanje punog iznosa obuhvaćenog nalogom za oduzimanje. |
| --- | --- |

(b)

procijenjena vrijednost imovine koja se može oduzeti u državi izdavanja i u bilo kojoj od država izvršenja vjerojatno nije dovoljna za oduzimanje punog iznosa obuhvaćenog nalogom za oduzimanje.

Članak 16.

Posljedice slanja naloga za oduzimanje

1.   Slanjem naloga za oduzimanje u skladu s člancima 14. i 15. ne ograničava se pravo države izdavanja da izvrši nalog.

2.   Ukupan iznos dobiven izvršenjem naloga za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos ne smije premašivati najveći iznos naveden u tom nalogu, bez obzira na to je li taj nalog poslan jednoj ili više država izvršenja.

3.   Tijelo izdavatelj odmah obavješćuje tijelo izvršitelja bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako ono smatra da postoji opasnost da bi moglo doći do oduzimanja kojim se premašuje najveći iznos, posebno na temelju informacija koje je primilo od tijela izvršitelja u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkom (b); |
| --- | --- |

(a)

ako ono smatra da postoji opasnost da bi moglo doći do oduzimanja kojim se premašuje najveći iznos, posebno na temelju informacija koje je primilo od tijela izvršitelja u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkom (b);

| (b) | ako je nalog za oduzimanje u cijelosti ili djelomično izvršen u državi izdavanja ili u drugoj državi izvršenja, u kojem slučaju ono navodi iznos za koji nalog za oduzimanje još nije izvršen; ili |
| --- | --- |

(b)

ako je nalog za oduzimanje u cijelosti ili djelomično izvršen u državi izdavanja ili u drugoj državi izvršenja, u kojem slučaju ono navodi iznos za koji nalog za oduzimanje još nije izvršen; ili

| (c) | ako, nakon slanja potvrde o oduzimanju u skladu s člankom 14., tijelo države izdavanja primi novčani iznos koji je uplaćen u odnosu na nalog za oduzimanje. |
| --- | --- |

(c)

ako, nakon slanja potvrde o oduzimanju u skladu s člankom 14., tijelo države izdavanja primi novčani iznos koji je uplaćen u odnosu na nalog za oduzimanje.

Ako se primjenjuje prvi podstavak točka (a), tijelo izdavatelj što je prije moguće obavješćuje tijelo izvršitelja čim prestane postojati opasnost navedena u toj točki.

Članak 17.

Standardna potvrda o oduzimanju

1.   U svrhu slanja naloga za oduzimanje tijelo izdavatelj popunjava potvrdu o oduzimanju iz Priloga II., potpisuje ju i ovjerava točnost i ispravnost njezina sadržaja.

2.   Tijelo izdavatelj dostavlja tijelu izvršitelju prijevod potvrde o oduzimanju na službenom jeziku države izvršenja ili na bilo kojem drugom jeziku koji država izvršenja prihvaća u skladu sa stavkom 3.

3.   Svaka država članica može u bilo kojem trenutku navesti u izjavi dostavljenoj Komisiji da prihvaća prijevode potvrda o oduzimanju na jednom ili više službenih jezika Unije, a koje nisu službeni jezik ili jezici te države članice. Komisija stavlja izjave na raspolaganje svim državama članicama i EJN-u.

Članak 18.

Priznavanje i izvršenje naloga za oduzimanje

1.   Tijelo izvršitelj priznaje nalog za oduzimanje poslan u skladu s člankom 14. i poduzima mjere potrebne za njegovo izvršenje na isti način kao i za domaći nalog za oduzimanje koji je izdalo tijelo države izvršenja, osim ako se tijelo izvršitelj pozove na jedan od razloga za nepriznavanje i neizvršenje predviđenih u članku 19. ili na jedan od razloga za odgodu predviđenih u članku 21.

2.   Ako se nalog za oduzimanje odnosi na određeni dio imovine, tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj mogu se, ako je tako predviđeno pravom države izdavanja, suglasiti da se oduzimanje u državi izvršenja može provesti oduzimanjem novčanog iznosa u vrijednosti imovine koju se trebalo oduzeti.

3.   Ako se nalog za oduzimanje odnosi na novčani iznos, a tijelo izvršitelj nije u mogućnosti primiti uplatu tog iznosa, ono izvršava nalog za oduzimanje u skladu sa stavkom 1. na bilo kojem dijelu imovine koji je u tu svrhu raspoloživ. Prema potrebi, tijelo izvršitelj mijenja iznos koji treba oduzeti u valutu države izvršenja po dnevnoj tečajnoj listi eura objavljenoj u seriji C Službenog lista Europske unije za datum kada je izdan nalog za oduzimanje.

4.   Dio novčanog iznosa koji je naplaćen na temelju naloga za oduzimanje u državi koja nije država izvršenja u potpunosti se odbija od iznosa koji treba oduzeti u državi izvršenja.

5.   Ako tijelo izdavatelj izda nalog za oduzimanje, ali ne i nalog za zamrzavanje, tijelo izvršitelj može, kao dio mjera predviđenih stavkom 1., odlučiti zamrznuti dotičnu imovinu na vlastitu inicijativu u skladu sa svojim nacionalnim pravom radi naknadnog izvršenja naloga za oduzimanje. U takvom slučaju tijelo izvršitelj bez odgode obavješćuje tijelo izdavatelja, ako je moguće prije zamrzavanja dotične imovine.

6.   Čim se dovrši izvršenje naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj o rezultatima izvršenja obavješćuje tijelo izdavatelja bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

Članak 19.

Razlozi za nepriznavanje i neizvršenje naloga za oduzimanje

1.   Tijelo izvršitelj može odlučiti odbiti priznavanje ili izvršenje naloga za oduzimanje samo u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako bi izvršenje naloga za oduzimanje bilo u suprotnosti s načelom ne bis in idem; |
| --- | --- |

(a)

ako bi izvršenje naloga za oduzimanje bilo u suprotnosti s načelom ne bis in idem;

| (b) | ako prema pravu države izvršenja postoji povlastica ili imunitet kojima bi se spriječilo oduzimanje dotične imovine ili postoje pravila o utvrđivanju ili ograničavanju kaznene odgovornosti koja se odnose na slobodu tiska ili slobodu izražavanja u drugim medijima kojima se sprječava izvršenje naloga za oduzimanje; |
| --- | --- |

(b)

ako prema pravu države izvršenja postoji povlastica ili imunitet kojima bi se spriječilo oduzimanje dotične imovine ili postoje pravila o utvrđivanju ili ograničavanju kaznene odgovornosti koja se odnose na slobodu tiska ili slobodu izražavanja u drugim medijima kojima se sprječava izvršenje naloga za oduzimanje;

| (c) | ako je potvrda o oduzimanju nepotpuna ili očito netočna i nije popunjena nakon savjetovanja iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(c)

ako je potvrda o oduzimanju nepotpuna ili očito netočna i nije popunjena nakon savjetovanja iz stavka 2.;

| (d) | ako se nalog za oduzimanje odnosi na kazneno djelo počinjeno u cijelosti ili djelomično izvan državnog područja države izdavanja te u cijelosti ili djelomično na državnom području države izvršenja, a postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za oduzimanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja; |
| --- | --- |

(d)

ako se nalog za oduzimanje odnosi na kazneno djelo počinjeno u cijelosti ili djelomično izvan državnog područja države izdavanja te u cijelosti ili djelomično na državnom području države izvršenja, a postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za oduzimanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja;

| (e) | ako zbog prava osoba na koje se nalog odnosi nalog za oduzimanje ne bi bilo moguće izvršiti na temelju prava države izvršenja, među ostalim kada je ta nemogućnost posljedica primjene pravnih sredstava u skladu s člankom 33.; |
| --- | --- |

(e)

ako zbog prava osoba na koje se nalog odnosi nalog za oduzimanje ne bi bilo moguće izvršiti na temelju prava države izvršenja, među ostalim kada je ta nemogućnost posljedica primjene pravnih sredstava u skladu s člankom 33.;

| (f) | ako, u slučaju iz članka 3. stavka 2., postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za oduzimanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja; međutim, u slučajevima koji se odnose na poreze ili davanja ili carinske propise i propise za razmjenu valuta, priznavanje ili izvršenje naloga ne može se odbiti zbog toga što u pravu države izvršenja nije propisana ista vrsta poreza ili davanja ili ono ne predviđa istu vrstu pravila o porezima i davanjima ili istu vrstu carinskih propisa i propisa za razmjenu valuta kao i pravo države izdavanja; |
| --- | --- |

(f)

ako, u slučaju iz članka 3. stavka 2., postupanje u vezi s kojim je izdan nalog za oduzimanje nije kazneno djelo prema pravu države izvršenja; međutim, u slučajevima koji se odnose na poreze ili davanja ili carinske propise i propise za razmjenu valuta, priznavanje ili izvršenje naloga ne može se odbiti zbog toga što u pravu države izvršenja nije propisana ista vrsta poreza ili davanja ili ono ne predviđa istu vrstu pravila o porezima i davanjima ili istu vrstu carinskih propisa i propisa za razmjenu valuta kao i pravo države izdavanja;

| (g) | ako se, prema potvrdi o oduzimanju osoba protiv koje je izdan nalog za oduzimanje nije osobno pojavila na suđenju koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje povezanim s pravomoćnom osuđujućom presudom, osim ako se u potvrdi o oduzimanju navodi da je, u skladu s dodatnim postupovnim uvjetima utvrđenima u pravu države izdavanja, osoba:






  i. | bila pravodobno osobno pozvana i time obaviještena o predviđenom datumu i mjestu suđenja koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje ili je na drugi način stvarno primila službenu obavijest o predviđenom datumu i mjestu suđenja tako da se nedvojbeno utvrdilo da je osoba bila upoznata s predviđenim suđenjem i da je bila pravodobno obaviještena da bi se taj nalog za oduzimanje mogao donijeti u slučaju njezina nepojavljivanja na suđenju; |
| --- | --- | --- |

(g)

ako se, prema potvrdi o oduzimanju osoba protiv koje je izdan nalog za oduzimanje nije osobno pojavila na suđenju koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje povezanim s pravomoćnom osuđujućom presudom, osim ako se u potvrdi o oduzimanju navodi da je, u skladu s dodatnim postupovnim uvjetima utvrđenima u pravu države izdavanja, osoba:

i.

bila pravodobno osobno pozvana i time obaviještena o predviđenom datumu i mjestu suđenja koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje ili je na drugi način stvarno primila službenu obavijest o predviđenom datumu i mjestu suđenja tako da se nedvojbeno utvrdilo da je osoba bila upoznata s predviđenim suđenjem i da je bila pravodobno obaviještena da bi se taj nalog za oduzimanje mogao donijeti u slučaju njezina nepojavljivanja na suđenju;

| ii. | bila upoznata s predviđenim suđenjem i da je ovlastila odvjetnika, kojeg je imenovala dotična osoba ili država, da je brani tijekom suđenja te ju je taj odvjetnik uistinu branio tijekom suđenja; ili |
| --- | --- |

ii.

bila upoznata s predviđenim suđenjem i da je ovlastila odvjetnika, kojeg je imenovala dotična osoba ili država, da je brani tijekom suđenja te ju je taj odvjetnik uistinu branio tijekom suđenja; ili

| iii. | nakon dostave naloga za oduzimanje i nakon što je izričito obaviještena o pravu na obnovu postupka ili na žalbu, pri čemu bi ta osoba imala pravo sudjelovati te bi se mogle preispitati ključne činjenice predmeta, uključujući ispitivanje novih dokaza, što bi moglo dovesti do ukidanja izvornog naloga za oduzimanje, izričito izjavila da ne osporava nalog za oduzimanje, ili nije zahtijevala obnovu postupka niti podnijela žalbu u primjenjivom roku; |
| --- | --- |

iii.

nakon dostave naloga za oduzimanje i nakon što je izričito obaviještena o pravu na obnovu postupka ili na žalbu, pri čemu bi ta osoba imala pravo sudjelovati te bi se mogle preispitati ključne činjenice predmeta, uključujući ispitivanje novih dokaza, što bi moglo dovesti do ukidanja izvornog naloga za oduzimanje, izričito izjavila da ne osporava nalog za oduzimanje, ili nije zahtijevala obnovu postupka niti podnijela žalbu u primjenjivom roku;

| (h) | ako u iznimnim situacijama postoje ozbiljni razlozi za pretpostavku da bi, na temelju specifičnih i objektivnih dokaza, izvršenje naloga za oduzimanje, u posebnim okolnostima slučaja, podrazumijevalo očito kršenje relevantnog temeljnog prava kako je utvrđeno u Povelji, posebice prava na djelotvoran pravni lijek, prava na pošteno suđenje ili prava na obranu. |
| --- | --- |

(h)

ako u iznimnim situacijama postoje ozbiljni razlozi za pretpostavku da bi, na temelju specifičnih i objektivnih dokaza, izvršenje naloga za oduzimanje, u posebnim okolnostima slučaja, podrazumijevalo očito kršenje relevantnog temeljnog prava kako je utvrđeno u Povelji, posebice prava na djelotvoran pravni lijek, prava na pošteno suđenje ili prava na obranu.

2.   U bilo kojem od slučajeva iz stavka 1., prije donošenja odluke o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za oduzimanje, u cijelosti ili djelomično, tijelo izvršitelj savjetuje se s tijelom izdavateljem primjerenim sredstvima i, prema potrebi, traži od tijela izdavatelja da bez odgode dostavi sve potrebne informacije.

3.   Odluka o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za oduzimanje donosi se bez odgode i o njoj se odmah obavješćuje tijelo izdavatelj bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

Članak 20.

Rokovi za priznavanje i izvršenje naloga za oduzimanje

1.   Tijelo izvršitelj donosi odluku o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje bez odgode, a najkasnije, ne dovodeći u pitanje stavak 4., 45 dana nakon što je tijelo izvršitelj primilo potvrdu o oduzimanju.

2.   Tijelo izvršitelj bez odgode priopćuje odluku o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje tijelu izdavatelju bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

3.   Osim ako postoje razlozi za odgodu u skladu s člankom 21., tijelo izvršitelj poduzima konkretne mjere potrebne za izvršenje naloga za oduzimanje bez odgode i najmanje jednako brzo i dajući mu jednaku prednost kao i sličnim domaćim slučajevima.

4.   Ako u određenom slučaju nije moguće poštovati rokove iz stavka 1., tijelo izvršitelj o tome bilo kojim sredstvom bez odgode obavješćuje tijelo izdavatelja, pri tome navodeći razloge za nemogućnost poštovanja rokova te se s tijelom izdavateljem savjetuje o odgovarajućem vremenskom rasporedu za priznavanje i izvršenje naloga za oduzimanje.

5.   Istek rokova iz stavka 1. ne oslobađa tijelo izvršitelja od obveze da bez odgode donese odluku o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje te da taj nalog izvrši.

Članak 21.

Odgoda izvršenja naloga za oduzimanje

1.   Tijelo izvršitelj može odgoditi priznavanje ili izvršenje naloga za oduzimanje poslanog u skladu s člankom 14. u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako bi se njegovim izvršenjem mogla ugroziti kaznena istraga u tijeku, u kojem slučaju se izvršenje naloga za oduzimanje može odgoditi sve dok tijelo izvršitelj to bude smatralo razumnim; |
| --- | --- |

(a)

ako bi se njegovim izvršenjem mogla ugroziti kaznena istraga u tijeku, u kojem slučaju se izvršenje naloga za oduzimanje može odgoditi sve dok tijelo izvršitelj to bude smatralo razumnim;

| (b) | ako u pogledu naloga za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos ono smatra da postoji opasnost da bi ukupan iznos dobiven izvršenjem tog naloga za oduzimanje mogao znatno premašivati iznos naveden u nalogu za oduzimanje zbog istodobnog izvršenja naloga za oduzimanje u više država članica; |
| --- | --- |

(b)

ako u pogledu naloga za oduzimanje koji se odnosi na novčani iznos ono smatra da postoji opasnost da bi ukupan iznos dobiven izvršenjem tog naloga za oduzimanje mogao znatno premašivati iznos naveden u nalogu za oduzimanje zbog istodobnog izvršenja naloga za oduzimanje u više država članica;

| (c) | ako je imovina već predmet postupka oduzimanja koji je u tijeku u državi izvršenja; ili |
| --- | --- |

(c)

ako je imovina već predmet postupka oduzimanja koji je u tijeku u državi izvršenja; ili

| (d) | ako je podneseno pravno sredstvo iz članka 33. |
| --- | --- |

(d)

ako je podneseno pravno sredstvo iz članka 33.

2.   Neovisno o članku 18. stavku 5., za vrijeme trajanja odgode izvršenja naloga za oduzimanje nadležno tijelo države izvršenja poduzima sve mjere koje bi poduzelo u sličnom domaćem slučaju kako bi spriječilo da imovina više ne bude raspoloživa u svrhu izvršenja naloga za oduzimanje.

3.   Tijelo izvršitelj bez odgode izvješćuje tijelo izdavatelja o odgodi izvršenja naloga za oduzimanje bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis, navodeći razloge za odgodu i, ako je to moguće, očekivano trajanje te odgode.

4.   Čim razlozi za odgodu prestanu postojati, tijelo izvršitelj bez odgode poduzima mjere potrebne za izvršenje naloga za oduzimanje i o tome obavješćuje tijelo izdavatelja bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

Članak 22.

Nemogućnost izvršenja naloga za oduzimanje

1.   Ako tijelo izvršitelj smatra da je nemoguće izvršiti nalog za oduzimanje, ono o tome bez odgode obavješćuje tijelo izdavatelja.

2.   Prije obavješćivanja tijela izdavatelja u skladu sa stavkom 1. tijelo izvršitelj prema potrebi se savjetuje s tijelom izdavateljem, također uzimajući u obzir mogućnosti predviđene u članku 18. stavku 2. ili 3.

3.   Neizvršenje naloga za oduzimanje na temelju ovog članka može se opravdati samo ako se radi o imovini:

| (a) | koja je već oduzeta; |
| --- | --- |

(a)

koja je već oduzeta;

| (b) | koja je nestala; |
| --- | --- |

(b)

koja je nestala;

| (c) | koja je uništena; |
| --- | --- |

(c)

koja je uništena;

| (d) | koja se ne nalazi na lokaciji navedenoj na potvrdi o oduzimanju; ili |
| --- | --- |

(d)

koja se ne nalazi na lokaciji navedenoj na potvrdi o oduzimanju; ili

| (e) | koja se ne može pronaći jer njezina lokacija nije dovoljno precizno navedena, unatoč savjetovanju iz stavka 2. |
| --- | --- |

(e)

koja se ne može pronaći jer njezina lokacija nije dovoljno precizno navedena, unatoč savjetovanju iz stavka 2.

4.   Ako u pogledu situacija iz stavka 3. točaka (b), (d) i (e) tijelo izvršitelj naknadno dobije informacije koje mu omogućuju utvrđivanje lokacije imovine, tijelo izvršitelj može izvršiti nalog za oduzimanje bez potrebe za slanjem nove potvrde o oduzimanju, pod uvjetom da, prije izvršenja naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj s tijelom izdavateljem provjeri da je nalog za oduzimanje i dalje važeći.

5.   Neovisno o stavku 3., ako je tijelo izdavatelj navelo da se može oduzeti imovina istovjetne vrijednosti, tijelo izvršitelj nije dužno izvršiti nalog za oduzimanje u slučaju jedne od okolnosti navedenih u stavku 3. i ako ne postoji imovina istovjetne vrijednosti koja se može oduzeti.

POGLAVLJE IV.

OPĆE ODREDBE

Članak 23.

Pravo kojim se uređuje izvršenje

1.   Izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje uređuje se pravom države izvršenja i jedino su njezina tijela nadležna za odlučivanje o postupcima njihova izvršenja i određivanje svih mjera koje se na njih odnose.

2.   Nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje izdani protiv pravne osobe izvršavaju se čak i ako država izvršenja ne priznaje načelo kaznene odgovornosti pravnih osoba.

3.   Neovisno o članku 18. stavcima 2. i 3., država izvršenja ne može bez suglasnosti države izdavanja odrediti mjere kao alternativu nalogu za zamrzavanje poslanom u skladu s članom 4. ili nalogu za oduzimanje poslanom u skladu s člankom 14.

Članak 24.

Obavješćivanje o nadležnim tijelima

1.   Svaka država članica do 19. prosinca 2020. obavješćuje Komisiju o tijelu ili tijelima, kako su definirana u članku 2. točkama 8. i 9., koja su nadležna u skladu s njezinim pravom u slučajevima kada je ta država članica država izdavanja odnosno država izvršenja.

2.   Ako je to potrebno zbog strukture njezina unutarnjeg pravnog sustava, svaka država članica može odrediti jedno ili više središnjih tijela odgovornih za administrativno slanje i primanje potvrda o zamrzavanju i potvrda o oduzimanju te za pomoć nadležnim tijelima. Svaka država članica obavješćuje Komisiju o bilo kojem takvom tijelu koje za to odredi.

3.   Komisija informacije primljene na temelju ovog članka stavlja na raspolaganje svim državama članicama i EJN-u.

Članak 25.

Komunikacija

1.   Ako je potrebno, tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj međusobno se bez odgode savjetuju kako bi osigurali učinkovitu primjenu ove Uredbe, koristeći se svim prikladnim sredstvima komunikacije.

2.   Sva komunikacija, uključujući onu kojom se nastoji ukloniti teškoće povezane sa slanjem ili autentifikacijom isprava potrebnih za izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje, obavlja se izravno između tijela izdavatelja i tijela izvršitelja i, ako je država članica odredila središnje tijelo u skladu s člankom 24. stavkom 2., prema potrebi uz sudjelovanje tog središnjeg tijela.

Članak 26.

Višestruki nalozi

1.   Ako tijelo izvršitelj primi dva ili više naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje iz različitih država članica izdanih protiv iste osobe, a ta osoba nema dovoljno imovine u državi izvršenja da bi se mogli izvršiti svi nalozi ili ako tijelo izvršitelj primi dva ili više naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje koji se odnose na isti određeni dio imovine, tijelo izvršitelj odlučuje o tome koji će nalog izvršiti u skladu sa pravom države izvršenja, ne dovodeći u pitanje mogućnosti odgode izvršenja naloga za oduzimanje u skladu s člankom 21.

2.   Pri donošenju odluke tijelo izvršitelj, ako je to moguće, daje prednost interesima žrtava. Ono također uzima u obzir sve ostale relevantne okolnosti, uključujući sljedeće:

| (a) | je li imovina već zamrznuta; |
| --- | --- |

(a)

je li imovina već zamrznuta;

| (b) | datume dotičnih naloga i datume njihova slanja; |
| --- | --- |

(b)

datume dotičnih naloga i datume njihova slanja;

| (c) | ozbiljnost dotičnog kaznenog djela; i |
| --- | --- |

(c)

ozbiljnost dotičnog kaznenog djela; i

| (d) | mjesto počinjenja kaznenog djela. |
| --- | --- |

(d)

mjesto počinjenja kaznenog djela.

Članak 27.

Prekid izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje

1.   Ako se nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje više ne mogu izvršiti ili ako više nisu važeći, tijelo izdavatelj bez odgode povlači nalog za zamrzavanje odnosno nalog za oduzimanje.

2.   Tijelo izdavatelj odmah obavješćuje tijelo izvršitelja, bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis, o povlačenju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje te o svakoj odluci ili mjeri zbog kojih treba povući nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje.

3.   Čim dobije obavijest od tijela izdavatelja u skladu sa stavkom 2., tijelo izvršitelj prekida izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje u mjeri u kojoj izvršenje još nije dovršeno. Tijelo izvršitelj bez nepotrebne odgode državi izdavanja šalje potvrdu o prekidu bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

Članak 28.

Upravljanje i raspolaganje zamrznutom i oduzetom imovinom

1.   Upravljanje zamrznutom i oduzetom imovinom uređuje se pravom države izvršenja.

2.   Država izvršenja upravlja zamrznutom ili oduzetom imovinom s ciljem sprječavanja smanjenja njezine vrijednosti. U tu svrhu država izvršenja, uzimajući u obzir članak 10. Direktive 2014/42/EU, može prodati ili prenijeti zamrznutu imovinu.

3.   Zamrznuta imovina i novac stečen prodajom takve imovine u skladu sa stavkom 2. ostaju u državi izvršenja dok se ne pošalje potvrda o oduzimanju i dok se ne izvrši nalog za oduzimanje, ne dovodeći u pitanje mogućnost povrata imovine na temelju članka 29.

4.   Država izvršenja nije obvezna prodati ili vratiti pojedine dijelove imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje koji su kulturni predmeti, kako su definirani u članku 2. točki 1. Direktive 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18). Ova Uredba ne utječe na obvezu povrata kulturnih predmeta na temelju te direktive.

Članak 29.

Povrat zamrznute imovine žrtvi

1.   Ako je tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo države izdavanja u skladu sa svojim nacionalnim pravom izdalo odluku o povratu zamrznute imovine žrtvi, tijelo izdavatelj informacije o toj odluci navodi u potvrdi o zamrzavanju ili informacije o toj odluci naknadno priopćuje tijelu izvršitelju.

2.   Ako je tijelo izvršitelj obaviješteno o odluci o povratu zamrznute imovine žrtvi, kako je navedeno u stavku 1., ono poduzima mjere potrebne kako bi se osiguralo da se dotična imovina, ako je zamrznuta, što je prije moguće vrati žrtvi, u skladu s postupovnim pravilima države izvršenja, prema potrebi preko države izdavanja, pod sljedećim uvjetima:

| (a) | ne osporava se pravo žrtve na imovinu; |
| --- | --- |

(a)

ne osporava se pravo žrtve na imovinu;

| (b) | imovina nije potrebna kao dokaz u kaznenim postupcima u državi izvršenja; i |
| --- | --- |

(b)

imovina nije potrebna kao dokaz u kaznenim postupcima u državi izvršenja; i

| (c) | prava osoba na koje se nalog odnosi ne dovode se u pitanje. |
| --- | --- |

(c)

prava osoba na koje se nalog odnosi ne dovode se u pitanje.

Tijelo izvršitelj obavješćuje tijelo izdavatelja ako se imovina izravno prenosi žrtvi.

3.   Ako tijelo izvršitelj smatra da nisu zadovoljeni uvjeti iz stavka 2., ono se bez odgode savjetuje s tijelom izdavateljem bilo kojim primjerenim sredstvima kako bi se pronašlo rješenje. Ako se ne može pronaći rješenje, tijelo izvršitelj može odlučiti ne izvršiti povrat zamrznute imovine žrtvi.

Članak 30.

Raspolaganje oduzetom imovinom ili novcem stečenim prodajom takve imovine

1.   Ako je tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo države izdavanja u skladu sa svojim nacionalnim pravom donijelo odluku ili o povratu oduzete imovine žrtvi ili plaćanju naknade štete žrtvi, tijelo izdavatelj informacije o toj odluci navodi u potvrdi o oduzimanju ili informacije o toj odluci naknadno priopćuje tijelu izvršitelju.

2.   Ako je tijelo izvršitelj obaviješteno o odluci o povratu oduzete imovine žrtvi, kako je navedeno u stavku 1., ono poduzima mjere potrebne kako bi se osiguralo da se dotična imovina, ako je oduzeta, što je prije moguće vrati žrtvi, prema potrebi preko države izdavanja. Tijelo izvršitelj obavješćuje tijelo izdavatelja ako se imovina izravno prenosi žrtvi.

3.   Ako za tijelo izvršitelja nije moguće žrtvi vratiti imovinu u skladu sa stavkom 2., ali je izvršenjem naloga za oduzimanje u pogledu te imovine stečen novac, žrtvi se za potrebe povrata prenosi odgovarajući novčani iznos, prema potrebi preko države izdavanja. Tijelo izvršitelj obavješćuje tijelo izdavatelja ako se novac izravno prenosi žrtvi. Svom preostalom imovinom raspolaže se u skladu sa stavkom 7.

4.   Ako je tijelo izvršitelj obaviješteno o odluci o plaćanju naknade štete žrtvi, kako je navedeno u stavku 1., te je izvršenjem naloga za oduzimanje stečen novac, odgovarajući iznos, u mjeri u kojoj se njime ne premašuje iznos naveden u potvrdi, prenosi se žrtvi za potrebe plaćanja naknade štete, prema potrebi preko države izdavanja. Tijelo izvršitelj obavješćuje tijelo izdavatelja ako se novac izravno prenosi žrtvi. Svom preostalom imovinom raspolaže se u skladu sa stavkom 7.

5.   Ako je u državi izdavanja u tijeku postupak za povrat imovine žrtvi ili plaćanje naknade štete žrtvi, tijelo izdavatelj o tome na odgovarajući način obavješćuje tijelo izvršitelja. Država izvršenja obustavlja raspolaganje oduzetom imovinom dok tijelu izvršitelju ne budu priopćene informacije o odluci o povratu imovine žrtvi ili plaćanju naknade štete žrtvi, čak i kada je nalog za oduzimanje već izvršen.

6.   Ne dovodeći u pitanje stavke od 1. do 5., nenovčanom imovinom koja je stečena izvršenjem naloga za oduzimanje raspolaže se u skladu sa sljedećim pravilima:

| (a) | imovina se može prodati, a u tom slučaju imovinskom koristi od prodaje raspolaže se u skladu sa stavkom 7.; |
| --- | --- |

(a)

imovina se može prodati, a u tom slučaju imovinskom koristi od prodaje raspolaže se u skladu sa stavkom 7.;

| (b) | imovina se može prenijeti na državu izdavanja uz uvjet da je, u slučaju da je nalogom za oduzimanje obuhvaćen novčani iznos, tijelo izdavatelj dalo svoju suglasnost za prijenos imovine na državu izdavanja; |
| --- | --- |

(b)

imovina se može prenijeti na državu izdavanja uz uvjet da je, u slučaju da je nalogom za oduzimanje obuhvaćen novčani iznos, tijelo izdavatelj dalo svoju suglasnost za prijenos imovine na državu izdavanja;

| (c) | podložno točki (d), ako nije moguće primijeniti točku (a) ili (b), imovinom se može raspolagati na drugi način u skladu s pravom države izvršenja; ili |
| --- | --- |

(c)

podložno točki (d), ako nije moguće primijeniti točku (a) ili (b), imovinom se može raspolagati na drugi način u skladu s pravom države izvršenja; ili

| (d) | imovina se u državi izvršenja može upotrebljavati za javni interes ili u socijalne svrhe u skladu s njezinim pravom, podložno suglasnosti države izdavanja. |
| --- | --- |

(d)

imovina se u državi izvršenja može upotrebljavati za javni interes ili u socijalne svrhe u skladu s njezinim pravom, podložno suglasnosti države izdavanja.

7.   Osim ako je nalog za oduzimanje popraćen odlukom o povratu imovine žrtvi ili plaćanju naknade štete žrtvi u skladu sa stavcima od 1. do 5., ili osim ako su se uključene države članice drukčije dogovorile, država izvršenja novcem stečenim izvršenjem naloga za oduzimanje raspolaže na sljedeći način:

| (a) | ako je iznos dobiven izvršenjem naloga za oduzimanje 10 000 EUR ili manje, iznos pripada državi izvršenja; ili |
| --- | --- |

(a)

ako je iznos dobiven izvršenjem naloga za oduzimanje 10 000 EUR ili manje, iznos pripada državi izvršenja; ili

| (b) | ako je iznos dobiven izvršenjem naloga za oduzimanje veći od 10 000 EUR, država izvršenja prenosi 50 % iznosa državi izdavanja. |
| --- | --- |

(b)

ako je iznos dobiven izvršenjem naloga za oduzimanje veći od 10 000 EUR, država izvršenja prenosi 50 % iznosa državi izdavanja.

Članak 31.

Troškovi

1.   Svaka država članica snosi vlastite troškove nastale primjenom ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje odredbe koje se odnose na raspolaganje oduzetom imovinom iz članka 28.

2.   Tijelo izvršitelj može tijelu izdavatelju podnijeti prijedlog za podjelu troškova ako se ili prije ili nakon izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje pokaže da bi izvršenje naloga uključivalo velike ili izvanredne troškove.

Takvim prijedlozima prilaže se detaljna raščlamba troškova koje ima tijelo izvršitelj. Slijedom takvog prijedloga tijelo izdavatelj i tijelo izvršitelj međusobno se savjetuju. Prema potrebi Eurojust može olakšati takva savjetovanja.

Savjetovanja, ili barem rezultat savjetovanja, bilježe se bilo kojim sredstvom kojim se omogućuje pisani zapis.

Članak 32.

Obveza obavješćivanja osoba na koje se nalog odnosi

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 11., slijedom izvršenja naloga za zamrzavanje ili slijedom odluke o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj bez odgode obavješćuje, u mjeri u kojoj je to moguće, osobe na koje se nalog odnosi, a koje su mu poznate, o takvom izvršenju i o takvoj odluci, u skladu s postupcima predviđenima nacionalnim pravom.

2.   U informacijama koje treba dostaviti u skladu sa stavkom 1. navode se naziv tijela izdavatelja i pravna sredstva dostupna na temelju prava države izvršenja. Među tim informacijama navode se, barem u sažetom obliku, razlozi za nalog.

3.   Ako je to primjereno, tijelo izvršitelj od tijela izdavatelja može zatražiti pomoć u obavljanju zadaća iz stavka 1.

Članak 33.

Pravna sredstva u državi izvršenja protiv priznavanja i izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje

1.   Osobe na koje se nalog odnosi imaju pravo na učinkovita pravna sredstva u državi izvršenja protiv odluke o priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje na temelju članka 7. te naloga za oduzimanje na temelju članka 18. Pravo na pravno sredstvo ostvaruje se pred sudom u državi izvršenja u skladu s njezinim nacionalnim pravom. U pogledu naloga za oduzimanje podnošenje pravnog sredstva može imati suspenzivni učinak ako je tako predviđeno pravom države izvršenja.

2.   Materijalni razlozi za izdavanje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje ne osporavaju se pred sudom u državi izvršenja.

3.   Nadležno tijelo države izdavanja obavješćuje se o svakom pravnom sredstvu podnesenom u skladu sa stavkom 1.

4.   Ovim člankom ne dovodi se u pitanje primjena zaštitnih mjera i pravnih sredstava u državi izdavanja u skladu s člankom 8. Direktive 2014/42/EU.

Članak 34.

Isplata nadoknade

1.   Ako je država izvršenja u skladu sa svojim pravom odgovorna za štetu uzrokovanu osobi na koju se nalog odnosi izvršenjem naloga za zamrzavanje koji joj je poslan na temelju članka 4. ili naloga za oduzimanje koji joj je poslan na temelju članka 14., država izdavanja državi izvršenja isplaćuje nadoknadu za sve odštete plaćene osobi na koju se nalog odnosi. Međutim, ako država izdavanja može državi izvršenja dokazati da su šteta ili dio štete nastali isključivo kao posljedica postupanja države izvršenja, država izdavanja i država izvršenja međusobno se dogovaraju o iznosu koji treba nadoknaditi.

2.   Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje pravo država članica u vezi sa zahtjevima fizičkih ili pravnih osoba za naknadu štete.

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 35.

Statistički podatci

1.   Države članice redovito od relevantnih tijela prikupljaju sveobuhvatne statističke podatke. One te statističke podatke ažuriraju te ih svake godine šalju Komisiji. Ti statistički podatci, uz informacije iz članka 11. stavka 2. Direktive 2014/42/EU, uključuju broj naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje koje je pojedina država članica primila od drugih država članica, a koji su priznati i izvršeni te za koje je priznavanje i izvršenje odbijeno.

2.   Države članice također svake godine šalju Komisiji sljedeće statističke podatke, ako su oni dostupni na središnjoj razini u dotičnoj državi članici:

| (a) | broj slučajeva u kojima je žrtva dobila naknadu štete ili joj je odobren povrat imovine stečene izvršenjem naloga za oduzimanje na temelju ove Uredbe; i |
| --- | --- |

(a)

broj slučajeva u kojima je žrtva dobila naknadu štete ili joj je odobren povrat imovine stečene izvršenjem naloga za oduzimanje na temelju ove Uredbe; i

| (b) | prosječno razdoblje potrebno za izvršenje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

prosječno razdoblje potrebno za izvršenje naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje na temelju ove Uredbe.

Članak 36.

Izmjene potvrde i obrasca

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 37. u vezi s bilo kakvom izmjenom potvrda iz priloga I. i II. Takve izmjene moraju biti u skladu s ovom Uredbom i ne smiju na nju utjecati.

Članak 37.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 36. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 19. prosinca 2020.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 36. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 36. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 38.

Izvješćivanje i preispitivanje

Komisija do 20. prosinca 2025. i potom svakih pet godina Europskom parlamentu, Vijeću te Europskom gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o primjeni ove Uredbe, među ostalim i o:

| (a) | mogućnosti da države članice daju i povuku izjave na temelju članka 4. stavka 2. i članka 14. stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

mogućnosti da države članice daju i povuku izjave na temelju članka 4. stavka 2. i članka 14. stavka 2.;

| (b) | međuodnosu poštovanja temeljnih prava i uzajamnog priznavanja naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje; |
| --- | --- |

(b)

međuodnosu poštovanja temeljnih prava i uzajamnog priznavanja naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje;

| (c) | primjeni članaka 28., 29. i 30. u vezi s upravljanjem i raspolaganjem zamrznutom i oduzetom imovinom, povratom imovine žrtvama i plaćanjem naknade štete žrtvama. |
| --- | --- |

(c)

primjeni članaka 28., 29. i 30. u vezi s upravljanjem i raspolaganjem zamrznutom i oduzetom imovinom, povratom imovine žrtvama i plaćanjem naknade štete žrtvama.

Članak 39.

Zamjena

Ova Uredba zamjenjuje odredbe Okvirne odluke 2003/577/PUP u pogledu zamrzavanja imovine među državama članicama za koje je ova Uredba obvezujuća, počevši od 19. prosinca 2020.

Ova Uredba zamjenjuje Okvirnu odluku 2006/783/PUP među državama članicama za koje je ova Uredba obvezujuća, počevši od 19. prosinca 2020.

Za države članice za koje je ova Uredba obvezujuća, upućivanja na Okvirnu odluku 2003/577/PUP u pogledu zamrzavanja imovine i upućivanja na Okvirnu odluku 2006/783/PUP smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.

Članak 40.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba primjenjuje se na potvrde o zamrzavanju i potvrde o oduzimanju koje su poslane 19. prosinca 2020. ili nakon tog datuma.

2.   Potvrde o zamrzavanju i potvrde o oduzimanju poslane prije 19. prosinca 2020. i dalje se uređuju okvirnim odlukama 2003/577/PUP i 2006/783/PUP među državama članicama koje obvezuje ova Uredba, do konačnog izvršenja naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje.

Članak 41.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 19. prosinca 2020.

Članak 24. primjenjuje se, međutim, od 18. prosinca 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. studenoga 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 4. listopada 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 6. studenoga 2018.

1

(2)  
  SL C 115, 4.5.2010., str. 1.

2

(3)  Okvirna odluka Vijeća 2003/577/PUP od 22. srpnja 2003. o izvršenju odluka o zamrzavanju imovine i osiguranju dokaza u Europskoj uniji (SL L 196, 2.8.2003., str. 45.).

3

(4)  Okvirna odluka Vijeća 2006/783/PUP od 6. listopada 2006. o primjeni načela međusobnog priznavanja naloga za oduzimanje (SL L 328, 24.11.2006., str. 59.).

4

(5)  Direktiva 2014/42/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u Europskoj uniji (SL L 127, 29.4.2014., str. 39.).

5

(6)  Direktiva 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (SL L 280, 26.10.2010., str. 1.).

6

(7)  Direktiva 2012/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o pravu na informiranje u kaznenom postupku (SL L 142, 1.6.2012., str. 1.).

7

(8)  Direktiva 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (SL L 294, 6.11.2013., str. 1.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku (SL L 65, 11.3.2016., str. 1.).

9

(10)  Direktiva (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (SL L 132, 21.5.2016., str. 1.).

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/1919 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pravnoj pomoći za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga (SL L 297, 4.11.2016., str. 1.).

11

(12)  Odluka Vijeća 2008/976/PUP od 16. prosinca 2008. o Europskoj pravosudnoj mreži (SL L 348, 24.12.2008., str. 130.).

12

(13)  Uredba Vijeća (EEC, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i rokove (SL L 124, 8.6.1971., str. 1.).

13

(14)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

14

(15)  Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (SL L 130, 1.5.2014., str. 1.).

15

(16)  Odluka Vijeća 2007/845/PUP od 6. prosinca 2007. o suradnji između ureda za oduzimanje imovinske koristi država članica u području praćenja i utvrđivanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom ili druge imovine povezane s kaznenim djelom (SL L 332, 18.12.2007., str. 103.).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

17

(18)  Direktiva 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o povratu kulturnih predmeta nezakonito iznesenih s državnog područja države članice i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 159, 28.5.2014., str. 1.).

18

---

PRILOG I.

POTVRDA O ZAMRZAVANJU

| ODJELJAK A:
  Država izdavanja: ...
  Tijelo izdavatelj: ...
  Tijelo potvrđivanja (ako je primjenjivo): ...
  Država izvršenja: ...
  Tijelo izvršitelj (ako je poznato): ... |
| --- |

ODJELJAK A:

Država izdavanja: ...

Tijelo izdavatelj: ...

Tijelo potvrđivanja (ako je primjenjivo): ...

Država izvršenja: ...

Tijelo izvršitelj (ako je poznato): ...

| ODJELJAK B: Hitnost i/ili zatraženi datum izvršenja
  1.   Molimo navedite poseban razlog za hitnost:






  ☐ | postoje legitimni razlozi za pretpostavku da će dotična imovina uskoro biti premještena ili uništena, to jest:
  ...
  ... |
| --- | --- |

ODJELJAK B: Hitnost i/ili zatraženi datum izvršenja

1.   Molimo navedite poseban razlog za hitnost:

☐

postoje legitimni razlozi za pretpostavku da će dotična imovina uskoro biti premještena ili uništena, to jest:

...

...

| ☐ | istražne ili postupovne potrebe u državi izdavanja, to jest:
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

istražne ili postupovne potrebe u državi izdavanja, to jest:

...

...

2.   Datum izvršenja:

| ☐ | zatražen je konkretan datum, to jest: ... |
| --- | --- |

☐

zatražen je konkretan datum, to jest: ...

| ☐ | postoji potreba za koordinacijom među uključenim državama članicama |
| --- | --- |

☐

postoji potreba za koordinacijom među uključenim državama članicama

Razlozi za ovaj zahtjev:

...

...

| ODJELJAK C: Osoba ili osobe na koje se nalog odnosi
  Identitet osobe ili osoba protiv kojih je izdan nalog za zamrzavanje, ili osobe ili osoba koje su vlasnici imovine obuhvaćene nalogom za zamrzavanje (ako je riječ o više osoba, molimo navedite informacije o svakoj osobi):
  1.   Identifikacijski podatci
  i.   U slučaju fizičke osobe/fizičkih osoba
  Prezime: ...
  Ime (imena): ...
  Ostala relevantna imena, ako postoje: ...
  Pseudonimi, ako postoje: ...
  Spol: ...
  Državljanstvo: ...
  Identifikacijski broj ili broj socijalnog osiguranja, ako je dostupan: ...
  Vrsta i broj identifikacijske isprave ili isprava (osobna iskaznica ili putovnica), ako su dostupni:
  ...
  Datum rođenja: ...
  Mjesto rođenja: ...
  Boravište i/ili poznata adresa (ako adresa nije poznata, posljednja poznata adresa):
  ...
  Jezik/jezici koje razumije osoba na koju se nalog odnosi:
  Molimo navedite položaj osobe na koju se nalog odnosi u postupku:






  ☐ | osoba protiv koje je usmjeren nalog za zamrzavanje |
| --- | --- |

ODJELJAK C: Osoba ili osobe na koje se nalog odnosi

Identitet osobe ili osoba protiv kojih je izdan nalog za zamrzavanje, ili osobe ili osoba koje su vlasnici imovine obuhvaćene nalogom za zamrzavanje (ako je riječ o više osoba, molimo navedite informacije o svakoj osobi):

1.   Identifikacijski podatci

i.   U slučaju fizičke osobe/fizičkih osoba

Prezime: ...

Ime (imena): ...

Ostala relevantna imena, ako postoje: ...

Pseudonimi, ako postoje: ...

Spol: ...

Državljanstvo: ...

Identifikacijski broj ili broj socijalnog osiguranja, ako je dostupan: ...

Vrsta i broj identifikacijske isprave ili isprava (osobna iskaznica ili putovnica), ako su dostupni:

...

Datum rođenja: ...

Mjesto rođenja: ...

Boravište i/ili poznata adresa (ako adresa nije poznata, posljednja poznata adresa):

...

Jezik/jezici koje razumije osoba na koju se nalog odnosi:

Molimo navedite položaj osobe na koju se nalog odnosi u postupku:

☐

osoba protiv koje je usmjeren nalog za zamrzavanje

| ☐ | osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za zamrzavanje |
| --- | --- |

☐

osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za zamrzavanje

ii.   U slučaju pravne osobe/pravnih osoba

Naziv: ...

Pravni oblik: ...

Skraćeni naziv, uobičajeni naziv ili poslovni naziv, ako je primjenjivo: ...

Registrirano sjedište: ...

Registarski broj: ...

Adresa: ...

Ime i prezime predstavnika: ...

Molimo navedite položaj osobe na koju se nalog odnosi u postupku:

| ☐ | osoba protiv koje je usmjeren nalog za zamrzavanje |
| --- | --- |

☐

osoba protiv koje je usmjeren nalog za zamrzavanje

| ☐ | osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za zamrzavanje |
| --- | --- |

☐

osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za zamrzavanje

2.   Molimo navedite lokaciju na kojoj treba izvršiti nalog za zamrzavanje ako se razlikuje od gore navedene adrese:

...

3.   Treće strane na čija se prava u pogledu imovine obuhvaćene nalogom za zamrzavanje tim nalogom izravno utječe (identitet i razlozi):

...

...

4.   Navedite sve ostale informacije koje će biti od pomoći pri izvršenju naloga za zamrzavanje:

...

| ODJELJAK D: Informacije o imovini na koju se nalog odnosi:
  1.   Molimo navedite odnosi li se na nalog na:






  ☐ | novčani iznos |
| --- | --- |

ODJELJAK D: Informacije o imovini na koju se nalog odnosi:

1.   Molimo navedite odnosi li se na nalog na:

☐

novčani iznos

| ☐ | određeni dio ili dijelove imovine (materijalnu ili nematerijalnu, pokretnu ili nepokretnu) |
| --- | --- |

☐

određeni dio ili dijelove imovine (materijalnu ili nematerijalnu, pokretnu ili nepokretnu)

| ☐ | imovinu istovjetne vrijednosti (u kontekstu oduzimanja na temelju vrijednosti) |
| --- | --- |

☐

imovinu istovjetne vrijednosti (u kontekstu oduzimanja na temelju vrijednosti)

2.   Ako se nalog odnosi na novčani iznos ili imovinu čija je vrijednost istovjetna tom novčanom iznosu:

| — | Iznos za izvršenje u državi izvršenja, brojkama i slovima (s naznakom valute):
  ... |
| --- | --- |

—

Iznos za izvršenje u državi izvršenja, brojkama i slovima (s naznakom valute):

...

| — | Ukupni iznos obuhvaćen nalogom, brojkama i slovima (s naznakom valute):
  ... |
| --- | --- |

—

Ukupni iznos obuhvaćen nalogom, brojkama i slovima (s naznakom valute):

...

Dodatne informacije:

| — | Razlozi za pretpostavku da osoba na koju se nalog odnosi ima imovinu/prihode u državi izvršenja:
  ... |
| --- | --- |

—

Razlozi za pretpostavku da osoba na koju se nalog odnosi ima imovinu/prihode u državi izvršenja:

...

| — | Opis imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako su ti podatci dostupni):
  ... |
| --- | --- |

—

Opis imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako su ti podatci dostupni):

...

| — | Točna lokacija imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija): ...
  ... |
| --- | --- |

—

Točna lokacija imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija): ...

...

| — | Podatci o bankovnom računu osobe na koju se nalog odnosi (ako su poznati):
  ... |
| --- | --- |

—

Podatci o bankovnom računu osobe na koju se nalog odnosi (ako su poznati):

...

3.   Ako se nalog odnosi na određeni dio ili dijelove imovine ili imovinu čija je vrijednost istovjetna vrijednosti takve imovine:

Razlozi za slanje naloga državi izvršenja:

| ☐ | određeni dio ili dijelovi imovine nalaze se u državi izvršenja |
| --- | --- |

☐

određeni dio ili dijelovi imovine nalaze se u državi izvršenja

| ☐ | određeni dio ili dijelovi imovine registrirani su u državi izvršenja |
| --- | --- |

☐

određeni dio ili dijelovi imovine registrirani su u državi izvršenja

| ☐ | tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se svi ili dio određenog dijela ili dijelova imovine obuhvaćenih nalogom nalaze u državi izvršenja. |
| --- | --- |

☐

tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se svi ili dio određenog dijela ili dijelova imovine obuhvaćenih nalogom nalaze u državi izvršenja.

Dodatne informacije:

| — | Razlozi za pretpostavku da se određeni dio ili dijelovi imovine nalaze u državi izvršenja:
  ... |
| --- | --- |

—

Razlozi za pretpostavku da se određeni dio ili dijelovi imovine nalaze u državi izvršenja:

...

| — | Opis tog dijela imovine:
  ... |
| --- | --- |

—

Opis tog dijela imovine:

...

| — | Lokacija tog dijela imovine (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija):
  ... |
| --- | --- |

—

Lokacija tog dijela imovine (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija):

...

| — | Ostale relevantne informacije (npr. imenovanje sudskog upravitelja):
  ... |
| --- | --- |

—

Ostale relevantne informacije (npr. imenovanje sudskog upravitelja):

...

| ODJELJAK E: Razlozi za izdavanje naloga za zamrzavanje
  1.   Sažetak činjenica
  Navedite razloge zbog kojih se izdaje nalog za zamrzavanje, uključujući:






  — | sažetak činjenica, uključujući opis kaznenog djela ili kaznenih djela:
  ...
  ... |
| --- | --- |

ODJELJAK E: Razlozi za izdavanje naloga za zamrzavanje

1.   Sažetak činjenica

Navedite razloge zbog kojih se izdaje nalog za zamrzavanje, uključujući:

—

sažetak činjenica, uključujući opis kaznenog djela ili kaznenih djela:

...

...

| — | fazu istrage:
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

fazu istrage:

...

...

| — | razloge za zamrzavanje:
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

razloge za zamrzavanje:

...

...

| — | ostale relevantne informacije:
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

ostale relevantne informacije:

...

...

2.   Vrsta i pravna klasifikacija kaznenog djela ili kaznenih djela u vezi s kojima je izdan nalog za zamrzavanje te zakonska odredba ili zakonske odredbe koje se primjenjuju:

...

...

3.   Je li kazneno djelo u vezi s kojim se izdaje nalog za zamrzavanje kažnjivo u državi izdavanja kaznom zatvora u najduljem trajanju od najmanje tri godine i uključeno u popis kaznenih djela u nastavku? (Molimo označite odgovarajuće polje.) Ako se nalog za zamrzavanje odnosi na nekoliko kaznenih djela, molimo da ih na popisu kaznenih djela u nastavku označite brojevima (koji odgovaraju kaznenim djelima opisanima u gornjim točkama 1. i 2.).

| ☐ | sudjelovanje u zločinačkom udruženju |
| --- | --- |

☐

sudjelovanje u zločinačkom udruženju

| ☐ | terorizam |
| --- | --- |

☐

terorizam

| ☐ | trgovanje ljudima |
| --- | --- |

☐

trgovanje ljudima

| ☐ | spolno iskorištavanje djece i dječja pornografija |
| --- | --- |

☐

spolno iskorištavanje djece i dječja pornografija

| ☐ | nezakonita trgovina opojnim drogama i psihotropnim tvarima |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina opojnim drogama i psihotropnim tvarima

| ☐ | nezakonita trgovina oružjem, streljivom i eksplozivima |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina oružjem, streljivom i eksplozivima

| ☐ | korupcija |
| --- | --- |

☐

korupcija

| ☐ | prijevara, uključujući prijevaru i druga kaznena djela koja štetno utječu na financijske interese Unije kako su utvrđena Direktivom (EU) 2017/1371 |
| --- | --- |

☐

prijevara, uključujući prijevaru i druga kaznena djela koja štetno utječu na financijske interese Unije kako su utvrđena Direktivom (EU) 2017/1371

| ☐ | pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom |
| --- | --- |

☐

pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom

| ☐ | krivotvorenje novca, uključujući euro |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje novca, uključujući euro

| ☐ | kiberkriminalitet |
| --- | --- |

☐

kiberkriminalitet

| ☐ | kaznena djela protiv okoliša, uključujući nezakonitu trgovinu ugroženim životinjskim vrstama te ugroženim biljnim vrstama i sortama |
| --- | --- |

☐

kaznena djela protiv okoliša, uključujući nezakonitu trgovinu ugroženim životinjskim vrstama te ugroženim biljnim vrstama i sortama

| ☐ | olakšavanje neovlaštenog ulaska i boravka |
| --- | --- |

☐

olakšavanje neovlaštenog ulaska i boravka

| ☐ | ubojstvo ili teška tjelesna ozljeda |
| --- | --- |

☐

ubojstvo ili teška tjelesna ozljeda

| ☐ | nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom

| ☐ | otmica, protupravno oduzimanje slobode ili uzimanje talaca |
| --- | --- |

☐

otmica, protupravno oduzimanje slobode ili uzimanje talaca

| ☐ | rasizam i ksenofobija |
| --- | --- |

☐

rasizam i ksenofobija

| ☐ | organizirana ili oružana pljačka |
| --- | --- |

☐

organizirana ili oružana pljačka

| ☐ | nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući antikvitete i umjetnička djela |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući antikvitete i umjetnička djela

| ☐ | prijevara |
| --- | --- |

☐

prijevara

| ☐ | reketarenje i iznuda |
| --- | --- |

☐

reketarenje i iznuda

| ☐ | krivotvorenje i piratstvo proizvoda |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje i piratstvo proizvoda

| ☐ | krivotvorenje administrativnih isprava i trgovina njima |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje administrativnih isprava i trgovina njima

| ☐ | krivotvorenje sredstava plaćanja |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje sredstava plaćanja

| ☐ | nezakonita trgovina hormonskim tvarima i ostalim stimulansima rasta |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina hormonskim tvarima i ostalim stimulansima rasta

| ☐ | nezakonita trgovina nuklearnim ili radioaktivnim materijalom |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina nuklearnim ili radioaktivnim materijalom

| ☐ | trgovina ukradenim vozilima |
| --- | --- |

☐

trgovina ukradenim vozilima

| ☐ | silovanje |
| --- | --- |

☐

silovanje

| ☐ | podmetanje požara |
| --- | --- |

☐

podmetanje požara

| ☐ | kaznena djela iz nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda |
| --- | --- |

☐

kaznena djela iz nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda

| ☐ | protupravno oduzimanje zrakoplova ili brodova |
| --- | --- |

☐

protupravno oduzimanje zrakoplova ili brodova

| ☐ | sabotaža |
| --- | --- |

☐

sabotaža

4.   Ostale relevantne informacije (npr. poveznica između imovine i kaznenog djela):

...

| ODJELJAK F: Povjerljivost naloga i/ili zahtjev za posebne formalnosti






  ☐ | Potreba za očuvanjem povjerljivosti informacija sadržanih u nalogu nakon njegova izvršenja:
  ... |
| --- | --- |

ODJELJAK F: Povjerljivost naloga i/ili zahtjev za posebne formalnosti

☐

Potreba za očuvanjem povjerljivosti informacija sadržanih u nalogu nakon njegova izvršenja:

...

| ☐ | Potreba za posebnim formalnostima u trenutku izvršenja:
  ... |
| --- | --- |

☐

Potreba za posebnim formalnostima u trenutku izvršenja:

...

| ODJELJAK G: Ako je potvrda o zamrzavanju poslana u više država izvršenja, navesti sljedeće informacije:
  1.   Potvrda o zamrzavanju poslana je sljedećim drugim državama izvršenja (država i tijelo):
  ...
  ...
  2.   Potvrda o zamrzavanju poslana je u više država izvršenja zbog sljedećih razloga:
  Ako se nalog za zamrzavanje odnosi na određene dijelove imovine:






  ☐ | Pretpostavlja se da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom nalaze u različitim državama izvršenja |
| --- | --- |

ODJELJAK G: Ako je potvrda o zamrzavanju poslana u više država izvršenja, navesti sljedeće informacije:

1.   Potvrda o zamrzavanju poslana je sljedećim drugim državama izvršenja (država i tijelo):

...

...

2.   Potvrda o zamrzavanju poslana je u više država izvršenja zbog sljedećih razloga:

Ako se nalog za zamrzavanje odnosi na određene dijelove imovine:

☐

Pretpostavlja se da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom nalaze u različitim državama izvršenja

| ☐ | Zamrzavanje određenog dijela imovine zahtijeva djelovanje u više država izvršenja |
| --- | --- |

☐

Zamrzavanje određenog dijela imovine zahtijeva djelovanje u više država izvršenja

Ako se nalog za zamrzavanje odnosi na novčani iznos:

| ☐ | Procijenjena vrijednost imovine koja se može zamrznuti u državi izdavanja i u bilo kojoj od država izvršenja vjerojatno nije dovoljna za zamrzavanje punog iznosa obuhvaćenog nalogom |
| --- | --- |

☐

Procijenjena vrijednost imovine koja se može zamrznuti u državi izdavanja i u bilo kojoj od država izvršenja vjerojatno nije dovoljna za zamrzavanje punog iznosa obuhvaćenog nalogom

| ☐ | Ostale posebne potrebe:
  ... |
| --- | --- |

☐

Ostale posebne potrebe:

...

3.   Vrijednost imovine, ako je poznata, u svakoj državi izvršenja:

...

...

4.   Ako zamrzavanje određenog dijela ili dijelova imovine zahtijeva djelovanje u više država izvršenja, opis radnji koje treba poduzeti u državi izvršenja:

...

...

| ODJELJAK H: Povezanost s ranijim nalogom za zamrzavanje i/ili drugim nalogom (nalozima) ili zahtjevom (zahtjevima)
  Molimo navedite odnosi li se ovaj nalog za zamrzavanje na raniji nalog ili zahtjev (npr. nalog za zamrzavanje, europski istražni nalog, europski uhidbeni nalog ili uzajamnu pravnu pomoć). Ako je to primjenjivo, pružite sljedeće informacije koje su relevantne za utvrđivanje prijašnjeg naloga ili zahtjeva:






  — | Vrsta naloga/zahtjeva:
  ... |
| --- | --- |

ODJELJAK H: Povezanost s ranijim nalogom za zamrzavanje i/ili drugim nalogom (nalozima) ili zahtjevom (zahtjevima)

Molimo navedite odnosi li se ovaj nalog za zamrzavanje na raniji nalog ili zahtjev (npr. nalog za zamrzavanje, europski istražni nalog, europski uhidbeni nalog ili uzajamnu pravnu pomoć). Ako je to primjenjivo, pružite sljedeće informacije koje su relevantne za utvrđivanje prijašnjeg naloga ili zahtjeva:

—

Vrsta naloga/zahtjeva:

...

| — | Datum izdavanja:
  ... |
| --- | --- |

—

Datum izdavanja:

...

| — | Tijelo kojem je nalog/zahtjev poslan:
  ... |
| --- | --- |

—

Tijelo kojem je nalog/zahtjev poslan:

...

| — | Referentni broj koji je dodijelilo tijelo izdavatelj:
  ... |
| --- | --- |

—

Referentni broj koji je dodijelilo tijelo izdavatelj:

...

| — | Referentni broj ili brojevi koje je dodijelilo tijelo izvršitelj ili koje su dodijelila tijela izvršitelji:
  ... |
| --- | --- |

—

Referentni broj ili brojevi koje je dodijelilo tijelo izvršitelj ili koje su dodijelila tijela izvršitelji:

...

| ODJELJAK I: Oduzimanje
  Molimo navedite:






  ☐ | je li ova potvrda o zamrzavanju popraćena potvrdom o oduzimanju izdanom u državi izdavanja (referentni broj potvrde o oduzimanju):
  ... |
| --- | --- |

ODJELJAK I: Oduzimanje

Molimo navedite:

☐

je li ova potvrda o zamrzavanju popraćena potvrdom o oduzimanju izdanom u državi izdavanja (referentni broj potvrde o oduzimanju):

...

| ☐ | ostaje li imovina zamrznuta u državi izvršenja do slanja i izvršenja naloga za oduzimanje (predviđeni datum za podnošenje potvrde o oduzimanju, ako je moguće):
  ... |
| --- | --- |

☐

ostaje li imovina zamrznuta u državi izvršenja do slanja i izvršenja naloga za oduzimanje (predviđeni datum za podnošenje potvrde o oduzimanju, ako je moguće):

...

| ODJELJAK J: Alternativne mjere
  1.   Molimo navedite dopušta li država izdavanja da država izvršenja upotrijebi alternativne mjere ako nije moguće izvršiti nalog za zamrzavanje, bilo u cijelosti ili djelomično:






  ☐ | da |
| --- | --- |

ODJELJAK J: Alternativne mjere

1.   Molimo navedite dopušta li država izdavanja da država izvršenja upotrijebi alternativne mjere ako nije moguće izvršiti nalog za zamrzavanje, bilo u cijelosti ili djelomično:

☐

da

| ☐ | ne |
| --- | --- |

☐

ne

2.   Ako da, navedite koje se mjere mogu primijeniti:

...

| ODJELJAK K: POVRAT ZAMRZNUTE IMOVINE
  1.   Molimo navedite je li izdana odluka o povratu zamrznute imovine žrtvi:






  ☐ | da |
| --- | --- |

ODJELJAK K: POVRAT ZAMRZNUTE IMOVINE

1.   Molimo navedite je li izdana odluka o povratu zamrznute imovine žrtvi:

☐

da

| ☐ | ne |
| --- | --- |

☐

ne

Ako jest, molimo navedite sljedeće podatke o odluci o povratu zamrznute imovine žrtvi:

Tijelo koje je izdalo odluku (službeni naziv):

...

Datum odluke: ...

Referentni broj odluke (ako je dostupan) ...

Opis imovine koja je predmet povrata: ...

Ime i prezime žrtve: ...

Adresa žrtve: ...

Ako se pravo žrtve na imovinu osporava, molimo navedite pojedinosti (o osobama koje osporavaju pravo, razlozima itd.):

...

...

Ako bi se zbog povrata moglo utjecati na prava osoba na koje se nalog odnosi, molimo navedite pojedinosti (osobe na koje se nalog odnosi, prava na koja bi se moglo utjecati, razloge itd.):

...

...

2.   Je li zahtjev za povrat zamrznute imovine žrtvi u tijeku u državi izdavanja?

| ☐ | ne |
| --- | --- |

☐

ne

| ☐ | da, njegov ishod bit će priopćen tijelu izvršitelju |
| --- | --- |

☐

da, njegov ishod bit će priopćen tijelu izvršitelju

Tijelo izdavatelj obavješćuje se u slučaju izravnog prijenosa žrtvi.

| ODJELJAK L: Pravna sredstva
  Tijelo u državi izdavanja koje može pružiti više informacija o postupcima za upotrebu pravnih sredstava u državi izdavanja i o dostupnosti pravne pomoći, tumačenja i prevođenja:






  ☐ | tijelo izdavatelj (vidjeti odjeljak M) |
| --- | --- |

ODJELJAK L: Pravna sredstva

Tijelo u državi izdavanja koje može pružiti više informacija o postupcima za upotrebu pravnih sredstava u državi izdavanja i o dostupnosti pravne pomoći, tumačenja i prevođenja:

☐

tijelo izdavatelj (vidjeti odjeljak M)

| ☐ | tijelo potvrđivanja (vidjeti odjeljak N) |
| --- | --- |

☐

tijelo potvrđivanja (vidjeti odjeljak N)

| ☐ | Ostalo: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Ostalo: ...

...

| ODJELJAK M: Pojedinosti o tijelu izdavatelju
  Vrsta tijela izdavatelja:






  ☐ | sudac, sud, javni tužitelj |
| --- | --- |

ODJELJAK M: Pojedinosti o tijelu izdavatelju

Vrsta tijela izdavatelja:

☐

sudac, sud, javni tužitelj

| ☐ | drugo nadležno tijelo koje je odredila država izdavanja |
| --- | --- |

☐

drugo nadležno tijelo koje je odredila država izdavanja

Naziv tijela: ...

Ime i prezime osobe za kontakt: ...

Dužnost (funkcija/rang): ...

Broj spisa: ...

Adresa: ...

Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

E-pošta: ...

Jezici na kojima je moguće komunicirati s tijelom izdavateljem: ...

Ako se razlikuju od gore navedenih, podatci za kontakt osobe ili osoba koje treba kontaktirati ako su potrebne dodatne informacije ili za poduzimanje praktičnih mjera za izvršenje naloga:

Ime i prezime/funkcija/organizacija: ...

Adresa: ...

E-pošta/broj telefona: ...

Potpis tijela izdavatelja i/ili njegova predstavnika kojim se potvrđuje točnost i ispravnost sadržaja potvrde o zamrzavanju: ...

Naziv: ...

Dužnost (funkcija/rang): ...

Datum: ...

Službeni pečat (ako postoji): ...

| ODJELJAK N: Pojedinosti o tijelu koje je potvrdilo nalog za zamrzavanje
  Molimo navedite vrstu tijela koje je potvrdilo nalog za zamrzavanje, ako je primjenjivo:






  ☐ | sudac ili sud |
| --- | --- |

ODJELJAK N: Pojedinosti o tijelu koje je potvrdilo nalog za zamrzavanje

Molimo navedite vrstu tijela koje je potvrdilo nalog za zamrzavanje, ako je primjenjivo:

☐

sudac ili sud

| ☐ | javni tužitelj |
| --- | --- |

☐

javni tužitelj

Naziv tijela potvrđivanja: ...

Ime i prezime osobe za kontakt: ...

Dužnost (funkcija/rang) ...

Broj spisa: ...

Adresa: ...

Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

E-pošta: ...

Jezici na kojima je moguće komunicirati s tijelom potvrđivanja: ...

Molimo navedite glavnu kontaktnu točku za tijelo izvršitelja:

| ☐ | tijelo izdavatelj |
| --- | --- |

☐

tijelo izdavatelj

| ☐ | tijelo potvrđivanja |
| --- | --- |

☐

tijelo potvrđivanja

Potpis i pojedinosti o tijelu potvrđivanja i/ili njegovom predstavniku:

...

Naziv: ...

Dužnost (funkcija/rang): ...

Datum: ...

Službeni pečat (ako postoji): ...

| ODJELJAK O: Središnje tijelo
  Ako je središnje tijelo odgovorno za administrativno slanje i primanje potvrda o zamrzavanju u državi izdavanja, molimo navedite:
  Naziv središnjeg tijela: ...
  Ime i prezime osobe za kontakt: ...
  Dužnost (funkcija/rang): ...
  Broj spisa: ...
  Adresa: ...
  Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...
  Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...
  E-pošta: ... |
| --- |

ODJELJAK O: Središnje tijelo

Ako je središnje tijelo odgovorno za administrativno slanje i primanje potvrda o zamrzavanju u državi izdavanja, molimo navedite:

Naziv središnjeg tijela: ...

Ime i prezime osobe za kontakt: ...

Dužnost (funkcija/rang): ...

Broj spisa: ...

Adresa: ...

Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

E-pošta: ...

| ODJELJAK P: Privitci
  Molimo navedite sve privitke priložene uz potvrdu: ... |
| --- |

ODJELJAK P: Privitci

Molimo navedite sve privitke priložene uz potvrdu: ...

---

PRILOG II.

POTVRDA O ODUZIMANJU

| ODJELJAK A:
  Država izdavanja: ...
  Tijelo izdavatelj: ...
  Država izvršenja: ...
  Tijelo izvršitelj (ako je poznato): ... |
| --- |

ODJELJAK A:

Država izdavanja: ...

Tijelo izdavatelj: ...

Država izvršenja: ...

Tijelo izvršitelj (ako je poznato): ...

| ODJELJAK B: Nalog za oduzimanje
  1.   Sud koji je izdao nalog za oduzimanje (službeni naziv):
  ...
  2.   Referentni broj naloga za oduzimanje (ako je dostupan):
  ...
  3.   Nalog za oduzimanje izdan je (datum):
  ...
  4.   Nalog za oduzimanje postao je pravomoćan (datum):
  ... |
| --- |

ODJELJAK B: Nalog za oduzimanje

1.   Sud koji je izdao nalog za oduzimanje (službeni naziv):

...

2.   Referentni broj naloga za oduzimanje (ako je dostupan):

...

3.   Nalog za oduzimanje izdan je (datum):

...

4.   Nalog za oduzimanje postao je pravomoćan (datum):

...

| ODJELJAK C: Osoba ili osobe na koje se nalog odnosi
  Identitet osobe ili osoba protiv kojih je izdan nalog za oduzimanje, ili osobe ili osoba koje su vlasnici imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje (ako je riječ o više osoba, molimo navedite informacije o svakoj osobi):
  1.   Identifikacijski podatci
  i.   U slučaju fizičke osobe/fizičkih osoba
  Prezime: ...
  Ime (imena): ...
  Ostala relevantna imena, ako postoje: ...
  Pseudonimi, ako postoje: ...
  Spol: ...
  Državljanstvo: ...
  Identifikacijski broj ili broj socijalnog osiguranja, ako je dostupan: ...
  Vrsta i broj identifikacijske isprave ili isprava (osobna iskaznica ili putovnica), ako su dostupni:
  ...
  Datum rođenja: ...
  Mjesto rođenja: ...
  Boravište i/ili poznata adresa (ako adresa nije poznata, posljednja poznata adresa):
  ...
  Jezik/jezici koje razumije osoba na koju se nalog odnosi: ...
  Molimo navedite položaj osobe na koju se nalog odnosi u postupku:






  ☐ | osoba protiv koje je usmjeren nalog za oduzimanje |
| --- | --- |

ODJELJAK C: Osoba ili osobe na koje se nalog odnosi

Identitet osobe ili osoba protiv kojih je izdan nalog za oduzimanje, ili osobe ili osoba koje su vlasnici imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje (ako je riječ o više osoba, molimo navedite informacije o svakoj osobi):

1.   Identifikacijski podatci

i.   U slučaju fizičke osobe/fizičkih osoba

Prezime: ...

Ime (imena): ...

Ostala relevantna imena, ako postoje: ...

Pseudonimi, ako postoje: ...

Spol: ...

Državljanstvo: ...

Identifikacijski broj ili broj socijalnog osiguranja, ako je dostupan: ...

Vrsta i broj identifikacijske isprave ili isprava (osobna iskaznica ili putovnica), ako su dostupni:

...

Datum rođenja: ...

Mjesto rođenja: ...

Boravište i/ili poznata adresa (ako adresa nije poznata, posljednja poznata adresa):

...

Jezik/jezici koje razumije osoba na koju se nalog odnosi: ...

Molimo navedite položaj osobe na koju se nalog odnosi u postupku:

☐

osoba protiv koje je usmjeren nalog za oduzimanje

| ☐ | osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje |
| --- | --- |

☐

osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje

ii.   U slučaju pravne osobe/pravnih osoba

Naziv: ...

Pravni oblik: ...

Skraćeni naziv, uobičajeni naziv ili poslovni naziv, ako je primjenjivo: ...

Registrirano sjedište: ...

Registarski broj: ...

Adresa: ...

Ime i prezime predstavnika: ...

Molimo navedite položaj osobe na koju se nalog odnosi u postupku:

| ☐ | osoba protiv koje je usmjeren nalog za oduzimanje |
| --- | --- |

☐

osoba protiv koje je usmjeren nalog za oduzimanje

| ☐ | osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje |
| --- | --- |

☐

osoba koja je vlasnik imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje

2.   Molimo navedite lokaciju na kojoj treba izvršiti nalog za oduzimanje ako se razlikuje od gore navedene adrese:

...

3.   Treće strane na čija se prava u pogledu imovine obuhvaćene nalogom za oduzimanje tim nalogom izravno utječe (identitet i razlozi):

...

...

4.   Navedite sve ostale informacije koje će biti od pomoći pri izvršenju naloga za oduzimanje:

...

| ODJELJAK D: Informacije o imovini na koju se nalog odnosi
  1.   Sud je odlučio da imovina:






  ☐ | jest imovinska korist ostvarena kaznenim djelom ili istovjetna vrijednost te imovinske koristi, bilo da je riječ o punom iznosu vrijednosti takve imovinske koristi ili samo dijelu iznosa |
| --- | --- |

ODJELJAK D: Informacije o imovini na koju se nalog odnosi

1.   Sud je odlučio da imovina:

☐

jest imovinska korist ostvarena kaznenim djelom ili istovjetna vrijednost te imovinske koristi, bilo da je riječ o punom iznosu vrijednosti takve imovinske koristi ili samo dijelu iznosa

| ☐ | predstavlja predmet kaznenog djela ili vrijednost takvog predmeta |
| --- | --- |

☐

predstavlja predmet kaznenog djela ili vrijednost takvog predmeta

| ☐ | podložna je oduzimanju primjenom bilo koje od ovlasti oduzimanja u državi izdavanja koje su predviđene Direktivom 2014/42/EU (uključujući prošireno oduzimanje) |
| --- | --- |

☐

podložna je oduzimanju primjenom bilo koje od ovlasti oduzimanja u državi izdavanja koje su predviđene Direktivom 2014/42/EU (uključujući prošireno oduzimanje)

| ☐ | podložna je oduzimanju na temelju bilo kojih drugih odredaba koje se odnose na ovlasti oduzimanja, uključujući oduzimanje bez pravomoćne osuđujuće presude, na temelju prava države izdavanja, slijedom postupka u vezi s kaznenim djelom |
| --- | --- |

☐

podložna je oduzimanju na temelju bilo kojih drugih odredaba koje se odnose na ovlasti oduzimanja, uključujući oduzimanje bez pravomoćne osuđujuće presude, na temelju prava države izdavanja, slijedom postupka u vezi s kaznenim djelom

2.   Molimo navedite odnosi li se nalog na:

| ☐ | novčani iznos |
| --- | --- |

☐

novčani iznos

| ☐ | određeni dio ili dijelove imovine (materijalnu ili nematerijalnu, pokretnu ili nepokretnu) |
| --- | --- |

☐

određeni dio ili dijelove imovine (materijalnu ili nematerijalnu, pokretnu ili nepokretnu)

| ☐ | imovinu istovjetne vrijednosti (u kontekstu oduzimanja na temelju vrijednosti) |
| --- | --- |

☐

imovinu istovjetne vrijednosti (u kontekstu oduzimanja na temelju vrijednosti)

3.   Ako se nalog odnosi na novčani iznos ili imovinu čija je vrijednost istovjetna tom novčanom iznosu:

| — | Iznos za izvršenje u državi izvršenja, brojkama i slovima (s naznakom valute):
  ... |
| --- | --- |

—

Iznos za izvršenje u državi izvršenja, brojkama i slovima (s naznakom valute):

...

| — | Ukupni iznos obuhvaćen nalogom, brojkama i slovima (s naznakom valute):
  ... |
| --- | --- |

—

Ukupni iznos obuhvaćen nalogom, brojkama i slovima (s naznakom valute):

...

Dodatne informacije:

| — | Razlozi za pretpostavku da osoba na koju se nalog odnosi ima imovinu/prihode u državi izvršenja:
  ... |
| --- | --- |

—

Razlozi za pretpostavku da osoba na koju se nalog odnosi ima imovinu/prihode u državi izvršenja:

...

| — | Opis imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako su ti podatci dostupni):
  ... |
| --- | --- |

—

Opis imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako su ti podatci dostupni):

...

| — | Točna lokacija imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija): ... |
| --- | --- |

—

Točna lokacija imovine/izvora prihoda osobe na koju se nalog odnosi (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija): ...

| — | Podatci o bankovnom računu osobe na koju se nalog odnosi (ako su poznati):
  ... |
| --- | --- |

—

Podatci o bankovnom računu osobe na koju se nalog odnosi (ako su poznati):

...

4.   Ako se nalog odnosi na određeni dio ili dijelove imovine ili imovinu čija je vrijednost istovjetna vrijednosti takve imovine:

Razlozi za slanje naloga državi izvršenja:

| ☐ | određeni dio ili dijelovi imovine nalaze se u državi izvršenja |
| --- | --- |

☐

određeni dio ili dijelovi imovine nalaze se u državi izvršenja

| ☐ | određeni dio ili dijelovi imovine registrirani su u državi izvršenja |
| --- | --- |

☐

određeni dio ili dijelovi imovine registrirani su u državi izvršenja

| ☐ | tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se svi ili dio određenog dijela ili dijelova imovine obuhvaćenih nalogom nalazi u državi izvršenja. |
| --- | --- |

☐

tijelo izdavatelj ima opravdane razloge za pretpostavku da se svi ili dio određenog dijela ili dijelova imovine obuhvaćenih nalogom nalazi u državi izvršenja.

Dodatne informacije:

| — | Razlozi za pretpostavku da se određeni dio ili dijelovi imovine nalaze u državi izvršenja:
  ... |
| --- | --- |

—

Razlozi za pretpostavku da se određeni dio ili dijelovi imovine nalaze u državi izvršenja:

...

| — | Opis tog dijela imovine:
  ... |
| --- | --- |

—

Opis tog dijela imovine:

...

| — | Lokacija tog dijela imovine (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija):
  ... |
| --- | --- |

—

Lokacija tog dijela imovine (ako nije poznata, posljednja poznata lokacija):

...

| — | Ostale relevantne informacije (npr. imenovanje sudskog upravitelja):
  ... |
| --- | --- |

—

Ostale relevantne informacije (npr. imenovanje sudskog upravitelja):

...

5.   Informacije o konverziji i prijenosu imovine

Ako se nalog odnosi na određeni dio imovine, navedite predviđa li se pravom države izdavanja da se oduzimanje u državi izvršenja može provesti oduzimanjem novčanog iznosa u vrijednosti imovine koju treba oduzeti:

| ☐ | da |
| --- | --- |

☐

da

| ☐ | ne |
| --- | --- |

☐

ne

| ODJELJAK E: Nalog za zamrzavanje
  Molimo navedite je li:






  ☐ | nalog za oduzimanje popraćen nalogom za zamrzavanje izdanim u državi izdavanja (referentni broj potvrde o zamrzavanju):
  ... |
| --- | --- |

ODJELJAK E: Nalog za zamrzavanje

Molimo navedite je li:

☐

nalog za oduzimanje popraćen nalogom za zamrzavanje izdanim u državi izdavanja (referentni broj potvrde o zamrzavanju):

...

| ☐ | imovina zamrznuta u skladu s ranijim nalogom za zamrzavanje poslanim državi izvršenja |
| --- | --- |

☐

imovina zamrznuta u skladu s ranijim nalogom za zamrzavanje poslanim državi izvršenja

| — | datum izdavanja naloga za zamrzavanje: ... |
| --- | --- |

—

datum izdavanja naloga za zamrzavanje: ...

| — | datum slanja naloga za zamrzavanje: ... |
| --- | --- |

—

datum slanja naloga za zamrzavanje: ...

| — | tijelo kojem je poslan: ... |
| --- | --- |

—

tijelo kojem je poslan: ...

| — | referentni broj koji je dodijelilo tijelo izdavatelj: ... |
| --- | --- |

—

referentni broj koji je dodijelilo tijelo izdavatelj: ...

| — | referentni broj koji su dodijelila tijela izvršitelji: ... |
| --- | --- |

—

referentni broj koji su dodijelila tijela izvršitelji: ...

| ODJELJAK F: Razlozi za izdavanje naloga za oduzimanje
  1.   Sažetak činjenica i razlozi zbog kojih se izdaje nalog za oduzimanje, uključujući opis kaznenog djela (kaznenih djela) i ostale relevantne informacije:
  ...
  2.   Vrsta i pravna klasifikacija kaznenog djela ili kaznenih djela u vezi s kojima je izdan nalog za zamrzavanje te zakonska odredba ili zakonske odredbe koje se primjenjuju:
  ...
  3.   Je li kazneno djelo u vezi s kojim se izdaje nalog za oduzimanje kažnjivo u državi izdavanja kaznom zatvora u najduljem trajanju od najmanje tri godine i uključeno u popis kaznenih djela u nastavku? (Molimo označite odgovarajuće polje.) Ako se nalog za oduzimanje odnosi na nekoliko kaznenih djela, molimo da ih na popisu kaznenih djela u nastavku označite brojevima (koji odgovaraju kaznenim djelima opisanima u gornjim točkama 1. i 2.).






  ☐ | sudjelovanje u zločinačkom udruženju |
| --- | --- |

ODJELJAK F: Razlozi za izdavanje naloga za oduzimanje

1.   Sažetak činjenica i razlozi zbog kojih se izdaje nalog za oduzimanje, uključujući opis kaznenog djela (kaznenih djela) i ostale relevantne informacije:

...

2.   Vrsta i pravna klasifikacija kaznenog djela ili kaznenih djela u vezi s kojima je izdan nalog za zamrzavanje te zakonska odredba ili zakonske odredbe koje se primjenjuju:

...

3.   Je li kazneno djelo u vezi s kojim se izdaje nalog za oduzimanje kažnjivo u državi izdavanja kaznom zatvora u najduljem trajanju od najmanje tri godine i uključeno u popis kaznenih djela u nastavku? (Molimo označite odgovarajuće polje.) Ako se nalog za oduzimanje odnosi na nekoliko kaznenih djela, molimo da ih na popisu kaznenih djela u nastavku označite brojevima (koji odgovaraju kaznenim djelima opisanima u gornjim točkama 1. i 2.).

☐

sudjelovanje u zločinačkom udruženju

| ☐ | terorizam |
| --- | --- |

☐

terorizam

| ☐ | trgovanje ljudima |
| --- | --- |

☐

trgovanje ljudima

| ☐ | spolno iskorištavanje djece i dječja pornografija |
| --- | --- |

☐

spolno iskorištavanje djece i dječja pornografija

| ☐ | nezakonita trgovina opojnim drogama i psihotropnim tvarima |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina opojnim drogama i psihotropnim tvarima

| ☐ | nezakonita trgovina oružjem, streljivom i eksplozivima |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina oružjem, streljivom i eksplozivima

| ☐ | korupcija |
| --- | --- |

☐

korupcija

| ☐ | prijevara, uključujući prijevaru i druga kaznena djela koja štetno utječu na financijske interese Unije kako su utvrđena Direktivom (EU) 2017/1371 |
| --- | --- |

☐

prijevara, uključujući prijevaru i druga kaznena djela koja štetno utječu na financijske interese Unije kako su utvrđena Direktivom (EU) 2017/1371

| ☐ | pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom |
| --- | --- |

☐

pranje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom

| ☐ | krivotvorenje novca, uključujući euro |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje novca, uključujući euro

| ☐ | kiberkriminalitet |
| --- | --- |

☐

kiberkriminalitet

| ☐ | kaznena djela protiv okoliša, uključujući nezakonitu trgovinu ugroženim životinjskim vrstama te ugroženim biljnim vrstama i sortama |
| --- | --- |

☐

kaznena djela protiv okoliša, uključujući nezakonitu trgovinu ugroženim životinjskim vrstama te ugroženim biljnim vrstama i sortama

| ☐ | olakšavanje neovlaštenog ulaska i boravka |
| --- | --- |

☐

olakšavanje neovlaštenog ulaska i boravka

| ☐ | ubojstvo ili teška tjelesna ozljeda |
| --- | --- |

☐

ubojstvo ili teška tjelesna ozljeda

| ☐ | nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom

| ☐ | otmica, protupravno oduzimanje slobode ili uzimanje talaca |
| --- | --- |

☐

otmica, protupravno oduzimanje slobode ili uzimanje talaca

| ☐ | rasizam i ksenofobija |
| --- | --- |

☐

rasizam i ksenofobija

| ☐ | organizirana ili oružana pljačka |
| --- | --- |

☐

organizirana ili oružana pljačka

| ☐ | nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući antikvitete i umjetnička djela |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina kulturnim dobrima, uključujući antikvitete i umjetnička djela

| ☐ | prijevara |
| --- | --- |

☐

prijevara

| ☐ | reketarenje i iznuda |
| --- | --- |

☐

reketarenje i iznuda

| ☐ | krivotvorenje i piratstvo proizvoda |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje i piratstvo proizvoda

| ☐ | krivotvorenje administrativnih isprava i trgovina njima |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje administrativnih isprava i trgovina njima

| ☐ | krivotvorenje sredstava plaćanja |
| --- | --- |

☐

krivotvorenje sredstava plaćanja

| ☐ | nezakonita trgovina hormonskim tvarima i ostalim stimulansima rasta |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina hormonskim tvarima i ostalim stimulansima rasta

| ☐ | nezakonita trgovina nuklearnim ili radioaktivnim materijalom |
| --- | --- |

☐

nezakonita trgovina nuklearnim ili radioaktivnim materijalom

| ☐ | trgovina ukradenim vozilima |
| --- | --- |

☐

trgovina ukradenim vozilima

| ☐ | silovanje |
| --- | --- |

☐

silovanje

| ☐ | podmetanje požara |
| --- | --- |

☐

podmetanje požara

| ☐ | kaznena djela iz nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda |
| --- | --- |

☐

kaznena djela iz nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda

| ☐ | protupravno oduzimanje zrakoplova ili brodova |
| --- | --- |

☐

protupravno oduzimanje zrakoplova ili brodova

| ☐ | sabotaža |
| --- | --- |

☐

sabotaža

4.   Ostale relevantne informacije (npr. poveznica između imovine i kaznenog djela):

...

| ODJELJAK G: Ako je potvrda o oduzimanju poslana u više država izvršenja, navesti sljedeće informacije:
  1.   Potvrda o oduzimanju poslana je sljedećim drugim državama izvršenja (država i tijelo):
  ...
  ...
  2.   Potvrda o oduzimanju poslana je u više država izvršenja zbog sljedećih razloga:
  Ako se nalog za oduzimanje odnosi na određene dijelove imovine:






  ☐ | Pretpostavlja se da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom nalaze u različitim državama izvršenja |
| --- | --- |

ODJELJAK G: Ako je potvrda o oduzimanju poslana u više država izvršenja, navesti sljedeće informacije:

1.   Potvrda o oduzimanju poslana je sljedećim drugim državama izvršenja (država i tijelo):

...

...

2.   Potvrda o oduzimanju poslana je u više država izvršenja zbog sljedećih razloga:

Ako se nalog za oduzimanje odnosi na određene dijelove imovine:

☐

Pretpostavlja se da se različiti dijelovi imovine obuhvaćeni nalogom nalaze u različitim državama izvršenja

| ☐ | Oduzimanje određenog dijela imovine zahtijeva djelovanje u više država izvršenja |
| --- | --- |

☐

Oduzimanje određenog dijela imovine zahtijeva djelovanje u više država izvršenja

Ako se nalog za oduzimanje odnosi na novčani iznos:

| ☐ | Dotična imovina nije zamrznuta na temelju Uredbe (EU) 2018/1805 |
| --- | --- |

☐

Dotična imovina nije zamrznuta na temelju Uredbe (EU) 2018/1805

| ☐ | Procijenjena vrijednost imovine koja se može oduzeti u državi izdavanja i u bilo kojoj od država izvršenja vjerojatno nije dovoljna za oduzimanje punog iznosa obuhvaćenog nalogom |
| --- | --- |

☐

Procijenjena vrijednost imovine koja se može oduzeti u državi izdavanja i u bilo kojoj od država izvršenja vjerojatno nije dovoljna za oduzimanje punog iznosa obuhvaćenog nalogom

| ☐ | Ostale posebne potrebe:
  ... |
| --- | --- |

☐

Ostale posebne potrebe:

...

3.   Vrijednost imovine, ako je poznata, u svakoj državi izvršenja:

...

...

4.   Ako oduzimanje određenog dijela ili dijelova imovine zahtijeva djelovanje u više država izvršenja, opis radnji koje treba poduzeti u državi izvršenja:

...

| ODJELJAK H: Postupak koji rezultira nalogom za oduzimanje
  Molimo navedite je li se osoba protiv koje je izdan nalog za oduzimanje osobno pojavila na suđenju koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje povezanim s pravomoćnom osuđujućom presudom:






  1. | ☐ | Da, osoba se osobno pojavila na suđenju. |
| --- | --- | --- |

ODJELJAK H: Postupak koji rezultira nalogom za oduzimanje

Molimo navedite je li se osoba protiv koje je izdan nalog za oduzimanje osobno pojavila na suđenju koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje povezanim s pravomoćnom osuđujućom presudom:

1.

☐

Da, osoba se osobno pojavila na suđenju.

| 2. | ☐ | Ne, osoba se nije osobno pojavila na suđenju |
| --- | --- | --- |

2.

☐

Ne, osoba se nije osobno pojavila na suđenju

| 3. | ☐ | Ne, u skladu s nacionalnim postupovnim pravilima saslušanje se nije održalo. |
| --- | --- | --- |

3.

☐

Ne, u skladu s nacionalnim postupovnim pravilima saslušanje se nije održalo.

| 4. | Ako ste označili polje pod brojem 2, molimo potvrdite postojanje jedne od sljedećih mogućnosti:






  4.1a. ☐ | osoba je bila osobno pozvana (dan/mjesec/godina) ... i time obaviještena o predviđenom datumu i mjestu suđenja koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje te je bila obaviještena da bi se nalog za oduzimanje mogao donijeti u slučaju njezina nepojavljivanja na suđenju |
| --- | --- | --- |

4.

Ako ste označili polje pod brojem 2, molimo potvrdite postojanje jedne od sljedećih mogućnosti:

4.1a. ☐

osoba je bila osobno pozvana (dan/mjesec/godina) ... i time obaviještena o predviđenom datumu i mjestu suđenja koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje te je bila obaviještena da bi se nalog za oduzimanje mogao donijeti u slučaju njezina nepojavljivanja na suđenju

ILI

| 4.1b. ☐ | osoba nije bila osobno pozvana, ali je na drugi način stvarno primila službenu obavijest o predviđenom datumu i mjestu suđenja koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje, tako da se nedvojbeno utvrdilo da je bila upoznata s predviđenim suđenjem te je bila obaviještena da bi se nalog za oduzimanje mogao donijeti u slučaju njezina nepojavljivanja na suđenju |
| --- | --- |

4.1b. ☐

osoba nije bila osobno pozvana, ali je na drugi način stvarno primila službenu obavijest o predviđenom datumu i mjestu suđenja koje je rezultiralo nalogom za oduzimanje, tako da se nedvojbeno utvrdilo da je bila upoznata s predviđenim suđenjem te je bila obaviještena da bi se nalog za oduzimanje mogao donijeti u slučaju njezina nepojavljivanja na suđenju

ILI

| 4.2 ☐ | osoba je bila upoznata s predviđenim suđenjem i ovlastila je odvjetnika, kojeg je imenovala dotična osoba ili država, da je brani tijekom suđenja te ju je taj odvjetnik uistinu branio tijekom suđenja |
| --- | --- |

4.2 ☐

osoba je bila upoznata s predviđenim suđenjem i ovlastila je odvjetnika, kojeg je imenovala dotična osoba ili država, da je brani tijekom suđenja te ju je taj odvjetnik uistinu branio tijekom suđenja

ILI

| 4.3 | ☐ | osobi je dostavljen nalog za oduzimanje (dan/mjesec/godina) ... i izričito je obaviještena o pravu na obnovu postupka ili na žalbu, pri čemu ta osoba ima pravo sudjelovati te se mogu preispitati ključne činjenice predmeta, uključujući ispitivanje novih dokaza, što bi moglo dovesti do ukidanja izvornog naloga za oduzimanje, i |
| --- | --- | --- |

4.3

☐

osobi je dostavljen nalog za oduzimanje (dan/mjesec/godina) ... i izričito je obaviještena o pravu na obnovu postupka ili na žalbu, pri čemu ta osoba ima pravo sudjelovati te se mogu preispitati ključne činjenice predmeta, uključujući ispitivanje novih dokaza, što bi moglo dovesti do ukidanja izvornog naloga za oduzimanje, i

| ☐ | osoba je izričito navela da ne osporava nalog za oduzimanje |
| --- | --- |

☐

osoba je izričito navela da ne osporava nalog za oduzimanje

ILI

| ☐ | osoba nije zahtijevala obnovu postupka niti je podnijela žalbu u primjenjivom roku. |
| --- | --- |

☐

osoba nije zahtijevala obnovu postupka niti je podnijela žalbu u primjenjivom roku.

| 5. | Ako ste označili polja 4.1b., 4.2. ili 4.3., molimo navedite način kako je relevantni uvjet ispunjen: ... |
| --- | --- |

5.

Ako ste označili polja 4.1b., 4.2. ili 4.3., molimo navedite način kako je relevantni uvjet ispunjen: ...

| ODJELJAK I: Alternativne mjere, uključujući zatvorske kazne
  1.   Molimo navedite dopušta li država izdavanja da država izvršenja upotrijebi alternativne mjere ako nije moguće izvršiti nalog za oduzimanje, bilo u cijelosti ili djelomično:






  ☐ | da |
| --- | --- |

ODJELJAK I: Alternativne mjere, uključujući zatvorske kazne

1.   Molimo navedite dopušta li država izdavanja da država izvršenja upotrijebi alternativne mjere ako nije moguće izvršiti nalog za oduzimanje, bilo u cijelosti ili djelomično:

☐

da

| ☐ | ne |
| --- | --- |

☐

ne

2.   Ako da, navedite koje se mjere mogu primijeniti:

| ☐ | Pritvor (maksimalno razdoblje):
  ... |
| --- | --- |

☐

Pritvor (maksimalno razdoblje):

...

| ☐ | Rad u zajednici (ili ekvivalentno) (maksimalno razdoblje):
  ... |
| --- | --- |

☐

Rad u zajednici (ili ekvivalentno) (maksimalno razdoblje):

...

| ☐ | Ostale mjere (opis):
  ... |
| --- | --- |

☐

Ostale mjere (opis):

...

| ODJELJAK J: Odluka o povratu imovine žrtvi ili plaćanju naknade štete žrtvi
  1.   Molimo navedite, ako je primjenjivo:






  ☐ | Tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo države izdavanja izdalo je odluku o plaćanju naknade štete žrtvi ili povratu imovine žrtvi u sljedećem novčanom iznosu:
  ... |
| --- | --- |

ODJELJAK J: Odluka o povratu imovine žrtvi ili plaćanju naknade štete žrtvi

1.   Molimo navedite, ako je primjenjivo:

☐

Tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo države izdavanja izdalo je odluku o plaćanju naknade štete žrtvi ili povratu imovine žrtvi u sljedećem novčanom iznosu:

...

| ☐ | Tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo države izdavanja izdalo je odluku o povratu sljedeće nenovčane imovine žrtvi: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Tijelo izdavatelj ili drugo nadležno tijelo države izdavanja izdalo je odluku o povratu sljedeće nenovčane imovine žrtvi: ...

...

| ☐ | U državi izvršenja u tijeku je postupak za povrat imovine žrtvi ili plaćanje naknade štete žrtvi, a njegov ishod bit će priopćen tijelu izvršitelju |
| --- | --- |

☐

U državi izvršenja u tijeku je postupak za povrat imovine žrtvi ili plaćanje naknade štete žrtvi, a njegov ishod bit će priopćen tijelu izvršitelju

2.   Pojedinosti odluke o povratu imovine žrtvi ili plaćanju naknade štete žrtvi:

Tijelo koje je izdalo odluku (službeni naziv): ...

Datum odluke: ...

Datum pravomoćnosti odluke: ...

Referentni broj odluke (ako je dostupan): ...

Opis imovine koja je predmet povrata: ...

Ime i prezime žrtve: ...

Adresa žrtve: ...

Tijelo izdavatelj obavješćuje se u slučaju izravnog prijenosa žrtvi.

| ODJELJAK K: Pojedinosti o tijelu izdavatelju
  Naziv tijela: ...
  Ime i prezime osobe za kontakt: ...
  Dužnost (funkcija/rang): ...
  Broj spisa: ...
  Adresa: ...
  Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...
  Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...
  E-pošta: ...
  Jezici na kojima je moguće komunicirati s tijelom izdavateljem: ...
  Ako se razlikuju od gore navedenih, podatci za kontakt osobe ili osoba koje treba kontaktirati ako su potrebne dodatne informacije ili za poduzimanje praktičnih mjera za izvršenje naloga ili prijenos imovine:
  ...
  Ime i prezime/funkcija/organizacija: ...
  Adresa: ...
  E-pošta/broj telefona: ...
  Potpis tijela izdavatelja i/ili njegova predstavnika kojim se potvrđuje točnost i ispravnost sadržaja potvrde o oduzimanju: ...
  Naziv: ...
  Dužnost (funkcija/rang): ...
  Datum: ...
  Službeni pečat (ako postoji): ... |
| --- |

ODJELJAK K: Pojedinosti o tijelu izdavatelju

Naziv tijela: ...

Ime i prezime osobe za kontakt: ...

Dužnost (funkcija/rang): ...

Broj spisa: ...

Adresa: ...

Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

E-pošta: ...

Jezici na kojima je moguće komunicirati s tijelom izdavateljem: ...

Ako se razlikuju od gore navedenih, podatci za kontakt osobe ili osoba koje treba kontaktirati ako su potrebne dodatne informacije ili za poduzimanje praktičnih mjera za izvršenje naloga ili prijenos imovine:

...

Ime i prezime/funkcija/organizacija: ...

Adresa: ...

E-pošta/broj telefona: ...

Potpis tijela izdavatelja i/ili njegova predstavnika kojim se potvrđuje točnost i ispravnost sadržaja potvrde o oduzimanju: ...

Naziv: ...

Dužnost (funkcija/rang): ...

Datum: ...

Službeni pečat (ako postoji): ...

| ODJELJAK L: Središnje tijelo
  Ako je središnje tijelo odgovorno za administrativno slanje i primanje potvrda o oduzimanju u državi izdavanja, molimo navedite:
  Naziv središnjeg tijela: ...
  Ime i prezime osobe za kontakt: ...
  Dužnost (funkcija/rang): ...
  Broj spisa: ...
  Adresa: ...
  Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...
  Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...
  E-pošta: ... |
| --- |

ODJELJAK L: Središnje tijelo

Ako je središnje tijelo odgovorno za administrativno slanje i primanje potvrda o oduzimanju u državi izdavanja, molimo navedite:

Naziv središnjeg tijela: ...

Ime i prezime osobe za kontakt: ...

Dužnost (funkcija/rang): ...

Broj spisa: ...

Adresa: ...

Broj telefona (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

Broj telefaksa (pozivni broj zemlje) (pozivni broj područja/grada): ...

E-pošta: ...

| ODJELJAK M: Pojedinosti o plaćanju države izdavanja
  IBAN: ...
  BIC: ...
  Ime i prezime vlasnika bankovnog računa: ... |
| --- |

ODJELJAK M: Pojedinosti o plaćanju države izdavanja

IBAN: ...

BIC: ...

Ime i prezime vlasnika bankovnog računa: ...

| ODJELJAK N: Privitci
  Molimo navedite sve privitke priložene uz potvrdu: |
| --- |

ODJELJAK N: Privitci

Molimo navedite sve privitke priložene uz potvrdu:

---

| 28.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 303/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 303/39

---

UREDBA (EU) 2018/1806 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. studenoga 2018.

o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva

(kodificirani tekst)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uredba (EZ) br. 539/2001 (2) Europskog parlamenta i Vijeća značajno je izmijenjena nekoliko puta (3). Radi jasnoće i racionalnosti tu bi uredbu trebalo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EZ) br. 539/2001 (2) Europskog parlamenta i Vijeća značajno je izmijenjena nekoliko puta (3). Radi jasnoće i racionalnosti tu bi uredbu trebalo kodificirati.

| (2) | Ovom Uredbom predviđa se potpuno usklađivanje u pogledu trećih zemalja čiji državljani podliježu zahtjevu posjedovanja vize za prelazak vanjskih granica država članica (dalje u tekstu i „obveza posjedovanja vize”) i onih čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

Ovom Uredbom predviđa se potpuno usklađivanje u pogledu trećih zemalja čiji državljani podliježu zahtjevu posjedovanja vize za prelazak vanjskih granica država članica (dalje u tekstu i „obveza posjedovanja vize”) i onih čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva.

| (3) | Utvrđivanje trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu ili su izuzeti od tog zahtjeva trebalo bi se provoditi na temelju pažljive pojedinačne ocjene različitih kriterija. Ta bi se ocjena trebala provoditi periodično i mogla bi dovesti do zakonodavnih prijedloga o izmjeni Priloga I. ovoj Uredbi, u kojem se navodi popis trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica, i Priloga II. ovoj Uredbi, u kojem se navodi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize pri prelasku vanjskih granica država članica za boravke od najviše 90 dana unutar bilo kojeg razdoblja od 180 dana, unatoč tome što u posebnim okolnostima postoji mogućnost izmjena tih priloga koje se posebno odnose na neku zemlju, na primjer kao ishod procesa liberalizacije viznog režima ili kao krajnja posljedica privremene suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize. |
| --- | --- |

(3)

Utvrđivanje trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu ili su izuzeti od tog zahtjeva trebalo bi se provoditi na temelju pažljive pojedinačne ocjene različitih kriterija. Ta bi se ocjena trebala provoditi periodično i mogla bi dovesti do zakonodavnih prijedloga o izmjeni Priloga I. ovoj Uredbi, u kojem se navodi popis trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica, i Priloga II. ovoj Uredbi, u kojem se navodi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize pri prelasku vanjskih granica država članica za boravke od najviše 90 dana unutar bilo kojeg razdoblja od 180 dana, unatoč tome što u posebnim okolnostima postoji mogućnost izmjena tih priloga koje se posebno odnose na neku zemlju, na primjer kao ishod procesa liberalizacije viznog režima ili kao krajnja posljedica privremene suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize.

| (4) | Sastav popisa trećih zemalja iz priloga I. i II. trebao bi biti i ostati dosljedan kriterijima utvrđenima ovom Uredbom. Upućivanja na treće zemlje za koje se situacija u pogledu tih kriterija promijenila trebalo bi premjestiti iz jednog priloga u drugi. |
| --- | --- |

(4)

Sastav popisa trećih zemalja iz priloga I. i II. trebao bi biti i ostati dosljedan kriterijima utvrđenima ovom Uredbom. Upućivanja na treće zemlje za koje se situacija u pogledu tih kriterija promijenila trebalo bi premjestiti iz jednog priloga u drugi.

| (5) | Razvoji događaja u međunarodnom pravu kojima se uzrokuju promjene u statusu ili imenu određenih zemalja ili subjekata trebali bi se odraziti u prilozima I. i II. |
| --- | --- |

(5)

Razvoji događaja u međunarodnom pravu kojima se uzrokuju promjene u statusu ili imenu određenih zemalja ili subjekata trebali bi se odraziti u prilozima I. i II.

| (6) | Kako Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (4) izuzima državljane Islanda, Lihtenštajna i Norveške od obveze posjedovanja vize, te zemlje ne bi trebale biti uvrštene u popis iz Priloga II. |
| --- | --- |

(6)

Kako Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (4) izuzima državljane Islanda, Lihtenštajna i Norveške od obveze posjedovanja vize, te zemlje ne bi trebale biti uvrštene u popis iz Priloga II.

| (7) | Švicarska ne bi trebala biti uvrštena u popis iz Priloga II. jer se Sporazumom između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (5), predviđa slobodno kretanje bez viza za državljane Švicarske i država članica. |
| --- | --- |

(7)

Švicarska ne bi trebala biti uvrštena u popis iz Priloga II. jer se Sporazumom između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (5), predviđa slobodno kretanje bez viza za državljane Švicarske i država članica.

| (8) | U odnosu na osobe s priznatim statusom izbjeglice i na osobe bez državljanstva, ne dovodeći u pitanje obveze iz međunarodnih ugovora potpisanih od strane država članica, a posebno Europskog sporazuma o ukidanju viza za izbjeglice Vijeća Europe, potpisanog u Strasbourgu 20. travnja 1959., odluka o obvezi posjedovanja vize ili izuzeću od te obveze trebala bi se temeljiti na trećoj zemlji u kojoj te osobe imaju boravište i koja je izdala njihove putne isprave. Međutim, s obzirom na razlike u nacionalnom pravu koje se primjenjuje na osobe s priznatim statusom izbjeglice i na osobe bez državljanstva, države članice trebale bi moći odlučiti treba li te kategorije osoba izuzeti ako je treća zemlja u kojoj te osobe imaju boravište i koja je izdala njihove putne isprave treća zemlja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize. |
| --- | --- |

(8)

U odnosu na osobe s priznatim statusom izbjeglice i na osobe bez državljanstva, ne dovodeći u pitanje obveze iz međunarodnih ugovora potpisanih od strane država članica, a posebno Europskog sporazuma o ukidanju viza za izbjeglice Vijeća Europe, potpisanog u Strasbourgu 20. travnja 1959., odluka o obvezi posjedovanja vize ili izuzeću od te obveze trebala bi se temeljiti na trećoj zemlji u kojoj te osobe imaju boravište i koja je izdala njihove putne isprave. Međutim, s obzirom na razlike u nacionalnom pravu koje se primjenjuje na osobe s priznatim statusom izbjeglice i na osobe bez državljanstva, države članice trebale bi moći odlučiti treba li te kategorije osoba izuzeti ako je treća zemlja u kojoj te osobe imaju boravište i koja je izdala njihove putne isprave treća zemlja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize.

| (9) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 1931/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6) izuzeće od obveze posjedovanja vize trebalo bi utvrditi za nositelje dozvole za pogranični promet. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1931/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6) izuzeće od obveze posjedovanja vize trebalo bi utvrditi za nositelje dozvole za pogranični promet.

| (10) | Države članice trebale bi imati mogućnost predvidjeti izuzeća od obveze posjedovanja vize za nositelje određenih putovnica koje nisu redovne putovnice. |
| --- | --- |

(10)

Države članice trebale bi imati mogućnost predvidjeti izuzeća od obveze posjedovanja vize za nositelje određenih putovnica koje nisu redovne putovnice.

| (11) | U određenim slučajevima kada su opravdana posebna pravila za vizu, države članice trebale bi imati mogućnost izuzeti određene kategorije osoba od obveze posjedovanja vize ili za njih uvesti tu obvezu u skladu s međunarodnim javnim pravom ili običajima. |
| --- | --- |

(11)

U određenim slučajevima kada su opravdana posebna pravila za vizu, države članice trebale bi imati mogućnost izuzeti određene kategorije osoba od obveze posjedovanja vize ili za njih uvesti tu obvezu u skladu s međunarodnim javnim pravom ili običajima.

| (12) | Države članice trebale bi imati mogućnost izuzeti od obveze posjedovanja vize osobe s priznatim statusom izbjeglice, sve osobe bez državljanstva, kako one koje su obuhvaćene Konvencijom Ujedinjenih naroda o statusu osoba bez državljanstva od 28. rujna 1954. tako i one osobe koje nisu obuhvaćene tom konvencijom, te učenike koji su na školskom izletu, u slučaju da osobe iz tih kategorija imaju boravište u trećoj zemlji koja je uvrštena u popis iz Priloga II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Države članice trebale bi imati mogućnost izuzeti od obveze posjedovanja vize osobe s priznatim statusom izbjeglice, sve osobe bez državljanstva, kako one koje su obuhvaćene Konvencijom Ujedinjenih naroda o statusu osoba bez državljanstva od 28. rujna 1954. tako i one osobe koje nisu obuhvaćene tom konvencijom, te učenike koji su na školskom izletu, u slučaju da osobe iz tih kategorija imaju boravište u trećoj zemlji koja je uvrštena u popis iz Priloga II. ovoj Uredbi.

| (13) | Rješenja koja upravljaju izuzećima od obveze posjedovanja vize u potpunosti bi trebala odražavati stvarnu praksu. Određene države članice odobravaju izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane trećih zemalja koje su uvrštene u popis trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica te koji su pripadnici oružanih snaga koji putuju u sklopu misije Organizacije sjevernoatlantskog ugovora (NATO) ili Partnerstva za mir. Zbog pravne sigurnosti ta izuzeća, koja se temelje na međunarodnim obvezama koje su izvan prava Unije, trebala bi se navesti u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(13)

Rješenja koja upravljaju izuzećima od obveze posjedovanja vize u potpunosti bi trebala odražavati stvarnu praksu. Određene države članice odobravaju izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane trećih zemalja koje su uvrštene u popis trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica te koji su pripadnici oružanih snaga koji putuju u sklopu misije Organizacije sjevernoatlantskog ugovora (NATO) ili Partnerstva za mir. Zbog pravne sigurnosti ta izuzeća, koja se temelje na međunarodnim obvezama koje su izvan prava Unije, trebala bi se navesti u ovoj Uredbi.

| (14) | Potpuni vizni reciprocitet cilj je kojemu bi Unija trebala stremiti na proaktivan način u svojim odnosima s trećim zemljama te na taj način doprinijeti poboljšanju vjerodostojnosti i dosljednosti vanjske politike Unije. |
| --- | --- |

(14)

Potpuni vizni reciprocitet cilj je kojemu bi Unija trebala stremiti na proaktivan način u svojim odnosima s trećim zemljama te na taj način doprinijeti poboljšanju vjerodostojnosti i dosljednosti vanjske politike Unije.

| (15) | Trebalo bi predvidjeti mehanizam Unije kojim se omogućuje provedba načela reciprociteta ako jedna od trećih zemalja koje su uvrštene u popis iz Priloga II. odluči uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane jedne ili više država članica. Tim mehanizmom trebalo bi predvidjeti solidarnu reakciju Unije u slučaju da takva treća zemlja primjenjuje obvezu posjedovanja vize za državljane barem jedne države članice. |
| --- | --- |

(15)

Trebalo bi predvidjeti mehanizam Unije kojim se omogućuje provedba načela reciprociteta ako jedna od trećih zemalja koje su uvrštene u popis iz Priloga II. odluči uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane jedne ili više država članica. Tim mehanizmom trebalo bi predvidjeti solidarnu reakciju Unije u slučaju da takva treća zemlja primjenjuje obvezu posjedovanja vize za državljane barem jedne države članice.

| (16) | Nakon primitka obavijesti države članice da treća zemlja koja je uvrštena u popis iz Priloga II. primjenjuje obvezu posjedovanja vize za državljane te države članice, sve države članice trebale bi zajednički reagirati te na taj način izraziti reakciju Unije na situaciju koja utječe na Uniju u cjelini te koja njezine građane podvrgava različitom postupanju. |
| --- | --- |

(16)

Nakon primitka obavijesti države članice da treća zemlja koja je uvrštena u popis iz Priloga II. primjenjuje obvezu posjedovanja vize za državljane te države članice, sve države članice trebale bi zajednički reagirati te na taj način izraziti reakciju Unije na situaciju koja utječe na Uniju u cjelini te koja njezine građane podvrgava različitom postupanju.

| (17) | Kako bi se osigurala primjerena uključenost Europskog parlamenta i Vijeća u drugoj fazi primjene mehanizma reciprociteta, a s obzirom na posebno osjetljivu političku prirodu suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane treće zemlje koja je uvrštena u popis iz Priloga II. i njezine horizontalne posljedice za države članice, za zemlje pridružene Schengenu i za samu Uniju, a posebno za njihove vanjske odnose i za ukupno funkcioniranje schengenskog prostora, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s određenim elementima mehanizma reciprociteta. Dodjeljivanjem takve ovlasti Komisiji uzima se u obzir potreba za političkom raspravom o politici Unije o vizama u schengenskom prostoru. To također odražava potrebu za osiguranjem dostatne transparentnosti i pravne sigurnosti u primjeni mehanizma reciprociteta na sve državljane dotične treće zemlje, posebno odgovarajućom privremenom izmjenom Priloga II. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se osigurala primjerena uključenost Europskog parlamenta i Vijeća u drugoj fazi primjene mehanizma reciprociteta, a s obzirom na posebno osjetljivu političku prirodu suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane treće zemlje koja je uvrštena u popis iz Priloga II. i njezine horizontalne posljedice za države članice, za zemlje pridružene Schengenu i za samu Uniju, a posebno za njihove vanjske odnose i za ukupno funkcioniranje schengenskog prostora, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s određenim elementima mehanizma reciprociteta. Dodjeljivanjem takve ovlasti Komisiji uzima se u obzir potreba za političkom raspravom o politici Unije o vizama u schengenskom prostoru. To također odražava potrebu za osiguranjem dostatne transparentnosti i pravne sigurnosti u primjeni mehanizma reciprociteta na sve državljane dotične treće zemlje, posebno odgovarajućom privremenom izmjenom Priloga II. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (18) | Ova Uredba trebala bi predvidjeti mehanizam privremene suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za treću zemlju koja je uvrštena u popis iz Priloga II. („mehanizam suspenzije”) u izvanrednoj situaciji koja zahtijeva hitnu reakciju kako bi se uklonile poteškoće s kojima je suočena najmanje jedna država članica, uzimajući u obzir cjelokupni utjecaj izvanredne situacije na Uniju u cjelini. |
| --- | --- |

(18)

Ova Uredba trebala bi predvidjeti mehanizam privremene suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za treću zemlju koja je uvrštena u popis iz Priloga II. („mehanizam suspenzije”) u izvanrednoj situaciji koja zahtijeva hitnu reakciju kako bi se uklonile poteškoće s kojima je suočena najmanje jedna država članica, uzimajući u obzir cjelokupni utjecaj izvanredne situacije na Uniju u cjelini.

| (19) | Kako bi se osigurala učinkovita primjena mehanizma suspenzije i određenih odredaba mehanizma reciprociteta, a osobito da bi se omogućilo da se svi relevantni čimbenici i moguće posljedice primjene tih mehanizama primjereno uzmu u obzir, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s utvrđivanjem kategorija državljana dotične treće zemlje na koje bi se trebala primjenjivati privremena suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize u okviru mehanizma reciprociteta te utvrđivanjem pripadajućeg trajanja te suspenzije, kao i u u vezi s mehanizmom suspenzije. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Za donošenje takvih provedbenih akata trebalo bi koristiti postupak ispitivanja. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se osigurala učinkovita primjena mehanizma suspenzije i određenih odredaba mehanizma reciprociteta, a osobito da bi se omogućilo da se svi relevantni čimbenici i moguće posljedice primjene tih mehanizama primjereno uzmu u obzir, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s utvrđivanjem kategorija državljana dotične treće zemlje na koje bi se trebala primjenjivati privremena suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize u okviru mehanizma reciprociteta te utvrđivanjem pripadajućeg trajanja te suspenzije, kao i u u vezi s mehanizmom suspenzije. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Za donošenje takvih provedbenih akata trebalo bi koristiti postupak ispitivanja.

| (20) | Potrebno je izbjegavati i spriječiti svaku zlouporabu koja proizlazi iz izuzeća od obveze posjedovanja vize za kratkotrajne boravke državljana treće zemlje kada oni predstavljaju prijetnju javnom poretku (ordre public) i unutarnjoj sigurnosti dotične države članice. |
| --- | --- |

(20)

Potrebno je izbjegavati i spriječiti svaku zlouporabu koja proizlazi iz izuzeća od obveze posjedovanja vize za kratkotrajne boravke državljana treće zemlje kada oni predstavljaju prijetnju javnom poretku (ordre public) i unutarnjoj sigurnosti dotične države članice.

| (21) | Mehanizam suspenzije trebao bi omogućiti državama članicama slanje obavijesti o okolnostima zbog kojih bi se izuzeće moglo suspendirati i Komisiji omogućiti aktiviranje mehanizma suspenzije na vlastitu inicijativu. |
| --- | --- |

(21)

Mehanizam suspenzije trebao bi omogućiti državama članicama slanje obavijesti o okolnostima zbog kojih bi se izuzeće moglo suspendirati i Komisiji omogućiti aktiviranje mehanizma suspenzije na vlastitu inicijativu.

| (22) | Upotrebu mehanizma suspenzije posebno bi trebalo olakšati kratkim referentnim razdobljima i rokovima, čime bi se postupak ubrzao, a mogući razlozi za suspenziju trebali bi uključivati smanjenje suradnje na ponovnom prihvatu kao i znatno povećanje rizika za javni poredak ili unutarnju sigurnost država članica. To smanjenje suradnje na ponovnom prihvatu trebalo bi obuhvaćati znatno povećanje stope odbijenih zahtjeva za ponovni prihvat, među ostalim državljana trećih zemalja koji su prošli kroz dotičnu treću zemlju, ako se sporazumom o ponovnom prihvatu koji su sklopile Unija ili država članica i ta treća zemlja predviđa takva obveza ponovnog prihvata. Komisija bi također trebala moći aktivirati mehanizam suspenzije u slučaju da treća zemlja ne surađuje u pogledu ponovnog prihvata, posebno ako su dotična treća zemlja i Unija sklopile sporazum o ponovnom prihvatu. |
| --- | --- |

(22)

Upotrebu mehanizma suspenzije posebno bi trebalo olakšati kratkim referentnim razdobljima i rokovima, čime bi se postupak ubrzao, a mogući razlozi za suspenziju trebali bi uključivati smanjenje suradnje na ponovnom prihvatu kao i znatno povećanje rizika za javni poredak ili unutarnju sigurnost država članica. To smanjenje suradnje na ponovnom prihvatu trebalo bi obuhvaćati znatno povećanje stope odbijenih zahtjeva za ponovni prihvat, među ostalim državljana trećih zemalja koji su prošli kroz dotičnu treću zemlju, ako se sporazumom o ponovnom prihvatu koji su sklopile Unija ili država članica i ta treća zemlja predviđa takva obveza ponovnog prihvata. Komisija bi također trebala moći aktivirati mehanizam suspenzije u slučaju da treća zemlja ne surađuje u pogledu ponovnog prihvata, posebno ako su dotična treća zemlja i Unija sklopile sporazum o ponovnom prihvatu.

| (23) | Za potrebe mehanizma suspenzije znatno povećanje podrazumijeva povećanje iznad granične vrijednosti od 50 %. Ono bi također moglo podrazumijevati manje povećanje ako bi Komisija smatrala da je to primjenjivo u određenom slučaju o kojem je dotična država članica obavijestila. |
| --- | --- |

(23)

Za potrebe mehanizma suspenzije znatno povećanje podrazumijeva povećanje iznad granične vrijednosti od 50 %. Ono bi također moglo podrazumijevati manje povećanje ako bi Komisija smatrala da je to primjenjivo u određenom slučaju o kojem je dotična država članica obavijestila.

| (24) | Za potrebe mehanizma suspenzije niska stopa priznavanja podrazumijeva stopu priznavanja zahtjeva za azil od oko 3 ili 4 %. Ona bi također mogla podrazumijevati višu stopu priznavanja ako bi Komisija smatrala da je to primjenjivo u određenom slučaju o kojem je dotična država članica obavijestila. |
| --- | --- |

(24)

Za potrebe mehanizma suspenzije niska stopa priznavanja podrazumijeva stopu priznavanja zahtjeva za azil od oko 3 ili 4 %. Ona bi također mogla podrazumijevati višu stopu priznavanja ako bi Komisija smatrala da je to primjenjivo u određenom slučaju o kojem je dotična država članica obavijestila.

| (25) | Potrebno je izbjegavati i spriječiti svaku zlouporabu izuzeća od obveze posjedovanja vize ako ono dovodi do povećanja migracijskog pritiska koji proizlazi, na primjer, iz povećanja broja neosnovanih zahtjeva za azil te ako dovodi do neosnovanih zahtjeva za boravišne dozvole. |
| --- | --- |

(25)

Potrebno je izbjegavati i spriječiti svaku zlouporabu izuzeća od obveze posjedovanja vize ako ono dovodi do povećanja migracijskog pritiska koji proizlazi, na primjer, iz povećanja broja neosnovanih zahtjeva za azil te ako dovodi do neosnovanih zahtjeva za boravišne dozvole.

| (26) | Kako bi se osiguralo da se posebni zahtjevi koji su se upotrebljavali za procjenu primjerenosti izuzeća od obveze posjedovanja vize, odobrenog zbog uspješno zaključenog dijaloga o liberalizaciji viznog režima, i dalje ispunjavaju tijekom vremena, Komisija bi trebala pratiti stanje u dotičnim trećim zemljama. Komisija bi posebnu pozornost trebala posvetiti stanju ljudskih prava u dotičnim trećim zemljama. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osiguralo da se posebni zahtjevi koji su se upotrebljavali za procjenu primjerenosti izuzeća od obveze posjedovanja vize, odobrenog zbog uspješno zaključenog dijaloga o liberalizaciji viznog režima, i dalje ispunjavaju tijekom vremena, Komisija bi trebala pratiti stanje u dotičnim trećim zemljama. Komisija bi posebnu pozornost trebala posvetiti stanju ljudskih prava u dotičnim trećim zemljama.

| (27) | Komisija bi trebala redovito izvješćivati Europski parlament i Vijeće, najmanje jednom godišnje, tijekom razdoblja od sedam godina od stupanja na snagu liberalizacije viznog režima za dotičnu treću zemlju, a nakon toga kad god Komisija smatra da je to potrebno ili na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi trebala redovito izvješćivati Europski parlament i Vijeće, najmanje jednom godišnje, tijekom razdoblja od sedam godina od stupanja na snagu liberalizacije viznog režima za dotičnu treću zemlju, a nakon toga kad god Komisija smatra da je to potrebno ili na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća.

| (28) | Komisija bi prije donošenja bilo kakve odluke o privremenoj suspenziji izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane neke treće zemlje trebala uzeti u obzir stanje ljudskih prava u toj trećoj zemlji i moguće posljedice suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za to stanje. |
| --- | --- |

(28)

Komisija bi prije donošenja bilo kakve odluke o privremenoj suspenziji izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane neke treće zemlje trebala uzeti u obzir stanje ljudskih prava u toj trećoj zemlji i moguće posljedice suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za to stanje.

| (29) | Suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize provedbenim aktom trebala bi obuhvatiti određene kategorije državljana dotične treće zemlje upućivanjem na relevantne vrste putnih isprava i, prema potrebi, dodatne kriterije, kao što su osobe koje prvi put putuju na državno područje država članica. Provedbenim aktom trebalo bi utvrditi kategorije državljana na koje bi se suspenzija trebala primjenjivati, uzimajući u obzir posebne okolnosti o kojima je obavijestila jedna država članica ili više njih ili o kojima je izvijestila Komisija, kao i načelo proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(29)

Suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize provedbenim aktom trebala bi obuhvatiti određene kategorije državljana dotične treće zemlje upućivanjem na relevantne vrste putnih isprava i, prema potrebi, dodatne kriterije, kao što su osobe koje prvi put putuju na državno područje država članica. Provedbenim aktom trebalo bi utvrditi kategorije državljana na koje bi se suspenzija trebala primjenjivati, uzimajući u obzir posebne okolnosti o kojima je obavijestila jedna država članica ili više njih ili o kojima je izvijestila Komisija, kao i načelo proporcionalnosti.

| (30) | Kako bi se osigurala primjerena uključenost Europskog parlamenta i Vijeća u provedbi mehanizma suspenzije, s obzirom na politički osjetljivu prirodu suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane treće zemlje koja je uvrštena u popis iz Priloga II. i njezine horizontalne posljedice za države članice i samu Uniju, a posebno za njihove vanjske odnose i za ukupno funkcioniranje schengenskog prostora, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s privremenom suspenzijom izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane dotičnih trećih zemalja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se osigurala primjerena uključenost Europskog parlamenta i Vijeća u provedbi mehanizma suspenzije, s obzirom na politički osjetljivu prirodu suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane treće zemlje koja je uvrštena u popis iz Priloga II. i njezine horizontalne posljedice za države članice i samu Uniju, a posebno za njihove vanjske odnose i za ukupno funkcioniranje schengenskog prostora, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s privremenom suspenzijom izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane dotičnih trećih zemalja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (31) | Kako bi se osiguralo da se viznim režimom upravlja otvoreno i da su dotične osobe obaviještene, države članice trebale bi priopćiti Komisiji i ostalim državama članicama koje mjere poduzimaju na temelju ove Uredbe. Zbog istih razloga te bi informacije također trebale biti objavljene u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se osiguralo da se viznim režimom upravlja otvoreno i da su dotične osobe obaviještene, države članice trebale bi priopćiti Komisiji i ostalim državama članicama koje mjere poduzimaju na temelju ove Uredbe. Zbog istih razloga te bi informacije također trebale biti objavljene u Službenom listu Europske unije.

| (32) | Uvjeti za ulazak na državno područje država članica ili izdavanje viza ne bi trebali utjecati na pravila koja uređuju priznavanje valjanosti putnih isprava. |
| --- | --- |

(32)

Uvjeti za ulazak na državno područje država članica ili izdavanje viza ne bi trebali utjecati na pravila koja uređuju priznavanje valjanosti putnih isprava.

| (33) | U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji, primjena uredbe o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva potrebno je i odgovarajuće je sredstvo osiguravanja da zajednička vizna politika djeluje učinkovito. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji, primjena uredbe o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva potrebno je i odgovarajuće je sredstvo osiguravanja da zajednička vizna politika djeluje učinkovito.

| (34) | Ova Uredba ne bi trebala dovoditi u pitanje primjenu međunarodnih sporazuma koje je Europska zajednica sklopila prije stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 539/2001 iz kojih proizlazi potreba odstupanja od zajedničke vizne politike, pritom uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije. |
| --- | --- |

(34)

Ova Uredba ne bi trebala dovoditi u pitanje primjenu međunarodnih sporazuma koje je Europska zajednica sklopila prije stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 539/2001 iz kojih proizlazi potreba odstupanja od zajedničke vizne politike, pritom uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije.

| (35) | U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske Unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (9), koje pripadaju području iz članka 1. točke B Odluke Vijeća 1999/437/EZ (10). |
| --- | --- |

(35)

U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske Unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (9), koje pripadaju području iz članka 1. točke B Odluke Vijeća 1999/437/EZ (10).

| (36) | U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (11), koje pripadaju područjum iz članka 1. točaka B i C Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (12). |
| --- | --- |

(36)

U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (11), koje pripadaju područjum iz članka 1. točaka B i C Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (12).

| (37) | U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13), koje pripadaju području iz članka 1. točaka B i C Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EZ (14). |
| --- | --- |

(37)

U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (13), koje pripadaju području iz članka 1. točaka B i C Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EZ (14).

| (38) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (15); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(38)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (15); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (39) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (16); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje, |
| --- | --- |

(39)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (16); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

DONIJELI SU SLJEDEĆU UREDBU:

Članak 1.

Ovom se Uredbom utvrđuju treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu ili su izuzeti od tog zahtjeva, na temelju pojedinačne ocjene niza različitih kriterija koji se, između ostalog, odnose na nezakonitu imigraciju, javni poredak i sigurnost, ekonomske pogodnosti, posebno u vidu turizma i vanjske trgovine, te na vanjske odnose Unije s relevantnim trećim zemljama, posebno uključujući pitanja ljudskih prava i temeljnih sloboda kao i posljedice regionalne usklađenosti i reciprociteta.

Članak 2.

Za potrebe ove Uredbe, „viza” znači viza kako je definirana u članku 2. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

Članak 3.

1.   Državljani trećih zemalja koje su navedene u Prilogu I. moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica.

2.   Ne dovodeći u pitanje zahtjeve koji proizlaze iz Europskog sporazuma o ukidanju viza za izbjeglice Vijeća Europe potpisanog u Strasbourgu 20. travnja 1959., osobe s priznatim statusom izbjeglice i osobe bez državljanstva moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica ako je treća zemlja u kojoj imaju boravište i koja im je izdala putnu ispravu navedena u Prilogu I. ovoj Uredbi.

Članak 4.

1.   Državljani trećih zemalja koje su navedene u Prilogu II. izuzeti su od zahtjeva utvrđenog u članku 3. stavku 1. za boravke od najviše 90 dana unutar bilo kojeg razdoblja od 180 dana.

2.   Od obveze posjedovanja vize također su izuzete sljedeće osobe:

| (a) | državljani trećih zemalja navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi koji su nositelji dozvole za pogranični promet koje su izdale države članice u skladu s Uredbom (EZ) br. 1931/2006 kada ti nositelji ostvaruju svoje pravo u okviru režima pograničnog prometa; |
| --- | --- |

(a)

državljani trećih zemalja navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi koji su nositelji dozvole za pogranični promet koje su izdale države članice u skladu s Uredbom (EZ) br. 1931/2006 kada ti nositelji ostvaruju svoje pravo u okviru režima pograničnog prometa;

| (b) | učenici koji su državljani trećih zemalja navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi s boravištem u državi članici koja primjenjuje Odluku Vijeća 94/795/PUP (18) i koji putuju u sklopu školskog izleta kao članovi skupine učenika uz pratnju učitelja iz dotične škole; |
| --- | --- |

(b)

učenici koji su državljani trećih zemalja navedenih u Prilogu I. ovoj Uredbi s boravištem u državi članici koja primjenjuje Odluku Vijeća 94/795/PUP (18) i koji putuju u sklopu školskog izleta kao članovi skupine učenika uz pratnju učitelja iz dotične škole;

| (c) | osobe s priznatim statusom izbjeglice, osobe bez državljanstva i druge osobe koje nisu državljani nijedne zemlje, a koje imaju boravište u državi članici i nositelji su putne isprave koju je izdala dotična država članica. |
| --- | --- |

(c)

osobe s priznatim statusom izbjeglice, osobe bez državljanstva i druge osobe koje nisu državljani nijedne zemlje, a koje imaju boravište u državi članici i nositelji su putne isprave koju je izdala dotična država članica.

Članak 5.

Državljani novih trećih zemalja koje su prije bile dio trećih zemalja navedenih u prilozima I. i II. podliježu članku 3. odnosno 4. ako i dok Vijeće ne odluči drukčije u skladu s postupkom utvrđenim u mjerodavnoj odredbi UFEU-a.

Članak 6.

1.   Država članica može predvidjeti iznimke od obveze posjedovanja vize predviđene u članku 3. ili od izuzeća od obveze posjedovanja vize predviđenog u članku 4. u odnosu na:

| (a) | nositelje diplomatskih putovnica, službenih putovnica/putovnica za obavljanje službenih zadataka ili posebnih putovnica; |
| --- | --- |

(a)

nositelje diplomatskih putovnica, službenih putovnica/putovnica za obavljanje službenih zadataka ili posebnih putovnica;

| (b) | članove civilne posade zrakoplova i plovila tijekom izvršavanja njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

(b)

članove civilne posade zrakoplova i plovila tijekom izvršavanja njihovih dužnosti;

| (c) | članove civilne posade plovila, kod uplovljavanja, koji su nositelji identifikacijske isprave pomorca izdane u skladu s konvencijama Međunarodne organizacije rada br. 108 od 13. svibnja 1958. ili br. 185 od 19. lipnja 2003., ili Konvencijom Međunarodne pomorske organizacije o olakšavanju međunarodnog pomorskog prometa od 9. travnja 1965.; |
| --- | --- |

(c)

članove civilne posade plovila, kod uplovljavanja, koji su nositelji identifikacijske isprave pomorca izdane u skladu s konvencijama Međunarodne organizacije rada br. 108 od 13. svibnja 1958. ili br. 185 od 19. lipnja 2003., ili Konvencijom Međunarodne pomorske organizacije o olakšavanju međunarodnog pomorskog prometa od 9. travnja 1965.;

| (d) | posadu i članove misija hitne pomoći ili spasilačkih misija u slučaju katastrofe ili nezgode; |
| --- | --- |

(d)

posadu i članove misija hitne pomoći ili spasilačkih misija u slučaju katastrofe ili nezgode;

| (e) | civilnu posadu brodova koji plove u unutarnjim vodama; |
| --- | --- |

(e)

civilnu posadu brodova koji plove u unutarnjim vodama;

| (f) | nositelje putnih isprava koje su međuvladine međunarodne organizacije čija je članica barem jedna država članica, ili drugi subjekti koje dotična država članica priznaje kao subjekte međunarodnog prava, izdali službenicima tih organizacija ili subjekata. |
| --- | --- |

(f)

nositelje putnih isprava koje su međuvladine međunarodne organizacije čija je članica barem jedna država članica, ili drugi subjekti koje dotična država članica priznaje kao subjekte međunarodnog prava, izdali službenicima tih organizacija ili subjekata.

2.   Država članica može od obveze posjedovanja vize predviđene u članku 3. izuzeti:

| (a) | učenika koji je državljanin treće zemlje navedene u Prilogu I. s boravištem u trećoj zemlji navedenoj u Prilogu II. ili u Švicarskoj i Lihtenštajnu i koji putuje u sklopu školskog izleta kao član skupine učenika uz pratnju učitelja iz dotične škole; |
| --- | --- |

(a)

učenika koji je državljanin treće zemlje navedene u Prilogu I. s boravištem u trećoj zemlji navedenoj u Prilogu II. ili u Švicarskoj i Lihtenštajnu i koji putuje u sklopu školskog izleta kao član skupine učenika uz pratnju učitelja iz dotične škole;

| (b) | osobe s priznatim statusom izbjeglice i osobe bez državljanstva ako je treća zemlja u kojoj imaju boravište i koja im je izdala putnu ispravu jedna od trećih zemalja navedenih u Prilogu II.; |
| --- | --- |

(b)

osobe s priznatim statusom izbjeglice i osobe bez državljanstva ako je treća zemlja u kojoj imaju boravište i koja im je izdala putnu ispravu jedna od trećih zemalja navedenih u Prilogu II.;

| (c) | pripadnici oružanih snaga koji putuju u sklopu misije NATO-a ili Partnerstva za mir i koji imaju isprave i naredbe o kretanju predviđene Sporazumom između stranaka Sjevernoatlantskog ugovora o pravnom položaju njihovih snaga od 19. lipnja 1951.; |
| --- | --- |

(c)

pripadnici oružanih snaga koji putuju u sklopu misije NATO-a ili Partnerstva za mir i koji imaju isprave i naredbe o kretanju predviđene Sporazumom između stranaka Sjevernoatlantskog ugovora o pravnom položaju njihovih snaga od 19. lipnja 1951.;

| (d) | ne dovodeći u pitanje zahtjeve koji proizlaze iz Europskog sporazuma o ukidanju viza za izbjeglice Vijeća Europe potpisanog u Strasbourgu 20. travnja 1959., osobe s priznatim statusom izbjeglice i osobe bez državljanstva te druge osobe koje nisu državljani nijedne zemlje, a koje imaju boravište u Ujedinjenoj Kraljevini ili Irskoj te su nositelji putne isprave koju je izdala Ujedinjena Kraljevina ili Irska, koju priznaje dotična država članica. |
| --- | --- |

(d)

ne dovodeći u pitanje zahtjeve koji proizlaze iz Europskog sporazuma o ukidanju viza za izbjeglice Vijeća Europe potpisanog u Strasbourgu 20. travnja 1959., osobe s priznatim statusom izbjeglice i osobe bez državljanstva te druge osobe koje nisu državljani nijedne zemlje, a koje imaju boravište u Ujedinjenoj Kraljevini ili Irskoj te su nositelji putne isprave koju je izdala Ujedinjena Kraljevina ili Irska, koju priznaje dotična država članica.

3.   Država članica može predvidjeti iznimke od izuzeća od obveze posjedovanja vize predviđenog člankom 4. u pogledu osoba koje obavljaju plaćenu aktivnost tijekom svojeg boravka.

Članak 7.

Ako treća zemlja navedena u Prilogu II. primjenjuje obvezu posjedovanja vize za državljane barem jedne države članice, primjenjuju se sljedeće odredbe:

| (a) | u roku od 30 dana od dana kada treća zemlja počne provoditi obvezu posjedovanja vize, dotična država članica o tome pisanim putem obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju.
  Ta obavijest:






  i. | sadržava datum početka provedbe obveze posjedovanja vize i vrste dotičnih putnih isprava i viza; |
| --- | --- | --- |

(a)

u roku od 30 dana od dana kada treća zemlja počne provoditi obvezu posjedovanja vize, dotična država članica o tome pisanim putem obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju.

Ta obavijest:

i.

sadržava datum početka provedbe obveze posjedovanja vize i vrste dotičnih putnih isprava i viza;

| ii. | sadržava detaljno objašnjenje preliminarnih mjera koje je dotična država članica poduzela s ciljem osiguravanja putovanja bez vize s predmetnom trećom zemljom te sve relevantne informacije. |
| --- | --- |

ii.

sadržava detaljno objašnjenje preliminarnih mjera koje je dotična država članica poduzela s ciljem osiguravanja putovanja bez vize s predmetnom trećom zemljom te sve relevantne informacije.

Informacije o toj obavijesti Komisija bez odgađanja objavljuje u Službenom listu Europske unije, uključujući informacije o datumu početka provedbe obveze posjedovanja vize i vrstama dotičnih putnih isprava i viza.

Ako treća zemlja odluči ukinuti obvezu posjedovanja vize prije isteka roka iz prvog odlomka ove točke, obavijest se ne šalje ili se povlači i informacije se ne objavljuju;

| (b) | Komisija, odmah nakon dana objave iz točke (a) trećeg odlomka i uz savjetovanje s dotičnom državom članicom, poduzima korake pred tijelima predmetne treće zemlje, osobito u političkom, gospodarskom i trgovinskom području, kako bi se ponovno uspostavilo ili uvelo putovanje bez vize te bez odgađanja obavješćuje Europski parlament i Vijeće o tim koracima; |
| --- | --- |

(b)

Komisija, odmah nakon dana objave iz točke (a) trećeg odlomka i uz savjetovanje s dotičnom državom članicom, poduzima korake pred tijelima predmetne treće zemlje, osobito u političkom, gospodarskom i trgovinskom području, kako bi se ponovno uspostavilo ili uvelo putovanje bez vize te bez odgađanja obavješćuje Europski parlament i Vijeće o tim koracima;

| (c) | ako, u roku od 90 od dana objave iz točke (a) trećeg odlomka i usprkos svim koracima poduzetima u skladu s točkom (b), treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, dotična država članica može od Komisije zatražiti da suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za određene kategorije državljana te treće zemlje. Ako država članica podnese takav zahtjev, ona o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće; |
| --- | --- |

(c)

ako, u roku od 90 od dana objave iz točke (a) trećeg odlomka i usprkos svim koracima poduzetima u skladu s točkom (b), treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, dotična država članica može od Komisije zatražiti da suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za određene kategorije državljana te treće zemlje. Ako država članica podnese takav zahtjev, ona o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće;

| (d) | pri razmatranju daljnjih koraka u skladu s točkom (e), (f) ili (h), Komisija uzima u obzir rezultate mjera koje je dotična država članica poduzela kako bi se osiguralo putovanje bez vize s predmetnom trećom zemljom, korake poduzete u skladu s točkom (b) te posljedice suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za vanjske odnose Unije i njezinih država članica s predmetnom trećom zemljom; |
| --- | --- |

(d)

pri razmatranju daljnjih koraka u skladu s točkom (e), (f) ili (h), Komisija uzima u obzir rezultate mjera koje je dotična država članica poduzela kako bi se osiguralo putovanje bez vize s predmetnom trećom zemljom, korake poduzete u skladu s točkom (b) te posljedice suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za vanjske odnose Unije i njezinih država članica s predmetnom trećom zemljom;

| (e) | ako dotična treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, Komisija, najkasnije šest mjeseci od dana objave iz točke (a) trećeg odlomka te nakon toga u razdobljima koja ne prelaze šest mjeseci unutar ukupnog razdoblja koje ne smije prekoračiti datum na koji delegirani akt iz točke (f) stupa na snagu ili je na njega stavljen prigovor:






  i. | na zahtjev dotične države članice ili na svoju inicijativu donosi provedbeni akt kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za određene kategorije državljana dotične treće zemlje na razdoblje od najviše šest mjeseci. Tim provedbenim aktom utvrđuje se datum, unutar 90 dana od njegova stupanja na snagu, na koji suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize počinje proizvoditi učinke, uzimajući u obzir dostupne resurse u konzulatima država članica. Prilikom donošenja naknadnih provedbenih akata Komisija može produljiti razdoblje te suspenzije za dodatna razdoblja od najviše šest mjeseci i može izmijeniti kategorije državljana predmetne treće zemlje za koje je izuzeće od obveze posjedovanja vize suspendirano.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 6., tijekom razdobljâ suspenzije sve kategorije državljana treće zemlje navedenih u provedbenom aktu moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica; ili |
| --- | --- | --- |

(e)

ako dotična treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, Komisija, najkasnije šest mjeseci od dana objave iz točke (a) trećeg odlomka te nakon toga u razdobljima koja ne prelaze šest mjeseci unutar ukupnog razdoblja koje ne smije prekoračiti datum na koji delegirani akt iz točke (f) stupa na snagu ili je na njega stavljen prigovor:

i.

na zahtjev dotične države članice ili na svoju inicijativu donosi provedbeni akt kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za određene kategorije državljana dotične treće zemlje na razdoblje od najviše šest mjeseci. Tim provedbenim aktom utvrđuje se datum, unutar 90 dana od njegova stupanja na snagu, na koji suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize počinje proizvoditi učinke, uzimajući u obzir dostupne resurse u konzulatima država članica. Prilikom donošenja naknadnih provedbenih akata Komisija može produljiti razdoblje te suspenzije za dodatna razdoblja od najviše šest mjeseci i može izmijeniti kategorije državljana predmetne treće zemlje za koje je izuzeće od obveze posjedovanja vize suspendirano.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 6., tijekom razdobljâ suspenzije sve kategorije državljana treće zemlje navedenih u provedbenom aktu moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica; ili

| ii. | podnosi izvješće odboru iz članka 11. stavka 1. u kojem procjenjuje situaciju i navodi razloge zbog kojih je odlučila ne suspendirati izuzeće od obveze posjedovanja vize te o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
  U tom izvješću uzimaju se u obzir svi relevantni čimbenici, poput onih navedenih u točki (d). Na temelju tog izvješća Vijeće i Europski parlament mogu održati političku raspravu; |
| --- | --- |

ii.

podnosi izvješće odboru iz članka 11. stavka 1. u kojem procjenjuje situaciju i navodi razloge zbog kojih je odlučila ne suspendirati izuzeće od obveze posjedovanja vize te o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

U tom izvješću uzimaju se u obzir svi relevantni čimbenici, poput onih navedenih u točki (d). Na temelju tog izvješća Vijeće i Europski parlament mogu održati političku raspravu;

| (f) | ako u roku od 24 mjeseca od dana objave iz točke (a) trećeg odlomka dotična treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 10. kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize na razdoblje od 12 mjeseci za državljane te treće zemlje. Tim delegiranim aktom utvrđuje se datum, unutar 90 dana od njegova stupanja na snagu, na koji suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize počinje proizvoditi učinke, uzimajući u obzir dostupne resurse u konzulatima država članica, te se na odgovarajući način mijenja Prilog II. Ta se izmjena provodi umetanjem pored naziva predmetne treće zemlje bilješke u kojoj se navodi da je izuzeće od obveze posjedovanja vize suspendirano u odnosu na tu treću zemlju i određuje razdoblje te suspenzije.
  Od dana na koji suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane dotične treće zemlje počinje proizvoditi učinke ili od stavljanja prigovora na delegirani akt u skladu s člankom 10. stavkom 7., svaki provedbeni akt koji je donesen na temelju točke (e) ovog članka koji se tiče te treće zemlje prestaje važiti. Ako Komisija podnese zakonodavni prijedlog kako je navedeno u točki (h), razdoblje suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize iz prvog odlomka ove točke produljuje se za šest mjeseci. Bilješka navedena u tom odlomku na odgovarajući se način mijenja.
  Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 6., tijekom razdobljâ te suspenzije državljani treće zemlje na koju se odnosi delegirani akt moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica; |
| --- | --- |

(f)

ako u roku od 24 mjeseca od dana objave iz točke (a) trećeg odlomka dotična treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 10. kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize na razdoblje od 12 mjeseci za državljane te treće zemlje. Tim delegiranim aktom utvrđuje se datum, unutar 90 dana od njegova stupanja na snagu, na koji suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize počinje proizvoditi učinke, uzimajući u obzir dostupne resurse u konzulatima država članica, te se na odgovarajući način mijenja Prilog II. Ta se izmjena provodi umetanjem pored naziva predmetne treće zemlje bilješke u kojoj se navodi da je izuzeće od obveze posjedovanja vize suspendirano u odnosu na tu treću zemlju i određuje razdoblje te suspenzije.

Od dana na koji suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane dotične treće zemlje počinje proizvoditi učinke ili od stavljanja prigovora na delegirani akt u skladu s člankom 10. stavkom 7., svaki provedbeni akt koji je donesen na temelju točke (e) ovog članka koji se tiče te treće zemlje prestaje važiti. Ako Komisija podnese zakonodavni prijedlog kako je navedeno u točki (h), razdoblje suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize iz prvog odlomka ove točke produljuje se za šest mjeseci. Bilješka navedena u tom odlomku na odgovarajući se način mijenja.

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 6., tijekom razdobljâ te suspenzije državljani treće zemlje na koju se odnosi delegirani akt moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica;

| (g) | svaka naknadna obavijest od strane druge države članice u skladu s točkom (a) koja se tiče iste treće zemlje tijekom razdoblja primjene mjera usvojenih na temelju točke (e) ili (f) u vezi s tom trećom zemljom spaja se u već pokrenute postupke bez produljenja rokova ili razdoblja navedenih u tim točkama; |
| --- | --- |

(g)

svaka naknadna obavijest od strane druge države članice u skladu s točkom (a) koja se tiče iste treće zemlje tijekom razdoblja primjene mjera usvojenih na temelju točke (e) ili (f) u vezi s tom trećom zemljom spaja se u već pokrenute postupke bez produljenja rokova ili razdoblja navedenih u tim točkama;

| (h) | ako u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu delegiranog akta iz točke (f) predmetna treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, Komisija može podnijeti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Uredbe kako bi se upućivanje na treću zemlju premjestilo iz Priloga II. u Prilog I.; |
| --- | --- |

(h)

ako u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu delegiranog akta iz točke (f) predmetna treća zemlja nije ukinula obvezu posjedovanja vize, Komisija može podnijeti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Uredbe kako bi se upućivanje na treću zemlju premjestilo iz Priloga II. u Prilog I.;

| (i) | postupci iz točaka (e), (f) i (h) ne utječu na pravo Komisije da u bilo kojem trenutku podnese zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Uredbe kako bi se upućivanje na dotičnu treću zemlju premjestilo iz Priloga II. u Prilog I.; |
| --- | --- |

(i)

postupci iz točaka (e), (f) i (h) ne utječu na pravo Komisije da u bilo kojem trenutku podnese zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Uredbe kako bi se upućivanje na dotičnu treću zemlju premjestilo iz Priloga II. u Prilog I.;

| (j) | ako predmetna treća zemlja ukine obvezu posjedovanja vize, dotična država članica o tome odmah obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. Komisija bez odgađanja objavljuje tu obavijest u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(j)

ako predmetna treća zemlja ukine obvezu posjedovanja vize, dotična država članica o tome odmah obavješćuje Europski parlament, Vijeće i Komisiju. Komisija bez odgađanja objavljuje tu obavijest u Službenom listu Europske unije.

Svaki provedbeni ili delegirani akt donesen na temelju točke (e) ili (f), a koji se odnosi na predmetnu treću zemlju, prestaje važiti sedam dana nakon objave iz prvog odlomka ove točke. Ako je predmetna treća zemlja uvela obvezu posjedovanja vize za državljane dvije ili više država članica, provedbeni ili delegirani akt koji se odnosi na tu treću zemlju prestaje važiti sedam dana nakon objave obavijesti o zadnjoj državi članici čiji su državljani bili podvrgnuti obvezi posjedovanja vize od strane te treće zemlje. Bilješka navedena u točki (f) prvom odlomku briše se prestankom važenja dotičnog delegiranog akta. Komisija bez odgađanja objavljuje informaciju o tom prestanku važenja u Službenom listu Europske unije.

Ako predmetna treća zemlja ukine obvezu posjedovanja vize bez da dotična država članica o tome pošalje obavijest u skladu s prvim odlomkom ove točke, Komisija na svoju inicijativu bez odgađanja provodi objavu iz navedenog odlomka te se primjenjuje drugi odlomak ove točke.

Članak 8.

1.   Odstupajući od članka 4., izuzeće od obveze posjedovanja vize za državljane treće zemlje navedene u Prilogu II. privremeno se suspendira, na temelju relevantnih i objektivnih podataka, u skladu s ovim člankom.

2.   Država članica može obavijestiti Komisiju ako je tijekom dvomjesečnog razdoblja, u usporedbi s istim razdobljem prethodne godine ili u usporedbi sa zadnja dva mjeseca prije početka provedbe izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane treće zemlje navedene u Prilogu II., suočena s jednom ili više sljedećih okolnosti:

| (a) | znatnim povećanjem broja državljana te treće zemlje kojima je odbijen ulazak ili za koje je ustanovljeno da neovlašteno borave na državnom području države članice; |
| --- | --- |

(a)

znatnim povećanjem broja državljana te treće zemlje kojima je odbijen ulazak ili za koje je ustanovljeno da neovlašteno borave na državnom području države članice;

| (b) | znatnim povećanjem broja zahtjeva za azil državljana te treće zemlje za koje je stopa priznavanja niska; |
| --- | --- |

(b)

znatnim povećanjem broja zahtjeva za azil državljana te treće zemlje za koje je stopa priznavanja niska;

| (c) | smanjenom suradnjom s tom trećom zemljom na ponovnom prihvatu, potkrijepljenom odgovarajućim podacima, a posebno znatnim povećanjem stope odbijenih zahtjeva za ponovni prihvat koje je država članica podnijela toj trećoj zemlji za njezine državljane ili, ako je sporazumom o ponovnom prihvatu sklopljenim između Unije ili te države članice i te treće zemlje tako predviđeno, za državljane trećih zemalja koji su prošli kroz tu treću zemlju; |
| --- | --- |

(c)

smanjenom suradnjom s tom trećom zemljom na ponovnom prihvatu, potkrijepljenom odgovarajućim podacima, a posebno znatnim povećanjem stope odbijenih zahtjeva za ponovni prihvat koje je država članica podnijela toj trećoj zemlji za njezine državljane ili, ako je sporazumom o ponovnom prihvatu sklopljenim između Unije ili te države članice i te treće zemlje tako predviđeno, za državljane trećih zemalja koji su prošli kroz tu treću zemlju;

| (d) | povećanim rizikom ili neposrednom prijetnjom za javni poredak ili unutarnju sigurnost država članica, posebno znatnim povećanjem broja teških kaznenih djela povezanih s državljanima te treće zemlje, što je potkrijepljeno objektivnim, konkretnim i relevantnim informacijama i podacima koje su dostavila nadležna tijela. |
| --- | --- |

(d)

povećanim rizikom ili neposrednom prijetnjom za javni poredak ili unutarnju sigurnost država članica, posebno znatnim povećanjem broja teških kaznenih djela povezanih s državljanima te treće zemlje, što je potkrijepljeno objektivnim, konkretnim i relevantnim informacijama i podacima koje su dostavila nadležna tijela.

U obavijesti iz prvog podstavka ovog stavka navode se razlozi na kojima se temelji te ona uključuje relevantne podatke i statistiku te detaljno objašnjenje preliminarnih mjera koje je dotična država članica poduzela s ciljem ispravljanja situacije. Dotična država članica može u svojoj obavijesti odrediti kategorije državljana dotične treće zemlje koje trebaju biti obuhvaćene provedbenim aktom u skladu sa stavkom 6. točkom (a), navodeći detaljne razloge za to. Komisija o takvoj obavijesti odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

3.   Ako Komisija, uzimajući u obzir relevantne podatke, izvješća i statistike, ima konkretne i pouzdane informacije da se okolnosti iz stavka 2. točke (a), (b), (c) ili (d) događaju u jednoj ili više država članica ili o tome da treća zemlja ne surađuje u pogledu ponovnog prihvata, posebno ako je sporazum o ponovnom prihvatu sklopljen između te treće zemlje i Unije, Komisija odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svojoj analizi te se primjenjuju odredbe stavka 6.

Za potrebe prvog podstavka, nesuradnja u pogledu ponovnog prihvata može se sastojati, primjerice, u tome što:

| — | odbija obraditi zahtjeve za ponovni prihvat ili ih ne obrađuje pravodobno; |
| --- | --- |

—

odbija obraditi zahtjeve za ponovni prihvat ili ih ne obrađuje pravodobno;

| — | ne izdaje pravodobno putne isprave za potrebe vraćanja u rokovima koji su utvrđeni u sporazumu o ponovnom prihvatu ili odbija prihvatiti europske putne isprave izdane nakon isteka rokova utvrđenih sporazumom o ponovnom prihvatu; ili |
| --- | --- |

—

ne izdaje pravodobno putne isprave za potrebe vraćanja u rokovima koji su utvrđeni u sporazumu o ponovnom prihvatu ili odbija prihvatiti europske putne isprave izdane nakon isteka rokova utvrđenih sporazumom o ponovnom prihvatu; ili

| — | okončava ili suspendira sporazum o ponovnom prihvatu. |
| --- | --- |

—

okončava ili suspendira sporazum o ponovnom prihvatu.

4.   Komisija prati kontinuirano ispunjavanje posebnih zahtjeva, koji se temelje na članku 1. i koji su se primjenjivali pri procjeni primjerenosti odobravanja liberalizacije viznog režima, od strane trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize kada putuju na državno područje država članica zbog uspješno zaključenog dijaloga o liberalizaciji viznog režima između Unije i te treće zemlje.

Osim toga, Komisija redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće, najmanje jednom godišnje, tijekom razdoblja od sedam godina od datuma stupanja na snagu liberalizacije viznog režima za tu treću zemlju, a nakon toga kad god Komisija smatra da je to potrebno, ili na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća. U izvješću se naglasak stavlja na treće zemlje za koje Komisija, na temelju konkretnih i pouzdanih informacija, smatra da više ne ispunjavaju određene zahtjeve.

Ako izvješće Komisije pokaže da jedan ili više posebnih zahtjeva više nisu ispunjeni u odnosu na određenu treću zemlju, primjenjuje se stavak 6.

5.   Komisija ispituje svaku obavijest poslanu na temelju stavka 2., uzimajući u obzir sljedeće:

| (a) | postojanje bilo koje okolnosti iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

postojanje bilo koje okolnosti iz stavka 2.;

| (b) | broj država članica pogođenih bilo kojom okolnosti iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(b)

broj država članica pogođenih bilo kojom okolnosti iz stavka 2.;

| (c) | cjelokupni učinak okolnosti iz stavka 2. na migracijsku situaciju u Uniji prema podacima koje su dostavile države članice ili koji su dostupni Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

cjelokupni učinak okolnosti iz stavka 2. na migracijsku situaciju u Uniji prema podacima koje su dostavile države članice ili koji su dostupni Komisiji;

| (d) | izvješća koja su pripremili europska granična i obalna straža, Europski potporni ured za azil ili Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) ili bilo koja druga institucija, tijelo, ured ili agencija Unije ili međunarodna organizacija nadležni za pitanja obuhvaćena ovom Uredbom, ako je to potrebno zbog okolnosti pojedinog slučaja; |
| --- | --- |

(d)

izvješća koja su pripremili europska granična i obalna straža, Europski potporni ured za azil ili Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) ili bilo koja druga institucija, tijelo, ured ili agencija Unije ili međunarodna organizacija nadležni za pitanja obuhvaćena ovom Uredbom, ako je to potrebno zbog okolnosti pojedinog slučaja;

| (e) | informacije koje je dotična država članica možda dala u svojoj obavijesti u odnosu na moguće mjere u skladu sa stavkom 6. točkom (a); |
| --- | --- |

(e)

informacije koje je dotična država članica možda dala u svojoj obavijesti u odnosu na moguće mjere u skladu sa stavkom 6. točkom (a);

| (f) | opće pitanje javnog poretka i unutarnje sigurnosti, uz savjetovanje s dotičnom državom članicom. |
| --- | --- |

(f)

opće pitanje javnog poretka i unutarnje sigurnosti, uz savjetovanje s dotičnom državom članicom.

Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima svojeg ispitivanja.

6.   Ako Komisija, na temelju analize iz stavka 3., izvješća iz stavka 4. ili ispitivanja iz stavka 5. te uzimajući u obzir posljedice suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za vanjske odnose Unije i njezinih država članica s dotičnom trećom zemljom, pritom blisko surađujući s tom trećom zemljom kako bi se pronašla alternativna dugoročna rješenja, odluči da je potrebno djelovanje, ili ako obična većina država članica obavijesti Komisiju o postojanju okolnosti iz stavka 2. točke (a), (b), (c) ili (d), primjenjuju se sljedeće odredbe:

| (a) | Komisija donosi provedbeni akt kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za državljane dotične treće zemlje na razdoblje od devet mjeseci. Suspenzija se primjenjuje na određene kategorije državljana dotične treće zemlje upućivanjem na relevantne vrste putnih isprava i, prema potrebi, dodatne kriterije. Prilikom određivanja kategorija na koje se primjenjuje suspenzija, Komisija na temelju dostupnih informacija uključuje kategorije koje su dovoljno široke, kako bi se učinkovito doprinijelo rješavanju okolnosti iz stavaka 2., 3. i 4. u svakom pojedinom slučaju, uz poštovanje načela proporcionalnosti. Komisija donosi provedbeni akt u roku od mjesec dana od:






  i. | primanja obavijesti iz stavka 2.; |
| --- | --- | --- |

(a)

Komisija donosi provedbeni akt kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za državljane dotične treće zemlje na razdoblje od devet mjeseci. Suspenzija se primjenjuje na određene kategorije državljana dotične treće zemlje upućivanjem na relevantne vrste putnih isprava i, prema potrebi, dodatne kriterije. Prilikom određivanja kategorija na koje se primjenjuje suspenzija, Komisija na temelju dostupnih informacija uključuje kategorije koje su dovoljno široke, kako bi se učinkovito doprinijelo rješavanju okolnosti iz stavaka 2., 3. i 4. u svakom pojedinom slučaju, uz poštovanje načela proporcionalnosti. Komisija donosi provedbeni akt u roku od mjesec dana od:

i.

primanja obavijesti iz stavka 2.;

| ii. | primanja na znanje informacije iz stavka 3.; |
| --- | --- |

ii.

primanja na znanje informacije iz stavka 3.;

| iii. | predstavljanja izvješća iz stavka 4.; ili |
| --- | --- |

iii.

predstavljanja izvješća iz stavka 4.; ili

| iv. | primanja obavijesti koju je poslala obična većina država članica o postojanju okolnosti iz stavka 2. točke (a), (b), (c) ili (d). |
| --- | --- |

iv.

primanja obavijesti koju je poslala obična većina država članica o postojanju okolnosti iz stavka 2. točke (a), (b), (c) ili (d).

Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. U njemu se utvrđuje datum na koji suspenzija izuzeća od obveze posjedovanja vize počinje proizvoditi učinke.

Tijekom razdoblja suspenzije Komisija uspostavlja pojačani dijalog s dotičnom trećom zemljom s ciljem ispravljanja predmetnih okolnosti.

| (b) | Ako su okolnosti iz stavaka 2., 3. i 4. ovog članka i dalje prisutne, Komisija najkasnije dva mjeseca prije isteka razdoblja od devet mjeseci iz točke (a) ovog stavka donosi delegirani akt u skladu s člankom 10. kojim se privremeno suspendira primjena Priloga II. na razdoblje od 18 mjeseci za sve državljane dotične treće zemlje. Taj delegirani akt proizvodi učinke od datuma prestanka važenja provedbenog akta iz točke (a) ovog stavka te se njime na odgovarajući način mijenja Prilog II. Ta se izmjena provodi umetanjem pored naziva predmetne treće zemlje bilješke u kojoj se navodi da je izuzeće od obveze posjedovanja vize suspendirano u odnosu na tu treću zemlju i određuje razdoblje te suspenzije. |
| --- | --- |

(b)

Ako su okolnosti iz stavaka 2., 3. i 4. ovog članka i dalje prisutne, Komisija najkasnije dva mjeseca prije isteka razdoblja od devet mjeseci iz točke (a) ovog stavka donosi delegirani akt u skladu s člankom 10. kojim se privremeno suspendira primjena Priloga II. na razdoblje od 18 mjeseci za sve državljane dotične treće zemlje. Taj delegirani akt proizvodi učinke od datuma prestanka važenja provedbenog akta iz točke (a) ovog stavka te se njime na odgovarajući način mijenja Prilog II. Ta se izmjena provodi umetanjem pored naziva predmetne treće zemlje bilješke u kojoj se navodi da je izuzeće od obveze posjedovanja vize suspendirano u odnosu na tu treću zemlju i određuje razdoblje te suspenzije.

Ako je Komisija podnijela zakonodavni prijedlog na temelju stavka 7., razdoblje suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize predviđeno u delegiranom aktu produljuje se za šest mjeseci. Bilješka se mijenja na odgovarajući način.

Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 6., tijekom razdoblja suspenzije državljani dotične treće zemlje moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica.

Država članica koja u skladu s člankom 6. predviđa nova izuzeća od obveze posjedovanja vize za kategoriju državljana treće zemlje koja je obuhvaćena aktom kojim se suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize o tim mjerama obavješćuje u skladu s člankom 12.

7.   Prije kraja razdoblja važenja delegiranog akta donesenog na temelju stavka 6. točke (b), Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Izvješću se može priložiti zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe kako bi se upućivanje na dotičnu treću zemlju premjestilo iz Priloga II. u Prilog I.

8.   Ako je Komisija podnijela zakonodavni prijedlog na temelju stavka 7., ona može produljiti važenje provedbenog akta donesenog na temelju stavka 6. točke (a) ovog članka za razdoblje koje ne prelazi 12 mjeseci. Odluka o produljenju važenja provedbenog akta donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.

Članak 9.

1.   Komisija do 10. siječnja 2018. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem procjenjuje učinkovitost mehanizma reciprociteta predviđenog u članku 7. te, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe. Europski parlament i Vijeće postupaju povodom takvog prijedloga u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

2.   Komisija do 29. ožujka 2021. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem procjenjuje učinkovitost mehanizma suspenzije predviđenog u članku 8. te, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe. Europski parlament i Vijeće postupaju povodom takvog prijedloga u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

Članak 10.

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7. točke (f) dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 9. siječnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 6. točke (b) dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 28. ožujka 2017. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

4.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. točke (f) i članka 8. stavka 6. točke (b). Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

5.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

6.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

7.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7. točke (f) stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od četiri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

8.   Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka 6. točke (b) stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore.

Članak 11.

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 12.

1.   Države članice obavješćuju ostale države članice i Komisiju o mjerama koje poduzimaju na temelju članka 6. u roku od pet radnih dana od usvajanja tih mjera.

2.   Komisija objavljuje mjere o kojima je obaviješteno na temelju stavka 1. u Službenom listu Europske unije u informativne svrhe.

Članak 13.

Ova Uredba ne utječe na nadležnost država članica u odnosu na priznavanje država i teritorijalnih jedinica i putovnica, putnih i osobnih isprava izdanih od strane njihovih tijela.

Članak 14.

Uredba (EZ) br. 539/2001 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga IV.

Članak 15.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. studenoga 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 2. listopada 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 6. studenoga 2018.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

2

(3)  Vidi Prilog III.

3

(4)  
  SL L 1, 3.1.1994, str. 3.

4

(5)  
  SL L 114, 30.4.2002., str. 6.

5

(6)  Uredba (EZ) br. 1931/2006 Europskog parlamenta i vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila o pograničnom prometu na vanjskim kopnenim granicama država članica te o izmjeni odredaba Schengenske konvencije (SL L 405, 30.12.2006., str. 1.).

6

(7)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

7

(8)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

8

(9)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

9

(10)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

10

(11)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

11

(12)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

12

(13)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

13

(14)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

14

(15)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

15

(16)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

16

(17)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

17

(18)  Odluka Vijeća 94/795/PUP od 30. studenoga 1994. o zajedničkoj akciji koju je Vijeće donijelo na temelju članka K.3. stavka 2. točke (b) Ugovora o Europskoj uniji o olakšavanju putovanja za učenike iz trećih zemalja s boravištem u državi članici (SL L 327, 19.12.1994., str. 1.).

18

---

PRILOG I.

POPIS TREĆIH ZEMALJA ČIJI DRŽAVLJANI MORAJU IMATI VIZU PRI PRELASKU VANJSKIH GRANICA DRŽAVA ČLANICA

1.   DRŽAVE

Afganistan

Armenija

Angola

Azerbajdžan

Bangladeš

Burkina Faso

Bahrein

Burundi

Benin

Bolivija

Butan

Bocvana

Bjelarus

Belize

Demokratska Republika Kongo

Srednjoafrička Republika

Kongo

Côte d'Ivoire

Kamerun

Kina

Kuba

Kabo Verde

Džibuti

Dominikanska Republika

Alžir

Ekvador

Egipat

Eritreja

Esvatini

Etiopija

Fidži

Gabon

Gana

Gambija

Gvineja

Ekvatorska Gvineja

Gvineja Bisau

Gvajana

Haiti

Indonezija

Indija

Irak

Iran

Jamajka

Jordan

Kenija

Kirgistan

Kambodža

Komori

Sjeverna Koreja

Kuvajt

Kazahstan

Laos

Libanon

Šri Lanka

Liberija

Lesoto

Libija

Maroko

Madagaskar

Mali

Mjanmar/Burma

Mongolija

Mauritanija

Maldivi

Malavi

Mozambik

Namibija

Niger

Nigerija

Nepal

Oman

Papua Nova Gvineja

Filipini

Pakistan

Katar

Rusija

Ruanda

Saudijska Arabija

Sudan

Sijera Leone

Senegal

Somalija

Surinam

Južni Sudan

Sveti Toma i Prinsipe

Sirija

Čad

Togo

Tajland

Tadžikistan

Turkmenistan

Tunis

Turska

Tanzanija

Uganda

Uzbekistan

Vijetnam

Jemen

Južna Afrika

Zambija

Zimbabve

2.   SUBJEKTI I TERITORIJALNA TIJELA KOJE NAJMANJE JEDNA DRŽAVA ČLANICA NE PRIZNAJE KAO DRŽAVE

| — | Kosovo, kako je definirano u Rezoluciji Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244 od 10. lipnja 1999. |
| --- | --- |

—

Kosovo, kako je definirano u Rezoluciji Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244 od 10. lipnja 1999.

| — | Palestinska uprava |
| --- | --- |

—

Palestinska uprava

---

PRILOG II.

POPIS TREĆIH ZEMALJA ČIJI SU DRŽAVLJANI IZUZETI OD OBVEZE POSJEDOVANJA VIZE PRI PRELASKU VANJSKIH GRANICA DRŽAVA ČLANICA ZA BORAVKE OD NAJVIŠE 90 DANA UNUTAR BILO KOJEG RAZDOBLJA OD 180 DANA

1.   DRŽAVE

bivša jugoslavenska republika Makedonija (1)

Andora

Ujedinjeni Arapski Emirati (2)

Antigva i Barbuda

Albanija (1)

Argentina

Australija

Bosna i Hercegovina (1)

Barbados

Brunej

Brazil

Bahami

Kanada

Čile

Kolumbija

Kostarika

Dominika (2)

Mikronezija (2)

Grenada (2)

Gruzija (3)

Gvatemala

Honduras

Izrael

Japan

Kiribati (2)

Sveti Kristofor i Nevis

Južna Koreja

Sveta Lucija (2)

Monako

Moldova (4)

Crna Gora (5)

Maršalovi Otoci (6)

Mauricijus

Meksiko

Malezija

Nikaragva

Nauru (6)

Novi Zeland

Panama

Peru (6)

Palau (6)

Paragvaj

Srbija (osim nositelja srpskih putovnica koje je izdala srbijanska Koordinacijska uprava (na srpskom: Koordinaciona uprava)) (5)

Salomonovi Otoci

Sejšeli

Singapur

San Marino

El Salvador

Timor-Leste (6)

Tonga (6)

Trinidad i Tobago

Tuvalu (6)

Ukrajina (7)

Sjedinjene Američke Države

Urugvaj

Sveta Stolica

Sveti Vincent i Grenadini (6)

Venezuela

Vanuatu (6)

Samoa

2.   POSEBNA UPRAVNA PODRUČJA NARODNE REPUBLIKE KINE

Hong Kong SAR (8)

Makao SAR (9)

3.   BRITANSKI GRAĐANI KOJI NISU DRŽAVLJANI UJEDINJENE KRALJEVINE VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE ZA POTREBE PRAVA UNIJE:

Britanski državljani (prekomorska područja) (British nationals (Overseas))

Građani britanskih prekomorskih područja (BOTC - British overseas territories citizens)

Britanski prekomorski građani (BOC - British overseas citizens)

Britanske zaštićene osobe (BPP - British protected persons)

Britanski podanici (BS - British subjects)

4.   SUBJEKTI I TERITORIJALNA TIJELA KOJE NAJMANJE JEDNA DRŽAVA ČLANICA NE PRIZNAJE KAO DRŽAVE

Tajvan (10)

---

(1)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se samo na nositelje biometrijskih putovnica.

(2)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Europskom unijom.

(3)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize ograničeno je na nositelje biometrijskih putovnica koje je izdala Gruzija u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO).

(4)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize ograničeno je na nositelje biometrijskih putovnica koje je izdala Moldova u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO).

(5)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se samo na nositelje biometrijskih putovnica.

(6)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Europskom unijom.

(7)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize ograničeno je na nositelje biometrijskih putovnica koje je izdala Ukrajina u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO).

(8)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se samo na nositelje putovnice za „Hong Kong Special Administrative Region”.

(9)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se samo na nositelje putovnice za „Região Administrativa Especial de Macau”.

(10)  Izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se samo na nositelje putovnica koje je izdao Tajvan i koje sadržavaju broj osobne iskaznice.

---

PRILOG III.

UREDBA STAVLJENA IZVAN SNAGE I POPIS NJEZINIH NAKNADNIH IZMJENA

| Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001
  (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.) | |
| --- | --- |
| Uredba Vijeća (EZ) br. 2414/2001
  (SL L 327, 12.12.2001., str. 1.) | |
| Uredba Vijeća (EZ) br. 453/2003
  (SL L 69, 13.3.2003., str. 10.) | |
| Akt o pristupanju iz 2003., Prilog II. točka 18.B. | |
| Uredba Vijeća (EZ) br. 851/2005
  (SL L 141, 4.6.2005., str. 3.) | |
| Uredba Vijeća (EZ) br. 1791/2006
  (SL L 363, 20.12.2006., str. 1.) | Samo članak 1. stavak 1. jedanaesta alineja u vezi s Uredbom (EZ) br. 539/2001 i točka 11.B.3. Priloga |
| Uredba Vijeća (EZ) br. 1932/2006
  (SL L 405, 30.12.2006., str. 23.) | |
| Uredba Vijeća (EZ) br. 1244/2009
  (SL L 336, 18.12.2009., str. 1.) | |
| Uredba (EU) br. 1091/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 329, 14.12.2010., str. 1.) | |
| Uredba (EU) br. 1211/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 339, 22.12.2010., str. 6.) | |
| Uredba Vijeća (EU) br. 517/2013
  (SL L 158, 10.6.2013., str. 1.) | Samo članak 1. stavak 1. točka (k) četvrta alineja i točka 13.B.2. Priloga |
| Uredba (EU) br. 610/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 182, 29.6.2013., str. 1.) | Samo članak 4. |
| Uredba (EU) br. 1289/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 347, 20.12.2013., str. 74.) | |
| Uredba (EU) br. 259/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 105, 8.4.2014., str. 9.) | |
| Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 149, 20.5.2014., str. 67.) | |
| Uredba (EU) 2017/371 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 61, 8.3.2017., str. 1.) | |
| Uredba (EU) 2017/372 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 61, 8.3.2017., str. 7.) | |
| Uredba (EU) 2017/850 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 133, 22.5.2017., str. 1.) | |

Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001

(SL L 81, 21.3.2001., str. 1.)

Uredba Vijeća (EZ) br. 2414/2001

(SL L 327, 12.12.2001., str. 1.)

Uredba Vijeća (EZ) br. 453/2003

(SL L 69, 13.3.2003., str. 10.)

Akt o pristupanju iz 2003., Prilog II. točka 18.B.

Uredba Vijeća (EZ) br. 851/2005

(SL L 141, 4.6.2005., str. 3.)

Uredba Vijeća (EZ) br. 1791/2006

(SL L 363, 20.12.2006., str. 1.)

Samo članak 1. stavak 1. jedanaesta alineja u vezi s Uredbom (EZ) br. 539/2001 i točka 11.B.3. Priloga

Uredba Vijeća (EZ) br. 1932/2006

(SL L 405, 30.12.2006., str. 23.)

Uredba Vijeća (EZ) br. 1244/2009

(SL L 336, 18.12.2009., str. 1.)

Uredba (EU) br. 1091/2010 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 329, 14.12.2010., str. 1.)

Uredba (EU) br. 1211/2010 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 339, 22.12.2010., str. 6.)

Uredba Vijeća (EU) br. 517/2013

(SL L 158, 10.6.2013., str. 1.)

Samo članak 1. stavak 1. točka (k) četvrta alineja i točka 13.B.2. Priloga

Uredba (EU) br. 610/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 182, 29.6.2013., str. 1.)

Samo članak 4.

Uredba (EU) br. 1289/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 347, 20.12.2013., str. 74.)

Uredba (EU) br. 259/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 105, 8.4.2014., str. 9.)

Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 149, 20.5.2014., str. 67.)

Uredba (EU) 2017/371 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 61, 8.3.2017., str. 1.)

Uredba (EU) 2017/372 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 61, 8.3.2017., str. 7.)

Uredba (EU) 2017/850 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 133, 22.5.2017., str. 1.)

---

PRILOG IV.

KORELACIJSKA TABLICA

| Uredba (EZ) br. 539/2001 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak -1. | Članak 1. |
| Članak 1. stavak 1. prvi podstavak | Članak 3. stavak 1. |
| Članak 1. stavak 1. drugi podstavak | Članak 3. stavak 2. |
| Članak 1. stavak 2. prvi podstavak | Članak 4. stavak 1. |
| Članak 1. stavak 2. drugi podstavak uvodni dio | Članak 4. stavak 2. uvodni dio |
| Članak 1. stavak 2. drugi podstavak prva alineja | Članak 4. stavak 2. točka (a) |
| Članak 1. stavak 2. drugi podstavak druga alineja | Članak 4. stavak 2. točka (b) |
| Članak 1. stavak 2. drugi podstavak treća alineja | Članak 4. stavak 2. točka (c) |
| Članak 1. stavak 3. | Članak 5. |
| Članak 1. stavak 4. | Članak 7. |
| Članak 1.a stavci 1. i 2. | Članak 8. stavci 1. i 2. |
| Članak 1.a stavak 2.a | Članak 8. stavak 3. |
| Članak 1.a stavak 2.b | Članak 8. stavak 4. |
| Članak 1.a stavak 3. | Članak 8. stavak 5. |
| Članak 1.a stavak 4. | Članak 8. stavak 6. |
| Članak 1.a stavak 5. | Članak 8. stavak 7. |
| Članak 1a stavak 6. | Članak 8. stavak 8. |
| Članak 1.b | Članak 9. stavak 1. |
| Članak 1.c | Članak 9. stavak 2. |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Članak 4. | Članak 6. |
| Članak 4.a | Članak 11. |
| Članak 4.b stavci 1. i 2. | Članak 10. stavci 1.i 2. |
| Članak 4.b stavak 2.a | Članak 10. stavak 3. |
| Članak 4.b stavak 3. | Članak 10. stavak 4. |
| Članak 4.b stavak 3.a | Članak 10. stavak 5. |
| Članak 4.b stavak 4. | Članak 10. stavak 6. |
| Članak 4.b stavak 5. | Članak 10. stavak 7. |
| Članak 4.b stavak 6. | Članak 10. stavak 8. |
| Članak 5. | Članak 12. |
| Članak 6. | Članak 13. |
| Članak 7. | Članak 14. |
| Članak 8. | Članak 15. |
| Prilog I. | Prilog I. |
| Prilog II. | Prilog II. |
| — | Prilog III. |
| — | Prilog IV. |

Uredba (EZ) br. 539/2001

Ova Uredba

Članak -1.

Članak 1.

Članak 1. stavak 1. prvi podstavak

Članak 3. stavak 1.

Članak 1. stavak 1. drugi podstavak

Članak 3. stavak 2.

Članak 1. stavak 2. prvi podstavak

Članak 4. stavak 1.

Članak 1. stavak 2. drugi podstavak uvodni dio

Članak 4. stavak 2. uvodni dio

Članak 1. stavak 2. drugi podstavak prva alineja

Članak 4. stavak 2. točka (a)

Članak 1. stavak 2. drugi podstavak druga alineja

Članak 4. stavak 2. točka (b)

Članak 1. stavak 2. drugi podstavak treća alineja

Članak 4. stavak 2. točka (c)

Članak 1. stavak 3.

Članak 5.

Članak 1. stavak 4.

Članak 7.

Članak 1.a stavci 1. i 2.

Članak 8. stavci 1. i 2.

Članak 1.a stavak 2.a

Članak 8. stavak 3.

Članak 1.a stavak 2.b

Članak 8. stavak 4.

Članak 1.a stavak 3.

Članak 8. stavak 5.

Članak 1.a stavak 4.

Članak 8. stavak 6.

Članak 1.a stavak 5.

Članak 8. stavak 7.

Članak 1a stavak 6.

Članak 8. stavak 8.

Članak 1.b

Članak 9. stavak 1.

Članak 1.c

Članak 9. stavak 2.

Članak 2.

Članak 2.

Članak 4.

Članak 6.

Članak 4.a

Članak 11.

Članak 4.b stavci 1. i 2.

Članak 10. stavci 1.i 2.

Članak 4.b stavak 2.a

Članak 10. stavak 3.

Članak 4.b stavak 3.

Članak 10. stavak 4.

Članak 4.b stavak 3.a

Članak 10. stavak 5.

Članak 4.b stavak 4.

Članak 10. stavak 6.

Članak 4.b stavak 5.

Članak 10. stavak 7.

Članak 4.b stavak 6.

Članak 10. stavak 8.

Članak 5.

Članak 12.

Članak 6.

Članak 13.

Članak 7.

Članak 14.

Članak 8.

Članak 15.

Prilog I.

Prilog I.

Prilog II.

Prilog II.

—

Prilog III.

—

Prilog IV.

---

| 28.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 303/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 303/59

---

UREDBA (EU) 2018/1807 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. studenoga 2018.

o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Digitalizacija gospodarstva sve je brža. Informacijske i komunikacijske tehnologije više nisu poseban sektor, već temelj svih modernih inovativnih gospodarskih sustava. Elektronički podaci u središtu su tih sustava i njihovom analizom ili kombinacijom s uslugama i proizvodima može se generirati velika vrijednost. Istodobno brz razvoj podatkovnog gospodarstva i novih tehnologija kao što su umjetna inteligencija, proizvodi i usluge interneta stvari, autonomni sustavi i 5G otvaraju nova pravna pitanja u vezi s pristupom podacima i njihovoj ponovnoj upotrebi, odgovornosti, etici i solidarnosti. Trebalo bi predvidjeti poduzimanje koraka u području odgovornosti, posebno primjenom samoregulatornih kodeksa i drugih najboljih praksi, uzimajući u obzir preporuke, odluke i mjere poduzete bez ljudske interakcije duž cijelog vrijednosnog lanca obrade podataka. Takvi koraci mogli bi među ostalim uključivati odgovarajuće mehanizme za utvrđivanje odgovornosti, prenošenje odgovornosti među službama koje međusobno surađuju, osiguranje i reviziju. |
| --- | --- |

(1)

Digitalizacija gospodarstva sve je brža. Informacijske i komunikacijske tehnologije više nisu poseban sektor, već temelj svih modernih inovativnih gospodarskih sustava. Elektronički podaci u središtu su tih sustava i njihovom analizom ili kombinacijom s uslugama i proizvodima može se generirati velika vrijednost. Istodobno brz razvoj podatkovnog gospodarstva i novih tehnologija kao što su umjetna inteligencija, proizvodi i usluge interneta stvari, autonomni sustavi i 5G otvaraju nova pravna pitanja u vezi s pristupom podacima i njihovoj ponovnoj upotrebi, odgovornosti, etici i solidarnosti. Trebalo bi predvidjeti poduzimanje koraka u području odgovornosti, posebno primjenom samoregulatornih kodeksa i drugih najboljih praksi, uzimajući u obzir preporuke, odluke i mjere poduzete bez ljudske interakcije duž cijelog vrijednosnog lanca obrade podataka. Takvi koraci mogli bi među ostalim uključivati odgovarajuće mehanizme za utvrđivanje odgovornosti, prenošenje odgovornosti među službama koje međusobno surađuju, osiguranje i reviziju.

| (2) | Podatkovni vrijednosni lanci temelje se na različitim podatkovnim aktivnostima: stvaranju i prikupljanju podataka; objedinjavanju i organizaciji podataka; obradi podataka; analizi podataka te marketingu i distribuciji temeljenima na podacima; upotrebi i ponovnoj upotrebi podataka. Učinkovito i djelotvorno funkcioniranje obrade podataka ključna je sastavnica u svakom podatkovnom vrijednosnom lancu. Učinkovito i djelotvorno funkcioniranje obrade podataka i razvoj podatkovnog gospodarstva u Uniji priječe, međutim, dvije vrste prepreka mobilnosti podataka i jedinstvenom tržištu: zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka koje primjenjuju nadležna tijela država članica i prakse ovisnosti o određenom pružatelju usluga u privatnom sektoru. |
| --- | --- |

(2)

Podatkovni vrijednosni lanci temelje se na različitim podatkovnim aktivnostima: stvaranju i prikupljanju podataka; objedinjavanju i organizaciji podataka; obradi podataka; analizi podataka te marketingu i distribuciji temeljenima na podacima; upotrebi i ponovnoj upotrebi podataka. Učinkovito i djelotvorno funkcioniranje obrade podataka ključna je sastavnica u svakom podatkovnom vrijednosnom lancu. Učinkovito i djelotvorno funkcioniranje obrade podataka i razvoj podatkovnog gospodarstva u Uniji priječe, međutim, dvije vrste prepreka mobilnosti podataka i jedinstvenom tržištu: zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka koje primjenjuju nadležna tijela država članica i prakse ovisnosti o određenom pružatelju usluga u privatnom sektoru.

| (3) | Sloboda poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) vrijede i za usluge obrade podataka. Međutim određeni nacionalni, regionalni ili lokalni zahtjevi uvedeni u svrhu lokalizacije podataka na određenom području ometaju, a ponekad i sprečavaju pružanje tih usluga. |
| --- | --- |

(3)

Sloboda poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) vrijede i za usluge obrade podataka. Međutim određeni nacionalni, regionalni ili lokalni zahtjevi uvedeni u svrhu lokalizacije podataka na određenom području ometaju, a ponekad i sprečavaju pružanje tih usluga.

| (4) | Takve prepreke za slobodno kretanje usluga obrade podataka te za pravo poslovnog nastana za pružatelje usluga proizlaze iz zahtjeva u pravima država članica da se za potrebe njihove obrade podaci lokaliziraju na određenom zemljopisnom ili državnom području. I neka druga pravila ili administrativne prakse imaju istovjetan učinak jer nameću posebne zahtjeve koji otežavaju obradu podataka izvan određenog zemljopisnog područja ili teritorija unutar Unije, kao što su zahtjevi da se upotrebljavaju tehnološka postrojenja certificirana ili odobrena u dotičnoj državi članici. Pravna nesigurnost u pogledu pitanja mjere legitimnih i nelegitimnih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka dodatno ograničava opcije dostupne sudionicima na tržištu i javnom sektoru u pogledu lokacije obrade podataka. Ovom se Uredbom ni na koji način ne ograničava sloboda poduzeća da sklapaju ugovore kojima se određuje gdje podaci trebaju biti locirani. Ovom se Uredbom samo nastoji očuvati tu slobodu tako što se osigurava da se dogovorena lokacija može nalaziti bilo gdje u Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Takve prepreke za slobodno kretanje usluga obrade podataka te za pravo poslovnog nastana za pružatelje usluga proizlaze iz zahtjeva u pravima država članica da se za potrebe njihove obrade podaci lokaliziraju na određenom zemljopisnom ili državnom području. I neka druga pravila ili administrativne prakse imaju istovjetan učinak jer nameću posebne zahtjeve koji otežavaju obradu podataka izvan određenog zemljopisnog područja ili teritorija unutar Unije, kao što su zahtjevi da se upotrebljavaju tehnološka postrojenja certificirana ili odobrena u dotičnoj državi članici. Pravna nesigurnost u pogledu pitanja mjere legitimnih i nelegitimnih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka dodatno ograničava opcije dostupne sudionicima na tržištu i javnom sektoru u pogledu lokacije obrade podataka. Ovom se Uredbom ni na koji način ne ograničava sloboda poduzeća da sklapaju ugovore kojima se određuje gdje podaci trebaju biti locirani. Ovom se Uredbom samo nastoji očuvati tu slobodu tako što se osigurava da se dogovorena lokacija može nalaziti bilo gdje u Uniji.

| (5) | Istodobno je mobilnost podataka u Uniji otežana i privatnim ograničenjima: problemima pravne, ugovorne i tehničke prirode koji ometaju ili sprečavaju korisnike usluga obrade podataka da svoje podatke prenesu od jednog pružatelja usluga drugome ili natrag u vlastite sustave informacijske tehnologije (IT), posebno po okončanju ugovora s pružateljem usluge. |
| --- | --- |

(5)

Istodobno je mobilnost podataka u Uniji otežana i privatnim ograničenjima: problemima pravne, ugovorne i tehničke prirode koji ometaju ili sprečavaju korisnike usluga obrade podataka da svoje podatke prenesu od jednog pružatelja usluga drugome ili natrag u vlastite sustave informacijske tehnologije (IT), posebno po okončanju ugovora s pružateljem usluge.

| (6) | Kombinacija tih prepreka dovela je do nedovoljnog tržišnog natjecanja između pružatelja usluga u oblaku u Uniji, do raznih problema povezanih s ovisnosti o određenom pružatelju usluga i do velikog nedostatka mobilnosti podataka. Isto tako, politikama lokalizacije podataka umanjuje se sposobnost poduzeća koja se bave istraživanjem i razvojem da potiču suradnju između poduzeća, sveučilišta i drugih istraživačkih organizacija s ciljem podupiranja inovacija. |
| --- | --- |

(6)

Kombinacija tih prepreka dovela je do nedovoljnog tržišnog natjecanja između pružatelja usluga u oblaku u Uniji, do raznih problema povezanih s ovisnosti o određenom pružatelju usluga i do velikog nedostatka mobilnosti podataka. Isto tako, politikama lokalizacije podataka umanjuje se sposobnost poduzeća koja se bave istraživanjem i razvojem da potiču suradnju između poduzeća, sveučilišta i drugih istraživačkih organizacija s ciljem podupiranja inovacija.

| (7) | Radi pravne sigurnosti i radi potrebe za jednakim uvjetima poslovanja na tržištu Unije, jedinstveni skup propisa za sve sudionike na tržištu ključan je čimbenik za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Kako bi se uklonile prepreke u trgovini i narušenost tržišnog natjecanja koji proizlaze iz razlika među nacionalnim pravima i spriječila pojava mogućih novih prepreka u trgovini i značajnog narušavanja tržišnog natjecanja, potrebno je donijeti jedinstvena pravila koja se primjenjuju u svim državama članicama. |
| --- | --- |

(7)

Radi pravne sigurnosti i radi potrebe za jednakim uvjetima poslovanja na tržištu Unije, jedinstveni skup propisa za sve sudionike na tržištu ključan je čimbenik za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Kako bi se uklonile prepreke u trgovini i narušenost tržišnog natjecanja koji proizlaze iz razlika među nacionalnim pravima i spriječila pojava mogućih novih prepreka u trgovini i značajnog narušavanja tržišnog natjecanja, potrebno je donijeti jedinstvena pravila koja se primjenjuju u svim državama članicama.

| (8) | Ova Uredba ne utječe na pravni okvir o zaštiti fizičkih osoba u pogledu obrade osobnih podataka i o poštovanju privatnog života i zaštiti osobnih podataka u elektroničkim komunikacijama te osobito na Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (3), direktive (EU) 2016/680 (4) i 2002/58/EZ (5) Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(8)

Ova Uredba ne utječe na pravni okvir o zaštiti fizičkih osoba u pogledu obrade osobnih podataka i o poštovanju privatnog života i zaštiti osobnih podataka u elektroničkim komunikacijama te osobito na Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (3), direktive (EU) 2016/680 (4) i 2002/58/EZ (5) Europskog parlamenta i Vijeća.

| (9) | Sve rasprostranjeniji internet stvari, umjetna inteligencija i strojno učenje predstavljaju glavne izvore neosobnih podataka, primjerice kada se koriste u automatiziranim procesima industrijske proizvodnje. Neki od konkretnih primjera neosobnih podataka jesu objedinjeni i anonimizirani skupovi podataka koji se koriste za analitiku velikih podataka, podaci o preciznoj poljoprivredi koji mogu pomoći pri praćenju i optimizaciji upotrebe pesticida i vode ili podaci o potrebama održavanja za industrijske strojeve. Bude li zahvaljujući tehnološkom razvoju anonimizirane podatke moguće pretvoriti u osobne podatke, s takvim se podacima treba postupati kao s osobnim podacima te se u skladu s time treba primjenjivati Uredba (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(9)

Sve rasprostranjeniji internet stvari, umjetna inteligencija i strojno učenje predstavljaju glavne izvore neosobnih podataka, primjerice kada se koriste u automatiziranim procesima industrijske proizvodnje. Neki od konkretnih primjera neosobnih podataka jesu objedinjeni i anonimizirani skupovi podataka koji se koriste za analitiku velikih podataka, podaci o preciznoj poljoprivredi koji mogu pomoći pri praćenju i optimizaciji upotrebe pesticida i vode ili podaci o potrebama održavanja za industrijske strojeve. Bude li zahvaljujući tehnološkom razvoju anonimizirane podatke moguće pretvoriti u osobne podatke, s takvim se podacima treba postupati kao s osobnim podacima te se u skladu s time treba primjenjivati Uredba (EU) 2016/679.

| (10) | U skladu s Uredbom (EU) 2016/679 države članice ne mogu ni ograničavati ni zabranjivati slobodan protok osobnih podataka unutar Unije iz razloga povezanih sa zaštitom pojedinca u vezi s obradom osobnih podataka. Ovom Uredbom utvrđuje se isto načelo slobodnog protoka unutar Unije za neosobne podatke, osim ako je ograničenje ili zabrana opravdana iz razloga javne sigurnosti. Uredbom (EU) br. 2016/679 i ovom Uredbom utvrđuje se koherentan skup pravila u vezi sa slobodnim protokom različitih vrsta podataka. Nadalje, ovom se Uredbom ne nameće obveza odvojenog pohranjivanja različitih vrsta podataka. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s Uredbom (EU) 2016/679 države članice ne mogu ni ograničavati ni zabranjivati slobodan protok osobnih podataka unutar Unije iz razloga povezanih sa zaštitom pojedinca u vezi s obradom osobnih podataka. Ovom Uredbom utvrđuje se isto načelo slobodnog protoka unutar Unije za neosobne podatke, osim ako je ograničenje ili zabrana opravdana iz razloga javne sigurnosti. Uredbom (EU) br. 2016/679 i ovom Uredbom utvrđuje se koherentan skup pravila u vezi sa slobodnim protokom različitih vrsta podataka. Nadalje, ovom se Uredbom ne nameće obveza odvojenog pohranjivanja različitih vrsta podataka.

| (11) | Kako bi se stvorio okvir za slobodan protok neosobnih podataka u Uniji i temelj za razvoj podatkovnog gospodarstva i jačanje konkurentnosti industrije Unije, neophodno je utvrditi jasan, sveobuhvatan i predvidiv pravni okvir za obradu podataka koji nisu osobni podaci na jedinstvenom tržištu. Pristup temeljen na načelima koji predviđa suradnju među državama članicama, kao i samoregulaciju, trebao bi osigurati dovoljnu fleksibilnost okvira za uzimanje u obzir novih potreba korisnika, pružatelja usluga i nacionalnih tijela u Uniji. Kako bi se izbjegao rizik preklapanja s postojećim mehanizmima, čime bi se izbjegla veća opterećenja i za države članice i za poduzeća, detaljna tehnička pravila ne bi trebalo uvoditi. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se stvorio okvir za slobodan protok neosobnih podataka u Uniji i temelj za razvoj podatkovnog gospodarstva i jačanje konkurentnosti industrije Unije, neophodno je utvrditi jasan, sveobuhvatan i predvidiv pravni okvir za obradu podataka koji nisu osobni podaci na jedinstvenom tržištu. Pristup temeljen na načelima koji predviđa suradnju među državama članicama, kao i samoregulaciju, trebao bi osigurati dovoljnu fleksibilnost okvira za uzimanje u obzir novih potreba korisnika, pružatelja usluga i nacionalnih tijela u Uniji. Kako bi se izbjegao rizik preklapanja s postojećim mehanizmima, čime bi se izbjegla veća opterećenja i za države članice i za poduzeća, detaljna tehnička pravila ne bi trebalo uvoditi.

| (12) | Ova Uredba ne bi smjela utjecati na obradu podataka ako se ona provodi kao dio aktivnosti koje su izvan područja primjene prava Unije. Osobito bi trebalo podsjetiti da je u skladu s člankom 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) nacionalna sigurnost u isključivoj nadležnosti pojedine države članice. |
| --- | --- |

(12)

Ova Uredba ne bi smjela utjecati na obradu podataka ako se ona provodi kao dio aktivnosti koje su izvan područja primjene prava Unije. Osobito bi trebalo podsjetiti da je u skladu s člankom 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) nacionalna sigurnost u isključivoj nadležnosti pojedine države članice.

| (13) | Slobodan protok podataka u Uniji imat će važnu ulogu u ostvarenju rasta i inovacija temeljenih na podacima. Tijela javne vlasti i javnopravna tijela država članica, jednako kao i poduzeća i potrošači, mogu imati koristi od veće slobode izbora u pogledu pružatelja podatkovnih usluga, od konkurentnijih cijena i veće učinkovitosti u pogledu pružanja usluga građanima. S obzirom na velike količine podataka koje tijela javne vlasti i javnopravna tijela obrađuju, od izuzetne je važnosti da ona služe kao primjer tako što će preuzeti usluge obrade podataka te da se suzdrže od ograničenja lokalizacije podataka kad se koriste uslugama obrade podataka. Stoga bi tijela javne vlasti i javnopravna tijela trebala biti obuhvaćena ovom Uredbom. U tom pogledu načelo slobodnog protoka neosobnih podataka koje predviđa ova Uredba trebalo bi se također primjenjivati na opće i dosljedne administrativne prakse i na druge zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka u području javne nabave, ne dovodeći u pitanje Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(13)

Slobodan protok podataka u Uniji imat će važnu ulogu u ostvarenju rasta i inovacija temeljenih na podacima. Tijela javne vlasti i javnopravna tijela država članica, jednako kao i poduzeća i potrošači, mogu imati koristi od veće slobode izbora u pogledu pružatelja podatkovnih usluga, od konkurentnijih cijena i veće učinkovitosti u pogledu pružanja usluga građanima. S obzirom na velike količine podataka koje tijela javne vlasti i javnopravna tijela obrađuju, od izuzetne je važnosti da ona služe kao primjer tako što će preuzeti usluge obrade podataka te da se suzdrže od ograničenja lokalizacije podataka kad se koriste uslugama obrade podataka. Stoga bi tijela javne vlasti i javnopravna tijela trebala biti obuhvaćena ovom Uredbom. U tom pogledu načelo slobodnog protoka neosobnih podataka koje predviđa ova Uredba trebalo bi se također primjenjivati na opće i dosljedne administrativne prakse i na druge zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka u području javne nabave, ne dovodeći u pitanje Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6).

| (14) | Kao u slučaju Direktive 2014/24/EU, ovom se Uredbom ne dovode u pitanje zakoni i drugi propisi koji se odnose na unutarnju organizaciju država članica, a kojima se dodjeljuju ovlasti i odgovornosti za obradu podataka i upravljanje provedbom tih ovlasti tijelima javne vlasti i javnopravnim tijelima bez ugovorne naknade privatnih stranaka. Premda se tijela javne vlasti i javnopravna tijela potiče na to da vode računa o financijskim i drugim koristima od eksternalizacije vanjskim pružateljima usluga, ona mogu imati opravdane razloge za odabir samostalnog pružanja usluga ili povjeravanja posla unutarnjim izvođačima. Posljedično tomu, nijednom se odredbom u ovoj Uredbi države članice ne obvezuje na podugovaranje ili eksternalizaciju pružanja usluga koje žele samostalno pružati ili organizirati na način koji ne uključuje ugovore o javnoj nabavi. |
| --- | --- |

(14)

Kao u slučaju Direktive 2014/24/EU, ovom se Uredbom ne dovode u pitanje zakoni i drugi propisi koji se odnose na unutarnju organizaciju država članica, a kojima se dodjeljuju ovlasti i odgovornosti za obradu podataka i upravljanje provedbom tih ovlasti tijelima javne vlasti i javnopravnim tijelima bez ugovorne naknade privatnih stranaka. Premda se tijela javne vlasti i javnopravna tijela potiče na to da vode računa o financijskim i drugim koristima od eksternalizacije vanjskim pružateljima usluga, ona mogu imati opravdane razloge za odabir samostalnog pružanja usluga ili povjeravanja posla unutarnjim izvođačima. Posljedično tomu, nijednom se odredbom u ovoj Uredbi države članice ne obvezuje na podugovaranje ili eksternalizaciju pružanja usluga koje žele samostalno pružati ili organizirati na način koji ne uključuje ugovore o javnoj nabavi.

| (15) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na fizičke ili pravne osobe koje pružaju usluge obrade podataka korisnicima koji imaju boravište ili poslovni nastan u Uniji, uključujući pružatelje tih usluga koji pružaju usluge u Uniji ali nemaju poslovni nastan u njoj. Ova se Uredba stoga ne bi trebala primjenjivati na usluge obrade podataka koje se obavljaju izvan Unije i na zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka koji se odnose na te podatke. |
| --- | --- |

(15)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na fizičke ili pravne osobe koje pružaju usluge obrade podataka korisnicima koji imaju boravište ili poslovni nastan u Uniji, uključujući pružatelje tih usluga koji pružaju usluge u Uniji ali nemaju poslovni nastan u njoj. Ova se Uredba stoga ne bi trebala primjenjivati na usluge obrade podataka koje se obavljaju izvan Unije i na zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka koji se odnose na te podatke.

| (16) | Ovom se Uredbom ne utvrđuju pravila u vezi s određivanjem mjerodavnog prava u trgovačkim stvarima te se stoga njome ne dovodi u pitanje Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7). Konkretno, ako pravo koje je mjerodavno za ugovor nije odabrano u skladu s tom uredbom, ugovor o pružanju usluga u načelu je uređen pravom zemlje u kojoj pružatelj usluge ima uobičajeno boravište. |
| --- | --- |

(16)

Ovom se Uredbom ne utvrđuju pravila u vezi s određivanjem mjerodavnog prava u trgovačkim stvarima te se stoga njome ne dovodi u pitanje Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7). Konkretno, ako pravo koje je mjerodavno za ugovor nije odabrano u skladu s tom uredbom, ugovor o pružanju usluga u načelu je uređen pravom zemlje u kojoj pružatelj usluge ima uobičajeno boravište.

| (17) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na obradu podataka u najširem smislu, što obuhvaća upotrebu svih vrsta sustava IT-a, bez obzira na to jesu li oni locirani u prostorima korisnika ili eksternalizirani vanjskom pružatelju usluga. Ona bi trebala obuhvaćati obradu podataka različitih razina intenziteta, od pohrane podataka (engl. „Infrastructure-as-a-Service” (IaaS)) do obrade podataka putem platformi (engl. „Platform-as-a-Service” (PaaS)) ili u aplikacijama (engl. „Software-as-a-Service” (SaaS)). |
| --- | --- |

(17)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na obradu podataka u najširem smislu, što obuhvaća upotrebu svih vrsta sustava IT-a, bez obzira na to jesu li oni locirani u prostorima korisnika ili eksternalizirani vanjskom pružatelju usluga. Ona bi trebala obuhvaćati obradu podataka različitih razina intenziteta, od pohrane podataka (engl. „Infrastructure-as-a-Service” (IaaS)) do obrade podataka putem platformi (engl. „Platform-as-a-Service” (PaaS)) ili u aplikacijama (engl. „Software-as-a-Service” (SaaS)).

| (18) | Zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka jasna su prepreka slobodnom pružanju usluga obrade podataka u cijeloj Uniji te funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Kao takvi trebali bi biti zabranjeni, osim ako su opravdani iz razloga javne sigurnosti, kako je definirana pravom Unije, posebno u smislu članka 52. UFEU-a i ako zadovoljavaju načelo proporcionalnosti utvrđeno u članku 5. UEU-a. Kako bi se ostvarilo načelo slobodnog prekograničnog protoka neosobnih podataka, osiguralo brzo uklanjanje postojećih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka i iz operativnih razloga omogućila obrada podataka na više lokacija diljem Unije, te budući da se ovom Uredbom predviđaju mjere za osiguravanje dostupnosti podataka za potrebe regulatorne kontrole, države članice bi se trebale moći pozivati samo na javnu sigurnost kao opravdanje za zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka. |
| --- | --- |

(18)

Zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka jasna su prepreka slobodnom pružanju usluga obrade podataka u cijeloj Uniji te funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Kao takvi trebali bi biti zabranjeni, osim ako su opravdani iz razloga javne sigurnosti, kako je definirana pravom Unije, posebno u smislu članka 52. UFEU-a i ako zadovoljavaju načelo proporcionalnosti utvrđeno u članku 5. UEU-a. Kako bi se ostvarilo načelo slobodnog prekograničnog protoka neosobnih podataka, osiguralo brzo uklanjanje postojećih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka i iz operativnih razloga omogućila obrada podataka na više lokacija diljem Unije, te budući da se ovom Uredbom predviđaju mjere za osiguravanje dostupnosti podataka za potrebe regulatorne kontrole, države članice bi se trebale moći pozivati samo na javnu sigurnost kao opravdanje za zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka.

| (19) | Pojmom „javne sigurnosti” u smislu članka 52. UFEU-a i kako ga tumači Sud obuhvaćene su i unutarnja i vanjska sigurnost države članice, kao i pitanja javnog reda, posebno u svrhu olakšavanja istrage i otkrivanja kaznenih djela te kaznenog progona. Njime se podrazumijeva postojanje stvarne i dovoljno ozbiljne prijetnje koja utječe na jedan od temeljnih interesa društva, kao što su prijetnja funkcioniranju institucija i ključnih javnih službi i opstanku stanovništva te rizik od ozbiljnog narušavanja vanjskih odnosa ili mirnog suživota naroda, ili rizik po vojne interese. U skladu s načelom proporcionalnosti, zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka koji su opravdani razlozima javne sigurnosti trebali bi biti primjereni postizanju željenog cilja te ne bi smjeli nadilaziti ono što je nužno za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(19)

Pojmom „javne sigurnosti” u smislu članka 52. UFEU-a i kako ga tumači Sud obuhvaćene su i unutarnja i vanjska sigurnost države članice, kao i pitanja javnog reda, posebno u svrhu olakšavanja istrage i otkrivanja kaznenih djela te kaznenog progona. Njime se podrazumijeva postojanje stvarne i dovoljno ozbiljne prijetnje koja utječe na jedan od temeljnih interesa društva, kao što su prijetnja funkcioniranju institucija i ključnih javnih službi i opstanku stanovništva te rizik od ozbiljnog narušavanja vanjskih odnosa ili mirnog suživota naroda, ili rizik po vojne interese. U skladu s načelom proporcionalnosti, zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka koji su opravdani razlozima javne sigurnosti trebali bi biti primjereni postizanju željenog cilja te ne bi smjeli nadilaziti ono što je nužno za postizanje tog cilja.

| (20) | Kako bi se osigurala učinkovita primjena načela slobodnog prekograničnog protoka neosobnih podataka i spriječila pojava novih prepreka neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, države članice trebale bi Komisiji odmah dostaviti svaki nacrt zakona koji uvodi nove zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka ili izmjene postojećeg zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka. Ti nacrti zakona trebali bi se podnositi i ocjenjivati u skladu s Direktivom (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se osigurala učinkovita primjena načela slobodnog prekograničnog protoka neosobnih podataka i spriječila pojava novih prepreka neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, države članice trebale bi Komisiji odmah dostaviti svaki nacrt zakona koji uvodi nove zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka ili izmjene postojećeg zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka. Ti nacrti zakona trebali bi se podnositi i ocjenjivati u skladu s Direktivom (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (21) | Nadalje, kako bi se uklonile potencijalne postojeće prepreke, tijekom prijelaznog razdoblja od 24 mjeseca od datuma početka primjene ove Uredbe, države članice trebale bi provesti preispitivanje postojećih zakona i drugih propisa opće prirode kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka i Komisiji dostaviti, uz obrazloženje opravdanosti, sve takve zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka za koje smatraju da su u skladu s ovom Uredbom. To bi Komisiji trebalo omogućiti da ispita sukladnost svih preostalih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka. Komisija bi trebala moći, ako je to primjereno, davati primjedbe dotičnoj državi članici. Takve primjedbe bi mogle sadržavati preporuku o izmjeni ili ukidanju zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka. |
| --- | --- |

(21)

Nadalje, kako bi se uklonile potencijalne postojeće prepreke, tijekom prijelaznog razdoblja od 24 mjeseca od datuma početka primjene ove Uredbe, države članice trebale bi provesti preispitivanje postojećih zakona i drugih propisa opće prirode kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka i Komisiji dostaviti, uz obrazloženje opravdanosti, sve takve zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka za koje smatraju da su u skladu s ovom Uredbom. To bi Komisiji trebalo omogućiti da ispita sukladnost svih preostalih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka. Komisija bi trebala moći, ako je to primjereno, davati primjedbe dotičnoj državi članici. Takve primjedbe bi mogle sadržavati preporuku o izmjeni ili ukidanju zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka.

| (22) | Obveza dostavljanja postojećih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka i nacrta zakona Komisiji, koja je uspostavljena ovom Uredbom, trebala bi se primjenjivati na regulatorne zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka i nacrt akata opće prirode, ali ne na odluke upućene konkretnoj fizičkoj ili pravnoj osobi. |
| --- | --- |

(22)

Obveza dostavljanja postojećih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka i nacrta zakona Komisiji, koja je uspostavljena ovom Uredbom, trebala bi se primjenjivati na regulatorne zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka i nacrt akata opće prirode, ali ne na odluke upućene konkretnoj fizičkoj ili pravnoj osobi.

| (23) | Kako bi se osigurala transparentnost zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka u državama članicama utvrđenih u zakonima ili drugim propisima opće prirode za fizičke ili pravne osobe, kao što su pružatelji usluga i korisnici usluga obrade podataka, svaka država članica trebala bi putem jedinstvene nacionalne kontaktne točke na internetu objavljivati informacije o tim zahtjevima i redovito ažurirati te informacije. Alternativno bi države članice trebale ažurirane informacije o takvim zahtjevima dostavljati središnjoj kontaktnoj točki uspostavljenoj nekim drugim aktom Unije. Kako bi se na odgovarajući način informiralo fizičke i pravne osobe o zahtjevima u pogledu lokalizacije podataka u cijeloj Uniji, države članice trebale bi dostaviti Komisiji adrese tih jedinstvenih kontaktnih točaka. Komisija bi te informacije trebala objaviti na vlastitim internetskim stranicama, zajedno s redovito ažuriranim konsolidiranim popisom svih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka koji su na snazi u državama članicama, uključujući sažete informacije o tim zahtjevima. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se osigurala transparentnost zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka u državama članicama utvrđenih u zakonima ili drugim propisima opće prirode za fizičke ili pravne osobe, kao što su pružatelji usluga i korisnici usluga obrade podataka, svaka država članica trebala bi putem jedinstvene nacionalne kontaktne točke na internetu objavljivati informacije o tim zahtjevima i redovito ažurirati te informacije. Alternativno bi države članice trebale ažurirane informacije o takvim zahtjevima dostavljati središnjoj kontaktnoj točki uspostavljenoj nekim drugim aktom Unije. Kako bi se na odgovarajući način informiralo fizičke i pravne osobe o zahtjevima u pogledu lokalizacije podataka u cijeloj Uniji, države članice trebale bi dostaviti Komisiji adrese tih jedinstvenih kontaktnih točaka. Komisija bi te informacije trebala objaviti na vlastitim internetskim stranicama, zajedno s redovito ažuriranim konsolidiranim popisom svih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka koji su na snazi u državama članicama, uključujući sažete informacije o tim zahtjevima.

| (24) | Zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka često proizlaze iz nepovjerenja u prekograničnu obradu podataka, a ono proizlazi iz pretpostavke da će u tom slučaju podaci biti nedostupni za nadležna tijela države članice za potrebe npr. inspekcije i revizije u svrhe regulatorne ili nadzorne kontrole. Takav problem nepovjerenja ne može se riješiti samo uz pomoć ništavnosti ugovornih uvjeta kojima se nadležnim tijelima zabranjuje zakonit pristup podacima u svrhu izvršavanja njihovih službenih dužnosti. Zato bi se ovom Uredbom trebalo jasno odrediti da ona ne utječe na ovlasti nadležnih tijela da zahtijevaju pristup podacima u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom, te da se nadležnim tijelima pristup podacima ne može odbiti uz obrazloženje da se podaci obrađuju u drugoj državi članici. Nadležna tijela mogla bi uvesti funkcionalne zahtjeve kako bi olakšala pristup podacima, primjerice zahtjev prema kojem opisi sustava trebaju biti u dotičnoj državi članici. |
| --- | --- |

(24)

Zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka često proizlaze iz nepovjerenja u prekograničnu obradu podataka, a ono proizlazi iz pretpostavke da će u tom slučaju podaci biti nedostupni za nadležna tijela države članice za potrebe npr. inspekcije i revizije u svrhe regulatorne ili nadzorne kontrole. Takav problem nepovjerenja ne može se riješiti samo uz pomoć ništavnosti ugovornih uvjeta kojima se nadležnim tijelima zabranjuje zakonit pristup podacima u svrhu izvršavanja njihovih službenih dužnosti. Zato bi se ovom Uredbom trebalo jasno odrediti da ona ne utječe na ovlasti nadležnih tijela da zahtijevaju pristup podacima u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom, te da se nadležnim tijelima pristup podacima ne može odbiti uz obrazloženje da se podaci obrađuju u drugoj državi članici. Nadležna tijela mogla bi uvesti funkcionalne zahtjeve kako bi olakšala pristup podacima, primjerice zahtjev prema kojem opisi sustava trebaju biti u dotičnoj državi članici.

| (25) | Fizičke ili pravne osobe koje podliježu obvezama dostave podataka nadležnim tijelima mogu takve obveze ispuniti omogućavanjem i jamstvom učinkovitog i brzog elektroničkog pristupa podacima za nadležna tijela, bez obzira na čijem državnom području se podaci obrađuju. Takav pristup podacima može se osigurati putem konkretnih uvjeta u ugovorima između fizičkih ili pravnih osoba koje podliježu obvezi davanja pristupa podacima i pružatelja usluga. |
| --- | --- |

(25)

Fizičke ili pravne osobe koje podliježu obvezama dostave podataka nadležnim tijelima mogu takve obveze ispuniti omogućavanjem i jamstvom učinkovitog i brzog elektroničkog pristupa podacima za nadležna tijela, bez obzira na čijem državnom području se podaci obrađuju. Takav pristup podacima može se osigurati putem konkretnih uvjeta u ugovorima između fizičkih ili pravnih osoba koje podliježu obvezi davanja pristupa podacima i pružatelja usluga.

| (26) | Ako fizička ili pravna osoba podliježe obvezi davanja pristupa podacima i ne ispunjava te obveze, nadležno tijelo bi trebalo moći zatražiti pomoć od nadležnih tijela u drugim državama članicama. U takvim slučajevima nadležna tijela bi trebala upotrebljavati posebne instrumente za suradnju utvrđene zakonodavstvom Unije ili međunarodnim sporazumima, ovisno o predmetu u dotičnom slučaju, kao što su, u području policijske suradnje, kaznenog ili građanskog pravosuđa odnosno u administrativnim stvarima, Okvirna odluka Vijeća 2006/960/PUP (9), Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10), Konvencija o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe (11), Uredba Vijeća (EZ) br. 1206/2001 (12), Direktiva Vijeća 2006/112/EZ (13) i Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 (14). U nedostatku takvih posebnih mehanizama suradnje nadležna tijela trebala bi s ciljem osiguravanja pristupa traženim podacima međusobno surađivati putem uspostavljenih jedinstvenih kontaktnih točaka. |
| --- | --- |

(26)

Ako fizička ili pravna osoba podliježe obvezi davanja pristupa podacima i ne ispunjava te obveze, nadležno tijelo bi trebalo moći zatražiti pomoć od nadležnih tijela u drugim državama članicama. U takvim slučajevima nadležna tijela bi trebala upotrebljavati posebne instrumente za suradnju utvrđene zakonodavstvom Unije ili međunarodnim sporazumima, ovisno o predmetu u dotičnom slučaju, kao što su, u području policijske suradnje, kaznenog ili građanskog pravosuđa odnosno u administrativnim stvarima, Okvirna odluka Vijeća 2006/960/PUP (9), Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10), Konvencija o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe (11), Uredba Vijeća (EZ) br. 1206/2001 (12), Direktiva Vijeća 2006/112/EZ (13) i Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 (14). U nedostatku takvih posebnih mehanizama suradnje nadležna tijela trebala bi s ciljem osiguravanja pristupa traženim podacima međusobno surađivati putem uspostavljenih jedinstvenih kontaktnih točaka.

| (27) | Ako zahtjev za pomoć sadržava zahtjev za pristup tijela primatelja zahtjeva svim prostorima fizičke ili pravne osobe, uključujući svu opremu i sredstva za obradu podataka, takav pristup mora biti u skladu s pravom Unije ili nacionalnim postupovnim pravom, uključujući i pravo zahtijevanja prethodnog sudskog odobrenja za pristup objektima. |
| --- | --- |

(27)

Ako zahtjev za pomoć sadržava zahtjev za pristup tijela primatelja zahtjeva svim prostorima fizičke ili pravne osobe, uključujući svu opremu i sredstva za obradu podataka, takav pristup mora biti u skladu s pravom Unije ili nacionalnim postupovnim pravom, uključujući i pravo zahtijevanja prethodnog sudskog odobrenja za pristup objektima.

| (28) | Ovom se Uredbom korisnicima ne bi smjelo omogućiti da pokušaju izbjeći primjenu nacionalnog prava. Stoga bi njome trebalo predvidjeti da države članice mogu izricati učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije korisnicima koji nadležnim tijelima onemogućuju pristup svojim podacima potrebnim za izvršavanje službenih dužnosti nadležnih tijela u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom. U hitnim slučajevima, kada korisnik zloupotrijebi svoje pravo, države članice trebale bi moći izricati strogo proporcionalne privremene mjere. Privremenim mjerama kojima se zahtijeva relokalizacija podataka na razdoblje dulje od 180 dana nakon relokalizacije odstupilo bi se od načela slobodnog kretanja podataka na dulje razdoblje te bi stoga o njima trebalo obavijestiti Komisiju radi ispitivanja njihove sukladnosti s pravom Unije. |
| --- | --- |

(28)

Ovom se Uredbom korisnicima ne bi smjelo omogućiti da pokušaju izbjeći primjenu nacionalnog prava. Stoga bi njome trebalo predvidjeti da države članice mogu izricati učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije korisnicima koji nadležnim tijelima onemogućuju pristup svojim podacima potrebnim za izvršavanje službenih dužnosti nadležnih tijela u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom. U hitnim slučajevima, kada korisnik zloupotrijebi svoje pravo, države članice trebale bi moći izricati strogo proporcionalne privremene mjere. Privremenim mjerama kojima se zahtijeva relokalizacija podataka na razdoblje dulje od 180 dana nakon relokalizacije odstupilo bi se od načela slobodnog kretanja podataka na dulje razdoblje te bi stoga o njima trebalo obavijestiti Komisiju radi ispitivanja njihove sukladnosti s pravom Unije.

| (29) | Mogućnost prijenosa podataka bez prepreka ključni je čimbenik koji olakšava korisnikov odabir i učinkovito tržišno natjecanje na tržištima usluga obrade podataka. Stvarne ili prividne prepreke za prekogranični prijenos podataka također potkopavaju povjerenje profesionalnih korisnika u prekogranične ponude pa tako i povjerenje u unutarnje tržište. Dok pojedinačni potrošači imaju koristi od postojećeg zakonodavstva Unije, promjena pružatelja usluga nije olakšana profesionalnim korisnicima koji to učine tijekom svoje poslovne ili profesionalne aktivnosti. Usklađeni tehnički zahtjevi koji vrijede u cijeloj Uniji, neovisno o tome je li ta usklađenost postignuta tehničkim usklađivanjem, uzajamnim priznavanjem ili dobrovoljnim usklađivanjem, isto tako doprinose razvijanju konkurentnog unutarnjeg tržišta usluga obrade podataka. |
| --- | --- |

(29)

Mogućnost prijenosa podataka bez prepreka ključni je čimbenik koji olakšava korisnikov odabir i učinkovito tržišno natjecanje na tržištima usluga obrade podataka. Stvarne ili prividne prepreke za prekogranični prijenos podataka također potkopavaju povjerenje profesionalnih korisnika u prekogranične ponude pa tako i povjerenje u unutarnje tržište. Dok pojedinačni potrošači imaju koristi od postojećeg zakonodavstva Unije, promjena pružatelja usluga nije olakšana profesionalnim korisnicima koji to učine tijekom svoje poslovne ili profesionalne aktivnosti. Usklađeni tehnički zahtjevi koji vrijede u cijeloj Uniji, neovisno o tome je li ta usklađenost postignuta tehničkim usklađivanjem, uzajamnim priznavanjem ili dobrovoljnim usklađivanjem, isto tako doprinose razvijanju konkurentnog unutarnjeg tržišta usluga obrade podataka.

| (30) | Kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti okruženja u kojem postoji slobodno tržišno natjecanje, profesionalni korisnici trebali bi moći donositi informirane odluke i lako uspoređivati pojedine komponente raznih ponuda usluga obrade podataka na tržištu, uključujući i u pogledu ugovornih uvjeta za prijenos podataka nakon prestanka ugovora. U cilju usklađivanja s potencijalom tržišta za inovacije te kako bi se u obzir uzelo iskustvo i stručno znanje pružatelja usluga i profesionalnih korisnika obrade podataka, detaljne informacije i operativne zahtjeve za prijenos podataka trebali bi definirati sudionici na tržištu samoregulacijom putem kodeksa ponašanja na razini Unije, koji bi mogli sadržavati modele ugovornih uvjeta, a Komisija bi to trebala poticati, olakšavati i nadzirati. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti okruženja u kojem postoji slobodno tržišno natjecanje, profesionalni korisnici trebali bi moći donositi informirane odluke i lako uspoređivati pojedine komponente raznih ponuda usluga obrade podataka na tržištu, uključujući i u pogledu ugovornih uvjeta za prijenos podataka nakon prestanka ugovora. U cilju usklađivanja s potencijalom tržišta za inovacije te kako bi se u obzir uzelo iskustvo i stručno znanje pružatelja usluga i profesionalnih korisnika obrade podataka, detaljne informacije i operativne zahtjeve za prijenos podataka trebali bi definirati sudionici na tržištu samoregulacijom putem kodeksa ponašanja na razini Unije, koji bi mogli sadržavati modele ugovornih uvjeta, a Komisija bi to trebala poticati, olakšavati i nadzirati.

| (31) | Kako bi promjene pružatelja usluga i prijenosi podataka zaživjeli i kako bi ih se olakšalo, takvi kodeksi ponašanja trebali bi biti sveobuhvatni i pokrivati barem ključne aspekte koji su važni tijekom postupka prijenosa podataka, i to postupke i lokaciju rezervnih kopija podataka, dostupne formate podataka te podršku, potrebnu konfiguraciju informacijske tehnologije i minimalnu širinu pojasa mreže, vrijeme potrebno prije pokretanja postupka prijenosa podataka i vrijeme tijekom kojeg će podaci ostati dostupni za prijenos te jamstva za pristup podacima u slučaju da pružatelj usluga proglasi stečaj. U kodeksima ponašanja trebalo bi također biti jasno utvrđeno da ovisnost o određenom pružatelju usluge ne predstavlja prihvatljivu poslovnu praksu, trebalo bi se omogućiti korištenje tehnologija za jačanje povjerenja te bi ih trebalo redovito ažurirati kako bi išli u korak s tehnološkim razvojem. Komisija bi se trebala pobrinuti za to da se u tom postupku provede savjetovanje sa svim relevantnim dionicima, uključujući udruženja malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te novoosnovana poduzeća, korisnike i pružatelje usluga u oblaku. Komisija bi trebala ocijeniti izradu i učinkovitost provedbe takvih kodeksa ponašanja. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi promjene pružatelja usluga i prijenosi podataka zaživjeli i kako bi ih se olakšalo, takvi kodeksi ponašanja trebali bi biti sveobuhvatni i pokrivati barem ključne aspekte koji su važni tijekom postupka prijenosa podataka, i to postupke i lokaciju rezervnih kopija podataka, dostupne formate podataka te podršku, potrebnu konfiguraciju informacijske tehnologije i minimalnu širinu pojasa mreže, vrijeme potrebno prije pokretanja postupka prijenosa podataka i vrijeme tijekom kojeg će podaci ostati dostupni za prijenos te jamstva za pristup podacima u slučaju da pružatelj usluga proglasi stečaj. U kodeksima ponašanja trebalo bi također biti jasno utvrđeno da ovisnost o određenom pružatelju usluge ne predstavlja prihvatljivu poslovnu praksu, trebalo bi se omogućiti korištenje tehnologija za jačanje povjerenja te bi ih trebalo redovito ažurirati kako bi išli u korak s tehnološkim razvojem. Komisija bi se trebala pobrinuti za to da se u tom postupku provede savjetovanje sa svim relevantnim dionicima, uključujući udruženja malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te novoosnovana poduzeća, korisnike i pružatelje usluga u oblaku. Komisija bi trebala ocijeniti izradu i učinkovitost provedbe takvih kodeksa ponašanja.

| (32) | Ako nadležno tijelo jedne države članice želi zatražiti pomoć druge države članice kako bi dobilo pristup podacima u skladu s ovom Uredbom trebalo bi putem uspostavljene jedinstvene kontaktne točke podnijeti obrazložen zahtjev jedinstvenoj kontaktnoj točki te države članice uključujući pismeno obrazloženje razloga i pravne osnove za traženje pristupa podacima. Jedinstvena kontaktna točka uspostavljena od strane države članice od koje je zatražena pomoć trebala bi olakšati prosljeđivanje zahtjeva relevantnom nadležnom tijelu države članice od koje je zatražena pomoć. Kako bi se osigurala učinkovita suradnja, tijelo kojem je zahtjev proslijeđen trebalo bi bez odlaganja pružiti pomoć kao odgovor na upućeni zahtjev ili dati informacije o poteškoćama s kojima se suoči prilikom udovoljavanja zahtjevu za pomoć ili o razlozima za njegovo odbijanje. |
| --- | --- |

(32)

Ako nadležno tijelo jedne države članice želi zatražiti pomoć druge države članice kako bi dobilo pristup podacima u skladu s ovom Uredbom trebalo bi putem uspostavljene jedinstvene kontaktne točke podnijeti obrazložen zahtjev jedinstvenoj kontaktnoj točki te države članice uključujući pismeno obrazloženje razloga i pravne osnove za traženje pristupa podacima. Jedinstvena kontaktna točka uspostavljena od strane države članice od koje je zatražena pomoć trebala bi olakšati prosljeđivanje zahtjeva relevantnom nadležnom tijelu države članice od koje je zatražena pomoć. Kako bi se osigurala učinkovita suradnja, tijelo kojem je zahtjev proslijeđen trebalo bi bez odlaganja pružiti pomoć kao odgovor na upućeni zahtjev ili dati informacije o poteškoćama s kojima se suoči prilikom udovoljavanja zahtjevu za pomoć ili o razlozima za njegovo odbijanje.

| (33) | Jačanje povjerenja u sigurnost prekogranične obrade podataka trebalo bi smanjiti sklonost sudionika na tržištu i javnog sektora da pribjegavaju lokalizaciji podataka kao zamjeni za sigurnost podataka. Time bi se također trebala poboljšati pravna sigurnost za poduzeća u pogledu primjenjivih sigurnosnih zahtjeva ako aktivnosti obrade podataka eksternaliziraju pružateljima usluga, uključujući one u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(33)

Jačanje povjerenja u sigurnost prekogranične obrade podataka trebalo bi smanjiti sklonost sudionika na tržištu i javnog sektora da pribjegavaju lokalizaciji podataka kao zamjeni za sigurnost podataka. Time bi se također trebala poboljšati pravna sigurnost za poduzeća u pogledu primjenjivih sigurnosnih zahtjeva ako aktivnosti obrade podataka eksternaliziraju pružateljima usluga, uključujući one u drugim državama članicama.

| (34) | Sigurnosni zahtjevi u pogledu obrade podataka koji se primjenjuju na opravdan i proporcionalan način na temelju prava Unije ili nacionalnog prava u skladu s pravom Unije u državi članici boravišta ili poslovnog nastana fizičkih ili pravnih osoba čiji su podaci u pitanju trebali bi se primjenjivati i na pohranu i ostalu obradu tih podataka u drugoj državi članici. Te fizičke ili pravne osobe takve bi zahtjeve trebale moći ispuniti ili same ili putem klauzula u ugovorima s pružateljima usluga. |
| --- | --- |

(34)

Sigurnosni zahtjevi u pogledu obrade podataka koji se primjenjuju na opravdan i proporcionalan način na temelju prava Unije ili nacionalnog prava u skladu s pravom Unije u državi članici boravišta ili poslovnog nastana fizičkih ili pravnih osoba čiji su podaci u pitanju trebali bi se primjenjivati i na pohranu i ostalu obradu tih podataka u drugoj državi članici. Te fizičke ili pravne osobe takve bi zahtjeve trebale moći ispuniti ili same ili putem klauzula u ugovorima s pružateljima usluga.

| (35) | Sigurnosni zahtjevi uvedeni na nacionalnoj razini trebali bi biti neophodni i proporcionalni rizicima koji postoje za sigurnost obrade podataka u području primjene nacionalnog zakonodavstva u kojem su ti zahtjevi utvrđeni. |
| --- | --- |

(35)

Sigurnosni zahtjevi uvedeni na nacionalnoj razini trebali bi biti neophodni i proporcionalni rizicima koji postoje za sigurnost obrade podataka u području primjene nacionalnog zakonodavstva u kojem su ti zahtjevi utvrđeni.

| (36) | Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (15) utvrđene su mjere u cilju povećanja razine kibersigurnosti u Uniji. Usluge obrade podataka digitalne su usluge obuhvaćene tom direktivom. Prema toj direktivi države članice dužne su osigurati da pružatelji digitalnih usluga identificiraju rizike za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava koje upotrebljavaju i poduzimaju odgovarajuće i proporcionalne tehničke i organizacijske mjere za upravljanje tim rizicima. Takvim mjerama trebalo bi osigurati razinu sigurnosti primjerenu postojećem riziku uzimajući u obzir sigurnost sustava i uređaja, nošenje s eventualnim incidentom, upravljanje kontinuitetom poslovanja, praćenje, reviziju i testiranje te sukladnost s međunarodnim standardima. Komisija te elemente treba detaljnije utvrditi provedbenim aktima u okviru te direktive. |
| --- | --- |

(36)

Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (15) utvrđene su mjere u cilju povećanja razine kibersigurnosti u Uniji. Usluge obrade podataka digitalne su usluge obuhvaćene tom direktivom. Prema toj direktivi države članice dužne su osigurati da pružatelji digitalnih usluga identificiraju rizike za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava koje upotrebljavaju i poduzimaju odgovarajuće i proporcionalne tehničke i organizacijske mjere za upravljanje tim rizicima. Takvim mjerama trebalo bi osigurati razinu sigurnosti primjerenu postojećem riziku uzimajući u obzir sigurnost sustava i uređaja, nošenje s eventualnim incidentom, upravljanje kontinuitetom poslovanja, praćenje, reviziju i testiranje te sukladnost s međunarodnim standardima. Komisija te elemente treba detaljnije utvrditi provedbenim aktima u okviru te direktive.

| (37) | Komisija bi trebala podnijeti izvješće o provedbi ove Uredbe, osobito u cilju određivanja potrebe za izmjenama s obzirom na tehnološki razvoj ili kretanja na tržištu. To bi izvješće naročito trebalo ocijeniti ovu Uredbu, prije svega njezinu primjenu na skupove podataka sastavljene od osobnih i neosobnih podataka, te provedbu izuzeća koje se odnosi na javnu sigurnost. Komisija bi prije početka primjene ove Uredbe trebala objaviti i informativne smjernice o postupanju sa skupovima podataka koji se sastoje od osobnih i neosobnih podataka kako bi poduzeća, uključujući MSP-ove, bolje razumjela interakciju između ove Uredbe i Uredbe (EU) 2016/670 i osigurala poštovanje obiju uredbi. |
| --- | --- |

(37)

Komisija bi trebala podnijeti izvješće o provedbi ove Uredbe, osobito u cilju određivanja potrebe za izmjenama s obzirom na tehnološki razvoj ili kretanja na tržištu. To bi izvješće naročito trebalo ocijeniti ovu Uredbu, prije svega njezinu primjenu na skupove podataka sastavljene od osobnih i neosobnih podataka, te provedbu izuzeća koje se odnosi na javnu sigurnost. Komisija bi prije početka primjene ove Uredbe trebala objaviti i informativne smjernice o postupanju sa skupovima podataka koji se sastoje od osobnih i neosobnih podataka kako bi poduzeća, uključujući MSP-ove, bolje razumjela interakciju između ove Uredbe i Uredbe (EU) 2016/670 i osigurala poštovanje obiju uredbi.

| (38) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i postupa se u skladu s načelima priznatima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima te bi je trebalo tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima, uključujući prava na zaštitu osobnih podataka, slobodu izražavanja i informiranja te slobodu poslovanja |
| --- | --- |

(38)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i postupa se u skladu s načelima priznatima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima te bi je trebalo tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima, uključujući prava na zaštitu osobnih podataka, slobodu izražavanja i informiranja te slobodu poslovanja

| (39) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, osiguravanje slobodnog protoka podataka koji nisu osobni podaci u Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se, zbog njegova opsega i učinaka, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(39)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, osiguravanje slobodnog protoka podataka koji nisu osobni podaci u Uniji, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se, zbog njegova opsega i učinaka, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Cilj je ove Uredbe osigurati slobodan protok podataka koji nisu osobni podaci unutar Unije utvrđivanjem pravila koja se odnose na zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka, dostupnost podataka za nadležna tijela i prijenos podataka za profesionalne korisnike.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na obradu elektroničkih podataka koji nisu osobni podaci u Uniji:

| (a) | koja se pruža kao usluga korisnicima s boravištem ili poslovnim nastanom u Uniji, bez obzira na to ima li pružatelj usluga poslovni nastan u Uniji ili izvan nje; ili |
| --- | --- |

(a)

koja se pruža kao usluga korisnicima s boravištem ili poslovnim nastanom u Uniji, bez obzira na to ima li pružatelj usluga poslovni nastan u Uniji ili izvan nje; ili

| (b) | koju provodi fizička ili pravna osoba s boravištem odnosno poslovnim nastanom u Uniji za vlastite potrebe. |
| --- | --- |

(b)

koju provodi fizička ili pravna osoba s boravištem odnosno poslovnim nastanom u Uniji za vlastite potrebe.

2.   U slučaju skupova podataka koji se sastoje i od osobnih i od neosobnih podataka, Uredba se primjenjuje na neosobne podatke koji su dio skupa. Ako su osobni i neosobni podaci u skupu podataka neraskidivo povezani, ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena Uredbe (EU) 2016/679.

3.   Ova se Uredba ne primjenjuje na aktivnost koja nije obuhvaćena područjem primjene prava Unije.

Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje zakoni i drugi propisi koji se odnose na unutarnju organizaciju država članica i koji dodjeljuju ovlasti i odgovornosti za obradu podataka, i upravljanje provedbom tih ovlasti i odgovornosti, tijelima javne vlasti i javnopravnim tijelima, kako su definirana u članku 2. stavku 1. točki 4. Direktive 2014/24/EU, bez ugovorne naknade privatnih stranaka.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „podaci” znači podaci koji nisu osobni podaci kako su definirani u članku 4. točki 1. Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

1.

„podaci” znači podaci koji nisu osobni podaci kako su definirani u članku 4. točki 1. Uredbe (EU) 2016/679;

| 2. | „obrada” znači svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na podacima ili skupovima podataka u elektroničkom formatu, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima, kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, strukturiranje, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, upotreba, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje; |
| --- | --- |

2.

„obrada” znači svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na podacima ili skupovima podataka u elektroničkom formatu, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima, kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, strukturiranje, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, upotreba, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje;

| 3. | „nacrt akta” znači tekst izrađen s ciljem donošenja u obliku općeg zakona ili drugog propisa, koji je još u fazi pripreme u kojoj i dalje postoji mogućnost unošenja suštinskih izmjena; |
| --- | --- |

3.

„nacrt akta” znači tekst izrađen s ciljem donošenja u obliku općeg zakona ili drugog propisa, koji je još u fazi pripreme u kojoj i dalje postoji mogućnost unošenja suštinskih izmjena;

| 4. | „pružatelj usluga” znači fizička ili pravna osoba koja pruža usluge obrade podataka; |
| --- | --- |

4.

„pružatelj usluga” znači fizička ili pravna osoba koja pruža usluge obrade podataka;

| 5. | „zahtjev u pogledu lokalizacije podataka” znači bilo koja obveza, zabrana, uvjet, ograničenje ili drugi zahtjev koji je utvrđen zakonima ili drugim propisima država članica ili koji je rezultat općih i dosljednih administrativnih praksi u državi članici i u javnopravnim tijelima, među ostalim u području javne nabave, ne dovodeći u pitanje Direktivu 2014/24/EU kojom se propisuje obrada podataka na državnom području određene države članice ili sprečava obrada podataka u bilo kojoj drugoj državi članici; |
| --- | --- |

5.

„zahtjev u pogledu lokalizacije podataka” znači bilo koja obveza, zabrana, uvjet, ograničenje ili drugi zahtjev koji je utvrđen zakonima ili drugim propisima država članica ili koji je rezultat općih i dosljednih administrativnih praksi u državi članici i u javnopravnim tijelima, među ostalim u području javne nabave, ne dovodeći u pitanje Direktivu 2014/24/EU kojom se propisuje obrada podataka na državnom području određene države članice ili sprečava obrada podataka u bilo kojoj drugoj državi članici;

| 6. | „nadležno tijelo” znači tijelo države članice, ili bilo koji drugi subjekt, koje je na temelju nacionalnog prava ovlašten obnašati javnu funkciju ili izvršavati službene ovlasti, ima ovlasti za pristup podacima koje obrađuju fizičke ili pravne osobe u svrhu obavljanja svojih službenih dužnosti, u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

6.

„nadležno tijelo” znači tijelo države članice, ili bilo koji drugi subjekt, koje je na temelju nacionalnog prava ovlašten obnašati javnu funkciju ili izvršavati službene ovlasti, ima ovlasti za pristup podacima koje obrađuju fizičke ili pravne osobe u svrhu obavljanja svojih službenih dužnosti, u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom;

| 7. | „korisnik” znači fizička ili pravna osoba, uključujući tijelo javne vlasti ili javnopravno tijelo, koja se koristi uslugama obrade podataka; |
| --- | --- |

7.

„korisnik” znači fizička ili pravna osoba, uključujući tijelo javne vlasti ili javnopravno tijelo, koja se koristi uslugama obrade podataka;

| 8. | „profesionalni korisnik” znači fizička ili pravna osoba, uključujući tijelo javne vlasti ili javnopravno tijelo, koja koristi ili zatraži usluge obrade podataka za potrebe svoje trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti ili zadaće. |
| --- | --- |

8.

„profesionalni korisnik” znači fizička ili pravna osoba, uključujući tijelo javne vlasti ili javnopravno tijelo, koja koristi ili zatraži usluge obrade podataka za potrebe svoje trgovačke, poslovne, obrtničke ili profesionalne djelatnosti ili zadaće.

Članak 4.

Slobodno kretanje podataka unutar Unije

1.   Zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka zabranjuju se, osim ako su u skladu s načelom proporcionalnosti opravdani iz razloga javne sigurnosti.

Prvim podstavkom ovog stavka ne dovodi se u pitanje stavak 3. ni zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka utvrđeni na temelju postojećeg prava Unije.

2.   Države članice u skladu s postupcima utvrđenima u člancima 5., 6. i 7. Direktive (EU) 2015/1535 Komisiji odmah dostavljaju svaki nacrt akta kojim se uvodi nov ili mijenja postojeći zahtjev u pogledu lokalizacije podataka.

3.   Do 30 svibnja 2021. države članice dužne su osigurati stavljanje izvan snage svih postojećih zahtjeva u pogledu lokalizacije utvrđenih u zakonima ili drugim propisima koji nisu u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

Do 30 svibnja 2021., ako država članica smatra da je postojeća mjera koja sadržava zahtjev u pogledu lokalizacije podataka u skladu sa stavkom 1. ovog članka i da stoga može ostati na snazi, o toj je mjeri dužna obavijestiti Komisiju uz obrazloženje opravdanosti zadržavanja tog zahtjeva na snazi. Ne dovodeći u pitanje članak 258. UFEU-a, Komisija u roku od šest mjeseci od dana primitka takve obavijesti ispituje usklađenost te mjere sa stavkom 1. ovog članka te, ako je to primjereno, daje komentare dotičnoj državi članici, uključujući prema potrebi davanje preporuke za izmjenu ili ukidanje mjere,.

4.   Svaka država članica putem jedinstvene nacionalne kontaktne točke na internetu ili, kada je to moguće, putem kontaktne točke na razini Unije utvrđene nekim drugim aktom Unije, objavljuje i redovito ažurira detalje o svim zahtjevima u pogledu lokalizacije podataka utvrđenim zakonima ili drugim propisima koji se primjenjuju na njezinu državnom području.

5.   Svaka država članica obavješćuje Komisiju o adresi svoje jedinstvene kontaktne točke iz stavka 4. Poveznice na te jedinstvene kontaktne točke Komisija objavljuje na svojim internetskim stranicama, zajedno s redovito ažuriranim konsolidiranim popisom svih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka iz stavka 4., uključujući sažetak informacija o tim zahtjevima.

Članak 5.

Dostupnost podataka za nadležna tijela

1.   Ova Uredba nema utjecaja na ovlasti nadležnih tijela da zatraže ili dobiju pristup podacima za potrebe obavljanja svojih službenih dužnosti u skladu s zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom. Nadležnim tijelima ne može se odbiti pristup podacima uz obrazloženje da se obrađuju u nekoj drugoj državi članici.

2.   Ako nadležno tijelo, nakon što je zatražilo pristup podacima korisnika, ne dobije taj pristup i ako u pravu Unije ili međunarodnim sporazumima ne postoji poseban mehanizam suradnje za razmjenu podataka među nadležnim tijelima različitih država članica, to nadležno tijelo može zatražiti pomoć od nadležnog tijela u drugoj državi članici u skladu s postupkom utvrđenim u članku 7.

3.   Ako zahtjev za pomoć uključuje pristup nadležnog tijela kojem je zahtjev upućen svim prostorima fizičke ili pravne osobe, uključujući svu opremu i sredstva za obradu podataka, takav pristup mora biti u skladu s pravom Unije ili nacionalnim postupovnim pravom.

4.   Države članice za nepoštovanje obveze davanja podataka mogu izreći učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije, u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom.

U slučaju zloupotrebe prava koju je počinio korisnik, država članica tom korisniku može izreći strogo proporcionalne privremene mjere ako je to opravdano hitnošću pristupa podacima i uzimajući u obzir interese dotičnih stranaka. Ako se privremenom mjerom izrekne relokalizacija podataka na razdoblje dulje od 180 dana od relokalizacije, o njoj se Komisiju mora obavijestiti unutar tog roka od 180 dana. Komisija u najkraćem mogućem roku ispituje mjeru i njezinu usklađenost s pravom Unije te, ako je to primjereno, poduzima potrebne mjere. Komisija informacije o stečenom iskustvu razmjenjuje s jedinstvenim kontaktnim točkama država članica iz članka 7.

Članak 6.

Prijenos podataka

1.   Komisija potiče i olakšava izradu samoregulatornih kodeksa ponašanja na razini Unije („kodeksi ponašanja”) kako bi se doprinijelo konkurentnom podatkovnom gospodarstvu utemeljenom na načelima transparentnosti i interoperabilnosti, u okviru kojeg se propisno uzimaju u obzir otvoreni standardi koji, među ostalim, obuhvaćaju sljedeće aspekte:

| (a) | najbolje prakse za olakšavanje promjene pružatelja usluga i prijenosa podataka u strukturiranom, uobičajenom i strojno čitljivom formatu, uključujući formate otvorenih standarda ako pružatelj usluga koji prima podatke to treba ili traži; |
| --- | --- |

(a)

najbolje prakse za olakšavanje promjene pružatelja usluga i prijenosa podataka u strukturiranom, uobičajenom i strojno čitljivom formatu, uključujući formate otvorenih standarda ako pružatelj usluga koji prima podatke to treba ili traži;

| (b) | minimalne zahtjeve u pogledu informacija kako bi se osiguralo da profesionalni korisnici imaju na raspolaganju dovoljno detaljne, jasne i transparentne informacije prije sklapanja ugovora o obradi podataka u vezi s postupcima, tehničkim zahtjevima, rokovima i naknadama koje se primjenjuju u slučaju kad profesionalni korisnik želi promijeniti pružatelja usluga ili prenijeti podatke natrag u vlastiti sustav IT-a; |
| --- | --- |

(b)

minimalne zahtjeve u pogledu informacija kako bi se osiguralo da profesionalni korisnici imaju na raspolaganju dovoljno detaljne, jasne i transparentne informacije prije sklapanja ugovora o obradi podataka u vezi s postupcima, tehničkim zahtjevima, rokovima i naknadama koje se primjenjuju u slučaju kad profesionalni korisnik želi promijeniti pružatelja usluga ili prenijeti podatke natrag u vlastiti sustav IT-a;

| (c) | pristupe programima certifikacije kojima se profesionalnim korisnicima olakšava uspoređivanje proizvoda za obradu podataka, uzimajući u obzir utvrđene nacionalne ili međunarodne norme kojima se olakšava usporedivost tih proizvoda i usluga. Ti pristupi mogu, među ostalim, obuhvaćati upravljanje kvalitetom, upravljanje informacijskom sigurnosti, upravljanje kontinuitetom poslovanja i upravljanje u području okoliša. |
| --- | --- |

(c)

pristupe programima certifikacije kojima se profesionalnim korisnicima olakšava uspoređivanje proizvoda za obradu podataka, uzimajući u obzir utvrđene nacionalne ili međunarodne norme kojima se olakšava usporedivost tih proizvoda i usluga. Ti pristupi mogu, među ostalim, obuhvaćati upravljanje kvalitetom, upravljanje informacijskom sigurnosti, upravljanje kontinuitetom poslovanja i upravljanje u području okoliša.

| (d) | planove komunikacijske u kojima se slijedi multidisciplinarni pristup kako bi se podigla osviještenost o kodeksima ponašanja među relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

(d)

planove komunikacijske u kojima se slijedi multidisciplinarni pristup kako bi se podigla osviještenost o kodeksima ponašanja među relevantnim dionicima.

2.   Komisija osigurava da se kodeksi ponašanja izrađuju u uskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima, uključujući udruženja MSP-ova i novoosnovanih poduzeća, korisnike i pružatelje usluga u oblaku.

3.   Komisija potiče pružatelje usluga da dovrše izradu kodeksa ponašanja do 29. studenoga 2019. i da ih počnu učinkovito provoditi do 29. svibnja 2020.

Članak 7.

Postupak za suradnju među tijelima

1.   Svaka država članica uspostavlja jedinstvenu kontaktnu točku koja se povezuje s jedinstvenim kontaktnim točkama ostalih država članica i Komisijom u pogledu primjene ove Uredbe. Države članice dužne su izvijestiti Komisiju o uspostavljenim jedinstvenim kontaktnim točkama i o svim daljnjim izmjenama u pogledu tih kontaktnih točaka.

2.   Nadležno tijelo jedne države članice koje želi zatražiti pomoć druge države članice na temelju članka 5. stavka 2. kako bi dobilo pristup podacima podnosi obrazložen zahtjev jedinstvenoj kontaktnoj točki te države članice. Zahtjev mora sadržavati pismeno obrazloženje razloga i pravnu osnovu za traženje pristupa podacima.

3.   Jedinstvena kontaktna točka identificira relevantno nadležno tijelo svoje države članice i tom nadležnom tijelu prosljeđuje zahtjev zaprimljen na temelju stavka 2.

4.   Odgovarajuće nadležno tijelo koje je primilo zahtjev bez nepotrebnog odgađanja i u roku razmjernom hitnosti zahtjeva daje odgovor tako što dostavlja tražene podatka ili obavješćuje nadležno tijelo koje zahtijeva podatke da ne smatra da su uvjeti za traženje pomoći iz ove Uredbe ispunjeni.

5.   Sve informacije razmijenjene u kontekstu pomoći zatražene i pružene u skladu s člankom 5. stavkom 2. smiju se upotrebljavati samo u onu svrhu za koju su zatražene.

6.   Jedinstvene kontaktne točke korisnicima pružaju opće informacije o ovoj Uredbi, uključujući o kodeksima ponašanja.

Članak 8.

Ocjena i smjernice

1.   Komisija najkasnije 29. studenoga 2022. podnosi izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru s ocjenom provedbe ove Uredbe, a posebno u pogledu:

| (a) | primjene ove Uredbe, posebice na skupove podataka koji se sastoje od osobnih i neosobnih podataka s obzirom na tržišni i tehnološki razvoj koji bi mogao proširiti mogućnosti poništavanja anonimizacije podataka; |
| --- | --- |

(a)

primjene ove Uredbe, posebice na skupove podataka koji se sastoje od osobnih i neosobnih podataka s obzirom na tržišni i tehnološki razvoj koji bi mogao proširiti mogućnosti poništavanja anonimizacije podataka;

| (b) | provedbe članka 4. stavka 1. u državama članicama, a posebno izuzeća koje se odnosi na javnu sigurnost; i |
| --- | --- |

(b)

provedbe članka 4. stavka 1. u državama članicama, a posebno izuzeća koje se odnosi na javnu sigurnost; i

| (c) | izrade i djelotvorne provedbe kodeksa ponašanja te djelotvornog pružanja informacija od strane pružatelja usluga. |
| --- | --- |

(c)

izrade i djelotvorne provedbe kodeksa ponašanja te djelotvornog pružanja informacija od strane pružatelja usluga.

2.   Države članice dostavljaju Komisiji podatke potrebne za pripremu izvješća iz stavka 1.

3.   Komisija do 29. svibnja 2019. objavljuje informativne smjernice o interakciji između ove Uredbe i Uredbe (EU) 2016/679, posebice u pogledu skupova podataka koji se sastoje od osobnih i neosobnih podataka.

Članak 9.

Završne odredbe

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova se Uredba počinje primjenjivati šest mjeseci nakon objave.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. studenoga 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  SL C 227, 28.6.2018., str. 78.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 4. listopada 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 6. studenoga 2018.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

3

(4)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

4

(5)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

5

(6)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I), (SL L 177, 4.7.2008., str. 6.).

7

(8)  Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

8

(9)  Okvirna odluka Vijeća 2006/960/PUP od 18. prosinca 2006. o pojednostavljenju razmjene informacija i obavještajnih podataka između tijela zaduženih za izvršavanje zakona u državama članicama Europske unije (SL L 386, 29.12.2006., str. 89.).

9

(10)  Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (SL L 130, 1.5.2014., str. 1.).

10

(11)  Konvencija o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe, CETS br. 185.

11

(12)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (SL L 174, 27.6.2001., str. 1.).

12

(13)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 od 7. listopada 2010. o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 268, 12.10.2010., str. 1.).

14

(15)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

15

---

DIREKTIVE

| 28.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 303/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 303/69

---

DIREKTIVA (EU) 2018/1808 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. studenoga 2018.

o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 53. stavak 1. i članak 62.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Posljednja suštinska izmjena Direktive Vijeća 89/552/EEZ (4), koja je kasnije kodificirana Direktivom 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), izvršena je 2007. donošenjem Direktive 2007/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6). Otada je došlo do znatnog i naglog razvoja tržišta audiovizualnih medijskih usluga zbog trenutačne konvergencije televizije i internetskih usluga. Tehnički razvoj omogućio je nove vrste usluga i korisničkih iskustava. Navike gledanja, posebno kod mlađih generacija, znatno su se promijenile. Iako je veliki televizijski zaslon i dalje važan uređaj za dijeljenje audiovizualnih iskustava, mnogi gledatelji prešli su na gledanje audiovizualnog sadržaja na drugim, prijenosnim uređajima. Tradicionalni televizijski sadržaj i dalje čini najveći udio prosječnog dnevnog vremena gledanja.
  Međutim, nove vrste sadržaja, poput videoisječaka ili sadržaja koje generiraju korisnici sve više dobivaju na važnosti, a novi akteri, među ostalim pružatelji usluga videa na zahtjev i platformi za razmjenu videozapisa, učvrstili su svoj položaj. Ta konvergencija medija zahtijeva ažuriran pravni okvir kako bi se odrazila kretanja na tržištu i postigla ravnoteža između pristupa uslugama online sadržaja, zaštite potrošača i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Posljednja suštinska izmjena Direktive Vijeća 89/552/EEZ (4), koja je kasnije kodificirana Direktivom 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), izvršena je 2007. donošenjem Direktive 2007/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6). Otada je došlo do znatnog i naglog razvoja tržišta audiovizualnih medijskih usluga zbog trenutačne konvergencije televizije i internetskih usluga. Tehnički razvoj omogućio je nove vrste usluga i korisničkih iskustava. Navike gledanja, posebno kod mlađih generacija, znatno su se promijenile. Iako je veliki televizijski zaslon i dalje važan uređaj za dijeljenje audiovizualnih iskustava, mnogi gledatelji prešli su na gledanje audiovizualnog sadržaja na drugim, prijenosnim uređajima. Tradicionalni televizijski sadržaj i dalje čini najveći udio prosječnog dnevnog vremena gledanja.

Međutim, nove vrste sadržaja, poput videoisječaka ili sadržaja koje generiraju korisnici sve više dobivaju na važnosti, a novi akteri, među ostalim pružatelji usluga videa na zahtjev i platformi za razmjenu videozapisa, učvrstili su svoj položaj. Ta konvergencija medija zahtijeva ažuriran pravni okvir kako bi se odrazila kretanja na tržištu i postigla ravnoteža između pristupa uslugama online sadržaja, zaštite potrošača i konkurentnosti.

| (2) | Komisija je 6. svibnja 2015. donijela komunikaciju pod nazivom „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” u kojoj je najavila reviziju Direktive 2010/13/EU. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 6. svibnja 2015. donijela komunikaciju pod nazivom „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” u kojoj je najavila reviziju Direktive 2010/13/EU.

| (3) | Direktiva 2010/13/EU trebala bi se nastaviti primjenjivati samo na one usluge čija je glavna svrha pružanje programa u svrhu obavješćivanja, zabave ili obrazovanja. Trebalo bi smatrati i da je zahtjev glavne svrhe ispunjen ako usluga ima audiovizualni sadržaj i oblik koji su odvojivi od glavne aktivnosti pružatelja usluge, poput samostalnih dijelova online novina koji sadrže audiovizualne programe ili videozapise koje su generirali korisnici, pri čemu se može smatrati da su ti dijelovi odvojivi od njegove glavne aktivnosti. Trebalo bi smatrati da je usluga samo neodvojiv dodatak glavnoj aktivnosti kao rezultat povezanosti između audiovizualne ponude i glavne aktivnosti, kao što je pružanje vijesti u pisanom obliku. Kao takvi, kanali ili bilo koje druge audiovizualne usluge za koje uredničku odgovornost snosi pružatelj mogu se sami po sebi smatrati audiovizualnim medijskim uslugama, čak i ako se pružaju na platformi za razmjenu videozapisa čije je obilježje nepostojanje uredničke odgovornosti. U takvim slučajevima odgovornost za usklađenost s Direktivom 2010/13/EU pada na pružatelje koji snose uredničku odgovornost. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2010/13/EU trebala bi se nastaviti primjenjivati samo na one usluge čija je glavna svrha pružanje programa u svrhu obavješćivanja, zabave ili obrazovanja. Trebalo bi smatrati i da je zahtjev glavne svrhe ispunjen ako usluga ima audiovizualni sadržaj i oblik koji su odvojivi od glavne aktivnosti pružatelja usluge, poput samostalnih dijelova online novina koji sadrže audiovizualne programe ili videozapise koje su generirali korisnici, pri čemu se može smatrati da su ti dijelovi odvojivi od njegove glavne aktivnosti. Trebalo bi smatrati da je usluga samo neodvojiv dodatak glavnoj aktivnosti kao rezultat povezanosti između audiovizualne ponude i glavne aktivnosti, kao što je pružanje vijesti u pisanom obliku. Kao takvi, kanali ili bilo koje druge audiovizualne usluge za koje uredničku odgovornost snosi pružatelj mogu se sami po sebi smatrati audiovizualnim medijskim uslugama, čak i ako se pružaju na platformi za razmjenu videozapisa čije je obilježje nepostojanje uredničke odgovornosti. U takvim slučajevima odgovornost za usklađenost s Direktivom 2010/13/EU pada na pružatelje koji snose uredničku odgovornost.

| (4) | Uslugama platformi za razmjenu videozapisa pruža se audiovizualni sadržaj kojemu sve više pristupa šira javnost, a posebice mladi. To se ujedno odnosi i na usluge društvenih medija koje su postale važno sredstvo za dijeljenje informacija te za zabavu i obrazovanje, među ostalim osiguravanjem pristupa programima i videozapisima koje su generirali korisnici. Te usluge društvenih medija potrebno je uključiti u područje primjene Direktive 2010/13/EU jer se natječu za istu publiku i prihode kao i audiovizualne medijske usluge. Nadalje, one imaju znatan učinak i u smislu olakšavanja mogućnosti korisnika da oblikuju i utječu na mišljenja drugih korisnika. Stoga, kako bi se maloljetnici zaštitili od štetnog sadržaja, a svi građani od poticanja na mržnju, nasilje i terorizam, te bi usluge trebalo obuhvatiti Direktivom 2010/13/EU u mjeri u kojoj zadovoljavaju definiciju usluga platformi za razmjenu videozapisa. |
| --- | --- |

(4)

Uslugama platformi za razmjenu videozapisa pruža se audiovizualni sadržaj kojemu sve više pristupa šira javnost, a posebice mladi. To se ujedno odnosi i na usluge društvenih medija koje su postale važno sredstvo za dijeljenje informacija te za zabavu i obrazovanje, među ostalim osiguravanjem pristupa programima i videozapisima koje su generirali korisnici. Te usluge društvenih medija potrebno je uključiti u područje primjene Direktive 2010/13/EU jer se natječu za istu publiku i prihode kao i audiovizualne medijske usluge. Nadalje, one imaju znatan učinak i u smislu olakšavanja mogućnosti korisnika da oblikuju i utječu na mišljenja drugih korisnika. Stoga, kako bi se maloljetnici zaštitili od štetnog sadržaja, a svi građani od poticanja na mržnju, nasilje i terorizam, te bi usluge trebalo obuhvatiti Direktivom 2010/13/EU u mjeri u kojoj zadovoljavaju definiciju usluga platformi za razmjenu videozapisa.

| (5) | Iako cilj Direktive 2010/13/EU nije uređenje usluga društvenih medija kao takvih, usluge društvenih medija trebalo bi obuhvatiti ako pružanje programa i videozapisa koje su generirali korisnici predstavlja jednu od osnovnih funkcionalnosti te usluge. Pružanje programâ i videozapisa koje su generirali korisnici moglo bi se smatrati jednom od osnovnih funkcionalnosti usluge društvenih medija ako audiovizualni sadržaj nije samo prateći u odnosu na aktivnosti te usluge društvenih medija ili ako ne predstavlja samo njihov manji dio. Kako bi se osigurala jasnoća, učinkovitost i dosljednost provedbe, Komisija bi, prema potrebi i nakon savjetovanja s Odborom za kontakt, trebala izdati smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije pojma „usluge platformi za razmjenu videozapisa”. Te bi smjernice trebalo sastaviti uzimajući u obzir ciljeve interesa šire javnosti koje treba postići mjerama koje trebaju poduzeti pružatelji platformi za razmjenu videozapisa i pravo na slobodu izražavanja. |
| --- | --- |

(5)

Iako cilj Direktive 2010/13/EU nije uređenje usluga društvenih medija kao takvih, usluge društvenih medija trebalo bi obuhvatiti ako pružanje programa i videozapisa koje su generirali korisnici predstavlja jednu od osnovnih funkcionalnosti te usluge. Pružanje programâ i videozapisa koje su generirali korisnici moglo bi se smatrati jednom od osnovnih funkcionalnosti usluge društvenih medija ako audiovizualni sadržaj nije samo prateći u odnosu na aktivnosti te usluge društvenih medija ili ako ne predstavlja samo njihov manji dio. Kako bi se osigurala jasnoća, učinkovitost i dosljednost provedbe, Komisija bi, prema potrebi i nakon savjetovanja s Odborom za kontakt, trebala izdati smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije pojma „usluge platformi za razmjenu videozapisa”. Te bi smjernice trebalo sastaviti uzimajući u obzir ciljeve interesa šire javnosti koje treba postići mjerama koje trebaju poduzeti pružatelji platformi za razmjenu videozapisa i pravo na slobodu izražavanja.

| (6) | Kada odvojivi dio usluge sačinjava uslugu platformi za razmjenu videozapisa za potrebe Direktive 2010/13/EU, samo bi taj dio trebao biti obuhvaćen tom direktivom, i to samo u pogledu programa i videozapisa koje su generirali korisnici. Videoisječci koji su uključeni u urednički sadržaj elektroničkih verzija novina i časopisa te animirane slike kao što su GIF-ovi ne bi trebali biti obuhvaćeni Direktivom 2010/13/EU. Definicijom usluge platformi za razmjenu videozapisa ne bi trebalo obuhvatiti negospodarske djelatnosti, poput pružanja audiovizualnog sadržaja na privatnim internetskim stranicama i nekomercijalnih interesnih zajednica. |
| --- | --- |

(6)

Kada odvojivi dio usluge sačinjava uslugu platformi za razmjenu videozapisa za potrebe Direktive 2010/13/EU, samo bi taj dio trebao biti obuhvaćen tom direktivom, i to samo u pogledu programa i videozapisa koje su generirali korisnici. Videoisječci koji su uključeni u urednički sadržaj elektroničkih verzija novina i časopisa te animirane slike kao što su GIF-ovi ne bi trebali biti obuhvaćeni Direktivom 2010/13/EU. Definicijom usluge platformi za razmjenu videozapisa ne bi trebalo obuhvatiti negospodarske djelatnosti, poput pružanja audiovizualnog sadržaja na privatnim internetskim stranicama i nekomercijalnih interesnih zajednica.

| (7) | Kako bi se osigurala učinkovita provedba Direktive 2010/13/EU, ključno je da države članice uspostave i vode ažuriranu evidenciju pružatelja medijskih usluga i pružatelja platformi za razmjenu videozapisa u njihovoj nadležnosti i da redovito razmjenjuju tu evidenciju sa svojim nadležnim neovisnim regulatornim vlastima ili tijelima i Komisijom. Ta bi evidencija trebala uključivati informacije o kriterijima na kojima se temelji nadležnost. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osigurala učinkovita provedba Direktive 2010/13/EU, ključno je da države članice uspostave i vode ažuriranu evidenciju pružatelja medijskih usluga i pružatelja platformi za razmjenu videozapisa u njihovoj nadležnosti i da redovito razmjenjuju tu evidenciju sa svojim nadležnim neovisnim regulatornim vlastima ili tijelima i Komisijom. Ta bi evidencija trebala uključivati informacije o kriterijima na kojima se temelji nadležnost.

| (8) | Za utvrđenje nadležnosti potrebna je procjena činjeničnih stanja u odnosu na kriterije propisane u Direktivi 2010/13/EU. Ocjenjivanjem takvih činjeničnih stanja mogli bi se dobiti proturječni rezultati. U primjeni postupaka suradnje predviđenih u toj direktivi važno je da Komisija svoje nalaze može utemeljiti na pouzdanim činjenicama. Skupina europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) trebala bi stoga imati ovlasti da na zahtjev Komisije donese mišljenja o nadležnosti. Ako se Komisija u primjeni tih postupaka suradnje odluči savjetovati s ERGA-om, trebala bi o tome obavijestiti Odbor za kontakt, među ostalim o obavijestima primljenima od država članica u okviru tih postupaka suradnje te o mišljenju ERGA-e. |
| --- | --- |

(8)

Za utvrđenje nadležnosti potrebna je procjena činjeničnih stanja u odnosu na kriterije propisane u Direktivi 2010/13/EU. Ocjenjivanjem takvih činjeničnih stanja mogli bi se dobiti proturječni rezultati. U primjeni postupaka suradnje predviđenih u toj direktivi važno je da Komisija svoje nalaze može utemeljiti na pouzdanim činjenicama. Skupina europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) trebala bi stoga imati ovlasti da na zahtjev Komisije donese mišljenja o nadležnosti. Ako se Komisija u primjeni tih postupaka suradnje odluči savjetovati s ERGA-om, trebala bi o tome obavijestiti Odbor za kontakt, među ostalim o obavijestima primljenima od država članica u okviru tih postupaka suradnje te o mišljenju ERGA-e.

| (9) | Postupci i uvjeti za ograničavanje slobode pružanja i primanja audiovizualnih medijskih usluga trebali bi biti isti i za linearne i nelinearne usluge. |
| --- | --- |

(9)

Postupci i uvjeti za ograničavanje slobode pružanja i primanja audiovizualnih medijskih usluga trebali bi biti isti i za linearne i nelinearne usluge.

| (10) | U skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije („Sud”), moguće je ograničiti pravo na pružanje usluga zajamčeno u Ugovoru zbog prevladavajućih razloga od interesa za širu javnost, primjerice postizanja visoke razine zaštite potrošača, pod uvjetom da su takva ograničenja opravdana, razmjerna i nužna. Stoga bi država članica trebala moći poduzeti određene mjere kako bi osigurala poštovanje svojih pravila o zaštiti potrošača koja nisu obuhvaćena područjima koja su koordinirana Direktivom 2010/13/EU. Mjere koje je država članica poduzela radi provedbe svojeg nacionalnog režima zaštite potrošača, među ostalim u odnosu na oglašavanje igara na sreću, trebale bi biti opravdane, razmjerne cilju koji se nastoji postići i nužne prema zahtjevima sudske prakse Suda. U svakom slučaju država članica primateljica ne smije poduzimati nikakve mjere kojima bi se na njezinu državnom području spriječio daljnji prijenos televizijskih emisija iz druge države članice. |
| --- | --- |

(10)

U skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije („Sud”), moguće je ograničiti pravo na pružanje usluga zajamčeno u Ugovoru zbog prevladavajućih razloga od interesa za širu javnost, primjerice postizanja visoke razine zaštite potrošača, pod uvjetom da su takva ograničenja opravdana, razmjerna i nužna. Stoga bi država članica trebala moći poduzeti određene mjere kako bi osigurala poštovanje svojih pravila o zaštiti potrošača koja nisu obuhvaćena područjima koja su koordinirana Direktivom 2010/13/EU. Mjere koje je država članica poduzela radi provedbe svojeg nacionalnog režima zaštite potrošača, među ostalim u odnosu na oglašavanje igara na sreću, trebale bi biti opravdane, razmjerne cilju koji se nastoji postići i nužne prema zahtjevima sudske prakse Suda. U svakom slučaju država članica primateljica ne smije poduzimati nikakve mjere kojima bi se na njezinu državnom području spriječio daljnji prijenos televizijskih emisija iz druge države članice.

| (11) | Kada država članica, obavješćuje Komisiju da se neki pružatelj medijske usluge poslovno nastanio u državi članici koja ima nadležnost kako bi zaobišao stroža pravila u područjima koja se usklađuju Direktivom 2010/13/EU, a koja bi bila primjenjiva na tog pružatelja da ima poslovni nastan u državi članici koja je izvršila obavješćivanje, trebala bi u tu svrhu predočiti vjerodostojne i valjano potkrijepljene dokaze. Takvi bi dokazi trebali sadržavati niz potvrđujućih činjenica na temelju kojih se takvo zaobilaženje pravila može opravdano utvrditi. |
| --- | --- |

(11)

Kada država članica, obavješćuje Komisiju da se neki pružatelj medijske usluge poslovno nastanio u državi članici koja ima nadležnost kako bi zaobišao stroža pravila u područjima koja se usklađuju Direktivom 2010/13/EU, a koja bi bila primjenjiva na tog pružatelja da ima poslovni nastan u državi članici koja je izvršila obavješćivanje, trebala bi u tu svrhu predočiti vjerodostojne i valjano potkrijepljene dokaze. Takvi bi dokazi trebali sadržavati niz potvrđujućih činjenica na temelju kojih se takvo zaobilaženje pravila može opravdano utvrditi.

| (12) | U svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću o boljoj regulativi za bolje rezultate – Agenda EU-a Komisija je naglasila da će pri razmatranju rješenja politike u obzir uzeti i regulatorna i neregulatorna sredstva oblikovana na zajedničkoj praksi i načelima za bolju samoregulaciju i koregulaciju. Niz kodeksa ponašanja utvrđenih u područjima koja se usklađuju Direktivom 2010/13/EU pokazali su se dobro oblikovanima u skladu s načelima bolje samoregulacije i koregulacije. Postojanje zakonodavne podloge smatralo se važnim čimbenikom uspjeha u promicanju usklađenosti s kodeksom samoregulacije ili koregulacije. Jednako je važno da se tim kodeksima uspostave konkretne zadaće i ciljevi kojima se omogućuje redovito, transparentno i neovisno praćenje i evaluacija ciljeva kodeksa ponašanja. U kodeksima ponašanja trebalo bi se omogućiti i učinkovito izvršenje. Ta bi se načela trebala slijediti u kodeksima samoregulacije i koregulacije donesenima u područjima koja se usklađuju Direktivom 2010/13/EU. |
| --- | --- |

(12)

U svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću o boljoj regulativi za bolje rezultate – Agenda EU-a Komisija je naglasila da će pri razmatranju rješenja politike u obzir uzeti i regulatorna i neregulatorna sredstva oblikovana na zajedničkoj praksi i načelima za bolju samoregulaciju i koregulaciju. Niz kodeksa ponašanja utvrđenih u područjima koja se usklađuju Direktivom 2010/13/EU pokazali su se dobro oblikovanima u skladu s načelima bolje samoregulacije i koregulacije. Postojanje zakonodavne podloge smatralo se važnim čimbenikom uspjeha u promicanju usklađenosti s kodeksom samoregulacije ili koregulacije. Jednako je važno da se tim kodeksima uspostave konkretne zadaće i ciljevi kojima se omogućuje redovito, transparentno i neovisno praćenje i evaluacija ciljeva kodeksa ponašanja. U kodeksima ponašanja trebalo bi se omogućiti i učinkovito izvršenje. Ta bi se načela trebala slijediti u kodeksima samoregulacije i koregulacije donesenima u područjima koja se usklađuju Direktivom 2010/13/EU.

| (13) | Iskustvo je pokazalo da i instrumenti samoregulacije i instrumenti koregulacije, primijenjeni u skladu s različitim pravnim tradicijama država članica, mogu imati važnu ulogu u osiguravanju visoke razine zaštite potrošača. Mjere usmjerene na postizanje ciljeva od interesa za širu javnost u sektoru audiovizualnih medijskih usluga, koji je u nastajanju, učinkovitije su ako ih se poduzima uz aktivnu potporu samih pružatelja usluga. |
| --- | --- |

(13)

Iskustvo je pokazalo da i instrumenti samoregulacije i instrumenti koregulacije, primijenjeni u skladu s različitim pravnim tradicijama država članica, mogu imati važnu ulogu u osiguravanju visoke razine zaštite potrošača. Mjere usmjerene na postizanje ciljeva od interesa za širu javnost u sektoru audiovizualnih medijskih usluga, koji je u nastajanju, učinkovitije su ako ih se poduzima uz aktivnu potporu samih pružatelja usluga.

| (14) | Samoregulacija predstavlja vrstu dobrovoljne inicijative koja omogućuje gospodarskim operatorima, socijalnim partnerima, nevladinim organizacijama i udrugama da donesu zajedničke smjernice, među sobom i za sebe. Odgovorni su za razvoj, praćenje i izvršavanje tih smjernica, kao i usklađenost s njima. Države članice trebale bi, u skladu sa svojim različitim pravnim tradicijama, prepoznati ulogu koju može imati učinkovita samoregulacija kao dodatak uspostavljenim zakonodavnim, pravosudnim i upravnim mehanizmima te njezin koristan doprinos postizanju ciljeva Direktive 2010/13/EU. Međutim, iako bi samoregulacija mogla biti nadopunjujuća metoda primjene pojedinih odredaba Direktive 2010/13/EU, ona ne bi trebala predstavljati zamjenu za obveze nacionalnog zakonodavca. Koregulacija pruža, u svojem minimalnom obliku, pravnu vezu između samoregulacije i nacionalnog zakonodavca u skladu s pravnim tradicijama država članica. U koregulaciji regulatornu ulogu dijele dionici i vlada ili nacionalne regulatorne vlasti ili tijela. Uloga mjerodavnih javih tijela uključuje priznavanje sustava koregulacije, reviziju njegovih postupaka i financiranje sustava. Koregulacijom bi se trebala dopustiti mogućnost državne intervencije u slučaju kada njezini ciljevi nisu postignuti. Ne dovodeći u pitanje formalne obveze država članica u vezi s prenošenjem zakonodavstva, Direktivom 2010/13/EU potiče se uporaba samoregulacije i koregulacije. No time se ne obvezuju države članice da uspostave režime samoregulacije, koregulacije, ili oboje, niti da prekinu ili ugroze postojeće inicijative za koregulaciju koje su u državama članicama već prisutne i učinkovite. |
| --- | --- |

(14)

Samoregulacija predstavlja vrstu dobrovoljne inicijative koja omogućuje gospodarskim operatorima, socijalnim partnerima, nevladinim organizacijama i udrugama da donesu zajedničke smjernice, među sobom i za sebe. Odgovorni su za razvoj, praćenje i izvršavanje tih smjernica, kao i usklađenost s njima. Države članice trebale bi, u skladu sa svojim različitim pravnim tradicijama, prepoznati ulogu koju može imati učinkovita samoregulacija kao dodatak uspostavljenim zakonodavnim, pravosudnim i upravnim mehanizmima te njezin koristan doprinos postizanju ciljeva Direktive 2010/13/EU. Međutim, iako bi samoregulacija mogla biti nadopunjujuća metoda primjene pojedinih odredaba Direktive 2010/13/EU, ona ne bi trebala predstavljati zamjenu za obveze nacionalnog zakonodavca. Koregulacija pruža, u svojem minimalnom obliku, pravnu vezu između samoregulacije i nacionalnog zakonodavca u skladu s pravnim tradicijama država članica. U koregulaciji regulatornu ulogu dijele dionici i vlada ili nacionalne regulatorne vlasti ili tijela. Uloga mjerodavnih javih tijela uključuje priznavanje sustava koregulacije, reviziju njegovih postupaka i financiranje sustava. Koregulacijom bi se trebala dopustiti mogućnost državne intervencije u slučaju kada njezini ciljevi nisu postignuti. Ne dovodeći u pitanje formalne obveze država članica u vezi s prenošenjem zakonodavstva, Direktivom 2010/13/EU potiče se uporaba samoregulacije i koregulacije. No time se ne obvezuju države članice da uspostave režime samoregulacije, koregulacije, ili oboje, niti da prekinu ili ugroze postojeće inicijative za koregulaciju koje su u državama članicama već prisutne i učinkovite.

| (15) | Transparentnost vlasništva medija izravno je povezana sa slobodom izražavanja kao temeljem demokratskih sustava. Informacijama koje se odnose na vlasničku strukturu pružateljâ medijskih usluga, pri čemu je posljedica takva vlasništva nadzor ili izvršavanje znatnog utjecaja nad sadržajem pruženih usluga, korisnicima se omogućuje oblikovanje utemeljenog mišljenja o takvom sadržaju. Države članice trebale bi moći utvrditi bi li i do koje bi mjere informacije o vlasničkoj strukturi pružatelja medijske usluge trebale biti dostupne korisnicima, pod uvjetom da se poštuje bit dotičnih temeljnih prava i sloboda te da su takve mjere nužne i razmjerne. |
| --- | --- |

(15)

Transparentnost vlasništva medija izravno je povezana sa slobodom izražavanja kao temeljem demokratskih sustava. Informacijama koje se odnose na vlasničku strukturu pružateljâ medijskih usluga, pri čemu je posljedica takva vlasništva nadzor ili izvršavanje znatnog utjecaja nad sadržajem pruženih usluga, korisnicima se omogućuje oblikovanje utemeljenog mišljenja o takvom sadržaju. Države članice trebale bi moći utvrditi bi li i do koje bi mjere informacije o vlasničkoj strukturi pružatelja medijske usluge trebale biti dostupne korisnicima, pod uvjetom da se poštuje bit dotičnih temeljnih prava i sloboda te da su takve mjere nužne i razmjerne.

| (16) | Zbog posebne prirode audiovizualnih medijskih usluga, a osobito zbog utjecaja koji te usluge imaju na način na koji ljudi oblikuju svoja mišljenja, korisnici imaju legitiman interes da saznaju tko je odgovoran za sadržaj tih usluga. Kako bi se ojačala sloboda izražavanja i time promicao medijski pluralizam i izbjegli sukobi interesa, važno je da države članice osiguraju da korisnici u svakom trenutku imaju jednostavan i izravan pristup informacijama o pružateljima medijske usluge. Svaka država članica mora donijeti svoje odluke, posebice u pogledu informacija koje se mogu pružiti o vlasničkoj strukturi i stvarnim vlasnicima. |
| --- | --- |

(16)

Zbog posebne prirode audiovizualnih medijskih usluga, a osobito zbog utjecaja koji te usluge imaju na način na koji ljudi oblikuju svoja mišljenja, korisnici imaju legitiman interes da saznaju tko je odgovoran za sadržaj tih usluga. Kako bi se ojačala sloboda izražavanja i time promicao medijski pluralizam i izbjegli sukobi interesa, važno je da države članice osiguraju da korisnici u svakom trenutku imaju jednostavan i izravan pristup informacijama o pružateljima medijske usluge. Svaka država članica mora donijeti svoje odluke, posebice u pogledu informacija koje se mogu pružiti o vlasničkoj strukturi i stvarnim vlasnicima.

| (17) | Kako bi se poslovnim subjektima i tijelima država članica osigurale usklađenost i pravna sigurnost, pojam „poticanje na nasilje ili mržnju” trebalo bi, u odgovarajućoj mjeri, razumjeti u smislu Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP (7). |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se poslovnim subjektima i tijelima država članica osigurale usklađenost i pravna sigurnost, pojam „poticanje na nasilje ili mržnju” trebalo bi, u odgovarajućoj mjeri, razumjeti u smislu Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP (7).

| (18) | Uzimajući u obzir razvoj sredstava s pomoću kojih se sadržaj širi putem elektroničkih komunikacijskih mreža, važno je zaštititi širu javnost od sadržaja kojim se potiče na terorizam. Direktivom 2010/13/EU stoga bi se trebalo osigurati da audiovizualne medijske usluge ne sadrže javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma. Kako bi se poslovnim subjektima i tijelima država članica osigurale usklađenost i pravna sigurnost, pojam „javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma” trebalo bi razumjeti u smislu Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(18)

Uzimajući u obzir razvoj sredstava s pomoću kojih se sadržaj širi putem elektroničkih komunikacijskih mreža, važno je zaštititi širu javnost od sadržaja kojim se potiče na terorizam. Direktivom 2010/13/EU stoga bi se trebalo osigurati da audiovizualne medijske usluge ne sadrže javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma. Kako bi se poslovnim subjektima i tijelima država članica osigurale usklađenost i pravna sigurnost, pojam „javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma” trebalo bi razumjeti u smislu Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (19) | Radi omogućivanja gledateljima, uključujući roditelje i maloljetnike, da donose informirane odluke o sadržaju koji će se gledati, nužno je da pružatelji medijskih usluga daju dovoljno informacija o sadržaju koji bi mogao naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnika. To bi se moglo učiniti, primjerice, sustavom opisa sadržaja, zvučnim upozorenjem, vizualnom oznakom ili bilo kojim drugim sredstvom, kojima se opisuje priroda sadržaja. |
| --- | --- |

(19)

Radi omogućivanja gledateljima, uključujući roditelje i maloljetnike, da donose informirane odluke o sadržaju koji će se gledati, nužno je da pružatelji medijskih usluga daju dovoljno informacija o sadržaju koji bi mogao naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnika. To bi se moglo učiniti, primjerice, sustavom opisa sadržaja, zvučnim upozorenjem, vizualnom oznakom ili bilo kojim drugim sredstvom, kojima se opisuje priroda sadržaja.

| (20) | Odgovarajuće mjere za zaštitu maloljetnikâ primjenjive na usluge televizijskog emitiranja trebale bi se primjenjivati i na audiovizualne medijske usluge na zahtjev. Time bi se trebala povećati razina zaštite. Pristupom minimalnog usklađivanja državama članicama omogućuje se da razviju veću razinu zaštite za sadržaj kojim bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnikâ. Sadržaj kojim se uzrokuje najveća šteta, kojim bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnikâ, ali koji nužno ne predstavlja kazneno djelo, trebao bi podlijegati najstrožim mjerama poput šifriranja i učinkovite roditeljske kontrole, ne dovodeći u pitanje donošenje strožih mjera od strane država članica. |
| --- | --- |

(20)

Odgovarajuće mjere za zaštitu maloljetnikâ primjenjive na usluge televizijskog emitiranja trebale bi se primjenjivati i na audiovizualne medijske usluge na zahtjev. Time bi se trebala povećati razina zaštite. Pristupom minimalnog usklađivanja državama članicama omogućuje se da razviju veću razinu zaštite za sadržaj kojim bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnikâ. Sadržaj kojim se uzrokuje najveća šteta, kojim bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnikâ, ali koji nužno ne predstavlja kazneno djelo, trebao bi podlijegati najstrožim mjerama poput šifriranja i učinkovite roditeljske kontrole, ne dovodeći u pitanje donošenje strožih mjera od strane država članica.

| (21) | U Uredbi (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9) prepoznaje se da djeca zaslužuju posebnu zaštitu u pogledu obrade njihovih osobnih podataka. Uspostava mehanizama za zaštitu djece od strane pružatelja medijskih usluga neminovno vodi do obrade osobnih podataka maloljetnika. S obzirom na činjenicu da je cilj takvih mehanizama zaštita djece, osobne podatke maloljetnika obrađene u okviru tehničkih mjera za zaštitu djece ne bi trebalo upotrebljavati u komercijalne svrhe. |
| --- | --- |

(21)

U Uredbi (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9) prepoznaje se da djeca zaslužuju posebnu zaštitu u pogledu obrade njihovih osobnih podataka. Uspostava mehanizama za zaštitu djece od strane pružatelja medijskih usluga neminovno vodi do obrade osobnih podataka maloljetnika. S obzirom na činjenicu da je cilj takvih mehanizama zaštita djece, osobne podatke maloljetnika obrađene u okviru tehničkih mjera za zaštitu djece ne bi trebalo upotrebljavati u komercijalne svrhe.

| (22) | Osiguravanje pristupačnosti audiovizualnog sadržaja osnovni je zahtjev u kontekstu obveza preuzetih na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom. U kontekstu Direktive 2010/13/EU pojam „osobe s invaliditetom” trebalo bi tumačiti s obzirom na prirodu usluga obuhvaćenih tom direktivom, to jest audiovizualnih medijskih usluga. Pravo osoba s poteškoćama i starijih osoba na sudjelovanje i uključenost u društveni i kulturni život Unije povezano je s pružanjem pristupačnih audiovizualnih medijskih usluga. Države članice stoga bi bez nepotrebne odgode trebale osigurati da pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti aktivno nastoje učiniti sadržaj pristupačnim za osobe s invaliditetom, posebno osobe s oštećenjem vida ili sluha. Trebalo bi udovoljiti zahtjevima za pristupačnost u okviru postupnog i kontinuiranog procesa, uzimajući u obzir praktična i neizbježna ograničenja kojima bi se mogla onemogućiti potpuna pristupačnost, kao što su programi ili događanja koji se prenose u stvarnom vremenu. Kako bi se mjerio napredak koji su pružatelji medijskih usluga postigli u postupnom povećanju pristupačnosti svojih usluga osobama s oštećenjima vida ili sluha, države članice trebale bi zahtijevati da ih pružatelji medijskih usluga s poslovnim nastanom na njihovu državnom području redovito izvješćuju. |
| --- | --- |

(22)

Osiguravanje pristupačnosti audiovizualnog sadržaja osnovni je zahtjev u kontekstu obveza preuzetih na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom. U kontekstu Direktive 2010/13/EU pojam „osobe s invaliditetom” trebalo bi tumačiti s obzirom na prirodu usluga obuhvaćenih tom direktivom, to jest audiovizualnih medijskih usluga. Pravo osoba s poteškoćama i starijih osoba na sudjelovanje i uključenost u društveni i kulturni život Unije povezano je s pružanjem pristupačnih audiovizualnih medijskih usluga. Države članice stoga bi bez nepotrebne odgode trebale osigurati da pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti aktivno nastoje učiniti sadržaj pristupačnim za osobe s invaliditetom, posebno osobe s oštećenjem vida ili sluha. Trebalo bi udovoljiti zahtjevima za pristupačnost u okviru postupnog i kontinuiranog procesa, uzimajući u obzir praktična i neizbježna ograničenja kojima bi se mogla onemogućiti potpuna pristupačnost, kao što su programi ili događanja koji se prenose u stvarnom vremenu. Kako bi se mjerio napredak koji su pružatelji medijskih usluga postigli u postupnom povećanju pristupačnosti svojih usluga osobama s oštećenjima vida ili sluha, države članice trebale bi zahtijevati da ih pružatelji medijskih usluga s poslovnim nastanom na njihovu državnom području redovito izvješćuju.

| (23) | Sredstva za postizanje dostupnosti audiovizualnih medijskih usluga u okviru Direktive 2010/13/EU trebala bi, među ostalim, uključivati znakovni jezik, umetanje podnaslova za gluhe i nagluhe osobe, zvučne podnaslove i zvučni opis. Međutim, tom direktivom nisu obuhvaćene značajke ili usluge kojima se pruža pristup audiovizualnim medijskim uslugama, kao ni značajke pristupačnosti elektroničkih programskih vodiča (EPG-ovi). Stoga se tom direktivom ne dovodi u pitanje pravo Unije usmjereno na usklađivanje pristupačnosti usluga kojima se pruža pristup audiovizualnim medijskim uslugama, kao što su internetske stranice, online aplikacije i EPG-ovi, ili pružanja informacija o pristupačnosti i u pristupačnim formatima. |
| --- | --- |

(23)

Sredstva za postizanje dostupnosti audiovizualnih medijskih usluga u okviru Direktive 2010/13/EU trebala bi, među ostalim, uključivati znakovni jezik, umetanje podnaslova za gluhe i nagluhe osobe, zvučne podnaslove i zvučni opis. Međutim, tom direktivom nisu obuhvaćene značajke ili usluge kojima se pruža pristup audiovizualnim medijskim uslugama, kao ni značajke pristupačnosti elektroničkih programskih vodiča (EPG-ovi). Stoga se tom direktivom ne dovodi u pitanje pravo Unije usmjereno na usklađivanje pristupačnosti usluga kojima se pruža pristup audiovizualnim medijskim uslugama, kao što su internetske stranice, online aplikacije i EPG-ovi, ili pružanja informacija o pristupačnosti i u pristupačnim formatima.

| (24) | U nekim slučajevima možda neće biti moguće pružiti hitne informacije na način koji je pristupačan osobama s invaliditetom. Međutim, zbog takvih iznimnih slučajeva ne bi se trebalo spriječiti javno obznanjivanje hitnih informacija putem audiovizualnih medijskih usluga. |
| --- | --- |

(24)

U nekim slučajevima možda neće biti moguće pružiti hitne informacije na način koji je pristupačan osobama s invaliditetom. Međutim, zbog takvih iznimnih slučajeva ne bi se trebalo spriječiti javno obznanjivanje hitnih informacija putem audiovizualnih medijskih usluga.

| (25) | Direktivom 2010/13/EU ne dovodi se u pitanje sposobnost država članica da uvedu obveze osiguravanja primjerenog isticanja sadržaja od općeg interesa u okviru definiranih ciljeva od općeg interesa kao što su medijski pluralizam, sloboda govora i kulturna raznolikost. Takve bi obveze trebalo uvesti samo ako su potrebne radi ispunjavanja ciljeva od općeg interesa koje su jasno definirale države članice u skladu s pravom Unije. Ako države članice odluče uvesti propise o primjerenom isticanju, trebale bi poduzetnicima uvesti samo proporcionalne obveze za poduzetnike u interesu legitimnih ciljeva javne politike. |
| --- | --- |

(25)

Direktivom 2010/13/EU ne dovodi se u pitanje sposobnost država članica da uvedu obveze osiguravanja primjerenog isticanja sadržaja od općeg interesa u okviru definiranih ciljeva od općeg interesa kao što su medijski pluralizam, sloboda govora i kulturna raznolikost. Takve bi obveze trebalo uvesti samo ako su potrebne radi ispunjavanja ciljeva od općeg interesa koje su jasno definirale države članice u skladu s pravom Unije. Ako države članice odluče uvesti propise o primjerenom isticanju, trebale bi poduzetnicima uvesti samo proporcionalne obveze za poduzetnike u interesu legitimnih ciljeva javne politike.

| (26) | Kako bi se zaštitila urednička odgovornost pružatelja medijskih usluga i lanac audiovizualnih vrijednosti, ključno je biti u mogućnosti zajamčiti integritet programâ i audiovizualnih medijskih usluga koje pružaju pružatelji medijskih usluga. Programe i audiovizualne medijske usluge trebalo bi prenositi bez njihova skraćivanja, mijenjanja ili prekida, kao i bez prekrivanja nadodanim elementima iz komercijalnih razloga, bez izričite suglasnosti pružatelja medijskih usluga. Države članice trebale bi osigurati da za elemente nadodane prekrivanjem koje je primatelj usluge pokrenuo ili odobrio isključivo za privatnu uporabu, kao što su elementi nadodani prekrivanjem koji su rezultat usluga za pojedinačne obavijesti, nije potrebna suglasnost pružatelja medijskih usluga. Kontrolni elementi bilo kojeg korisničkog sučelja nužni za upravljanje uređajem ili pretraživanje programa, kao što su trake za glasnoću, funkcije za pretraživanje, navigacijski izbornici ili popisi kanala, ne bi trebali biti obuhvaćeni. Isto tako ne bi trebalo obuhvatiti opravdane elemente nadodane prekrivanjem, kao što su informacije o upozorenjima, informacije od interesa za širu javnost, podnaslovi ili elementi komercijalnih komunikacija nadodani prekrivanjem, koje postavi pružatelj medijskih usluga. Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 3. Uredbe (EU) 2015/2120 Europskog parlamenta i Vijeća (10), ne bi trebalo obuhvatiti ni tehnike kompresije podataka kojima se smanjuje veličina datoteke ni druge tehnike prilagođavanja usluge načinu distribucije, kao što su rezolucija i kodiranje, kojima se ni na koji način ne mijenja sadržaj.
  Mjere za zaštitu integriteta programa i audiovizualnih medijskih usluga trebalo bi uvesti ako su nužne radi ispunjavanja ciljeva od općeg interesa koje su jasno definirale države članice u skladu s pravom Unije. Takvim bi se mjerama poduzetnicima trebale uvesti proporcionalne obveze u interesu legitimnih ciljeva javne politike. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se zaštitila urednička odgovornost pružatelja medijskih usluga i lanac audiovizualnih vrijednosti, ključno je biti u mogućnosti zajamčiti integritet programâ i audiovizualnih medijskih usluga koje pružaju pružatelji medijskih usluga. Programe i audiovizualne medijske usluge trebalo bi prenositi bez njihova skraćivanja, mijenjanja ili prekida, kao i bez prekrivanja nadodanim elementima iz komercijalnih razloga, bez izričite suglasnosti pružatelja medijskih usluga. Države članice trebale bi osigurati da za elemente nadodane prekrivanjem koje je primatelj usluge pokrenuo ili odobrio isključivo za privatnu uporabu, kao što su elementi nadodani prekrivanjem koji su rezultat usluga za pojedinačne obavijesti, nije potrebna suglasnost pružatelja medijskih usluga. Kontrolni elementi bilo kojeg korisničkog sučelja nužni za upravljanje uređajem ili pretraživanje programa, kao što su trake za glasnoću, funkcije za pretraživanje, navigacijski izbornici ili popisi kanala, ne bi trebali biti obuhvaćeni. Isto tako ne bi trebalo obuhvatiti opravdane elemente nadodane prekrivanjem, kao što su informacije o upozorenjima, informacije od interesa za širu javnost, podnaslovi ili elementi komercijalnih komunikacija nadodani prekrivanjem, koje postavi pružatelj medijskih usluga. Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 3. Uredbe (EU) 2015/2120 Europskog parlamenta i Vijeća (10), ne bi trebalo obuhvatiti ni tehnike kompresije podataka kojima se smanjuje veličina datoteke ni druge tehnike prilagođavanja usluge načinu distribucije, kao što su rezolucija i kodiranje, kojima se ni na koji način ne mijenja sadržaj.

Mjere za zaštitu integriteta programa i audiovizualnih medijskih usluga trebalo bi uvesti ako su nužne radi ispunjavanja ciljeva od općeg interesa koje su jasno definirale države članice u skladu s pravom Unije. Takvim bi se mjerama poduzetnicima trebale uvesti proporcionalne obveze u interesu legitimnih ciljeva javne politike.

| (27) | Uz iznimku pokroviteljstva i plasmana proizvoda, audiovizualne komercijalne komunikacije za alkoholna pića u audiovizualnim medijskim uslugama na zahtjev trebale bi biti usklađene s kriterijima primjenjivima na televizijsko oglašavanje i teletrgovinu za alkoholna pića, utvrđenima Direktivom 2010/13/EU. Detaljniji kriteriji primjenjivi na televizijsko oglašavanje i teletrgovinu za alkoholna pića ograničeni su na oglašavanje putem spotova, koje je samo po sebi odvojeno od programa i stoga isključuje druge komercijalne komunikacije koje su povezane s programom ili su sastavni dio programa, kao što su pokroviteljstvo i plasman proizvoda. Iz toga proizlazi da se ti kriteriji ne bi trebali primjenjivati na pokroviteljstvo i plasman proizvoda u audiovizualnim medijskim uslugama na zahtjev. |
| --- | --- |

(27)

Uz iznimku pokroviteljstva i plasmana proizvoda, audiovizualne komercijalne komunikacije za alkoholna pića u audiovizualnim medijskim uslugama na zahtjev trebale bi biti usklađene s kriterijima primjenjivima na televizijsko oglašavanje i teletrgovinu za alkoholna pića, utvrđenima Direktivom 2010/13/EU. Detaljniji kriteriji primjenjivi na televizijsko oglašavanje i teletrgovinu za alkoholna pića ograničeni su na oglašavanje putem spotova, koje je samo po sebi odvojeno od programa i stoga isključuje druge komercijalne komunikacije koje su povezane s programom ili su sastavni dio programa, kao što su pokroviteljstvo i plasman proizvoda. Iz toga proizlazi da se ti kriteriji ne bi trebali primjenjivati na pokroviteljstvo i plasman proizvoda u audiovizualnim medijskim uslugama na zahtjev.

| (28) | Na nacionalnoj i međunarodnoj razini postoje određene široko prihvaćene prehrambene smjernice, poput modela za profil hranjivih tvari Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije za Europu, s ciljem razlikovanja hrane na temelju njezina prehrambenog sastava u kontekstu televizijskog oglašavanja hrane upućenog djeci. Trebalo bi poticati države članice da osiguraju da se samoregulacija i koregulacija, među ostalim putem kodeksâ ponašanja, upotrebljavaju za učinkovito smanjenje izloženosti djece audiovizualnoj komercijalnoj komunikaciji u pogledu hrane i pića s visokim sadržajem soli, šećera, masti, zasićenih masti ili transmasnih kiselina ili koji se iz drugih razloga ne uklapaju u te nacionalne ili međunarodne prehrambene smjernice. |
| --- | --- |

(28)

Na nacionalnoj i međunarodnoj razini postoje određene široko prihvaćene prehrambene smjernice, poput modela za profil hranjivih tvari Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije za Europu, s ciljem razlikovanja hrane na temelju njezina prehrambenog sastava u kontekstu televizijskog oglašavanja hrane upućenog djeci. Trebalo bi poticati države članice da osiguraju da se samoregulacija i koregulacija, među ostalim putem kodeksâ ponašanja, upotrebljavaju za učinkovito smanjenje izloženosti djece audiovizualnoj komercijalnoj komunikaciji u pogledu hrane i pića s visokim sadržajem soli, šećera, masti, zasićenih masti ili transmasnih kiselina ili koji se iz drugih razloga ne uklapaju u te nacionalne ili međunarodne prehrambene smjernice.

| (29) | Slično tomu, trebalo bi poticati države članice da osiguraju uporabu kodeksa ponašanja za samoregulaciju i koregulaciju u cilju učinkovitog smanjenja izloženosti djece i maloljetnika audiovizualnim komercijalnim komunikacijama o alkoholnim pićima. Na razini Unije i na nacionalnoj razini postoje određeni sustavi za samoregulaciju ili koregulaciju u cilju odgovornog stavljanja na tržište alkoholnih pića, uključujući audiovizualne komercijalne komunikacije. Te bi sustave trebalo dodatno poticati, posebno one usmjerene na osiguravanje toga da su audiovizualne komercijalne komunikacije za alkoholna pića popraćene porukama o odgovornoj konzumaciji. |
| --- | --- |

(29)

Slično tomu, trebalo bi poticati države članice da osiguraju uporabu kodeksa ponašanja za samoregulaciju i koregulaciju u cilju učinkovitog smanjenja izloženosti djece i maloljetnika audiovizualnim komercijalnim komunikacijama o alkoholnim pićima. Na razini Unije i na nacionalnoj razini postoje određeni sustavi za samoregulaciju ili koregulaciju u cilju odgovornog stavljanja na tržište alkoholnih pića, uključujući audiovizualne komercijalne komunikacije. Te bi sustave trebalo dodatno poticati, posebno one usmjerene na osiguravanje toga da su audiovizualne komercijalne komunikacije za alkoholna pića popraćene porukama o odgovornoj konzumaciji.

| (30) | Važno je da maloljetnici budu učinkovito zaštićeni od izloženosti audiovizualnim komercijalnim komunikacijama povezanima s promicanjem kockanja. U tom kontekstu na razini Unije i na nacionalnoj razini postoji nekoliko sustava za samoregulaciju ili koregulaciju u cilju promicanja odgovornog kockanja, među ostalim u audiovizualnim komercijalnim komunikacijama. |
| --- | --- |

(30)

Važno je da maloljetnici budu učinkovito zaštićeni od izloženosti audiovizualnim komercijalnim komunikacijama povezanima s promicanjem kockanja. U tom kontekstu na razini Unije i na nacionalnoj razini postoji nekoliko sustava za samoregulaciju ili koregulaciju u cilju promicanja odgovornog kockanja, među ostalim u audiovizualnim komercijalnim komunikacijama.

| (31) | U cilju uklanjanja prepreka slobodnom kretanju prekograničnih usluga unutar Unije nužno je osigurati učinkovitost samoregulatornih mjera i mjera koregulacije koje su posebno usmjerene na zaštitu potrošača ili javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(31)

U cilju uklanjanja prepreka slobodnom kretanju prekograničnih usluga unutar Unije nužno je osigurati učinkovitost samoregulatornih mjera i mjera koregulacije koje su posebno usmjerene na zaštitu potrošača ili javnog zdravlja.

| (32) | Tržište televizijskog emitiranja razvilo se i potrebna je stoga veća fleksibilnost u pogledu audiovizualnih komercijalnih komunikacija, posebno u pogledu kvantitativnih propisa za linearne audiovizualne medijske usluge i plasman proizvoda. Pojavom novih usluga, među ostalim onih bez oglašavanja, povećao se izbor za gledatelje koji jednostavno mogu preći na alternativne ponude. |
| --- | --- |

(32)

Tržište televizijskog emitiranja razvilo se i potrebna je stoga veća fleksibilnost u pogledu audiovizualnih komercijalnih komunikacija, posebno u pogledu kvantitativnih propisa za linearne audiovizualne medijske usluge i plasman proizvoda. Pojavom novih usluga, među ostalim onih bez oglašavanja, povećao se izbor za gledatelje koji jednostavno mogu preći na alternativne ponude.

| (33) | Liberalizacijom plasmana proizvoda nije ostvareno očekivano prihvaćanje tog oblika audiovizualne komercijalne komunikacije. Konkretno, općom zabranom plasmana proizvoda, iako uz neke iznimke, nije ostvarena pravna sigurnost za pružatelje medijskih usluga. Stoga bi trebalo dopustiti plasman proizvoda u svim audiovizualnim medijskim uslugama i uslugama platformi za razmjenu videozapisa, uz mogućnost iznimki. |
| --- | --- |

(33)

Liberalizacijom plasmana proizvoda nije ostvareno očekivano prihvaćanje tog oblika audiovizualne komercijalne komunikacije. Konkretno, općom zabranom plasmana proizvoda, iako uz neke iznimke, nije ostvarena pravna sigurnost za pružatelje medijskih usluga. Stoga bi trebalo dopustiti plasman proizvoda u svim audiovizualnim medijskim uslugama i uslugama platformi za razmjenu videozapisa, uz mogućnost iznimki.

| (34) | Plasman proizvoda ne bi trebao biti dopušten u informativnim programima i programima o tekućim događajima, programima o potrošačkim pitanjima te vjerskim i dječjim programima. Osobito, dokazano je da plasman proizvoda i uključeni oglasi mogu utjecati na ponašanje djece jer djeca često nisu sposobna prepoznati komercijalni sadržaj. Stoga treba i dalje zabranjivati plasman proizvoda u dječjim programima. Programi o potrošačkim pitanjima programi su kojima se nude savjeti gledateljima ili koji uključuju ocjenjivanje u vezi s kupnjom proizvoda i usluga. Dopuštanjem plasmana proizvoda u takvim programima onemogućilo bi se jasno razlikovanje između oglašavanja i uredničkog sadržaja za gledatelje koji mogu očekivati iskrene ocjene proizvoda ili usluga u takvim programima. |
| --- | --- |

(34)

Plasman proizvoda ne bi trebao biti dopušten u informativnim programima i programima o tekućim događajima, programima o potrošačkim pitanjima te vjerskim i dječjim programima. Osobito, dokazano je da plasman proizvoda i uključeni oglasi mogu utjecati na ponašanje djece jer djeca često nisu sposobna prepoznati komercijalni sadržaj. Stoga treba i dalje zabranjivati plasman proizvoda u dječjim programima. Programi o potrošačkim pitanjima programi su kojima se nude savjeti gledateljima ili koji uključuju ocjenjivanje u vezi s kupnjom proizvoda i usluga. Dopuštanjem plasmana proizvoda u takvim programima onemogućilo bi se jasno razlikovanje između oglašavanja i uredničkog sadržaja za gledatelje koji mogu očekivati iskrene ocjene proizvoda ili usluga u takvim programima.

| (35) | Pružatelji audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev trebali bi promicati proizvodnju i distribuciju europskih djela osiguravanjem toga da njihovi katalozi sadržavaju minimalni udio europskih djela i da se ta djela dovoljno ističu. Trebalo bi se poticati označivanje audiovizualnog sadržaja koji se vodi kao europsko djelo s pomoću metapodataka kako bi takvi metapodaci bili dostupni pružateljima medijskih usluga. Isticanje uključuje promicanje europskih djela putem olakšavanja pristupa tim djelima. Isticanje se može osigurati različitim sredstvima kao što su poseban odjeljak za europska djela kojemu se može pristupiti s početne stranice usluge, mogućnost pretraživanja europskih djela u alatu za pretraživanje dostupnom u okviru te usluge, uporaba europskih djela u kampanjama te usluge ili minimalni postotak europskih djela koji se ističe u katalogu te usluge, primjerice uporabom banera ili sličnih alata. |
| --- | --- |

(35)

Pružatelji audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev trebali bi promicati proizvodnju i distribuciju europskih djela osiguravanjem toga da njihovi katalozi sadržavaju minimalni udio europskih djela i da se ta djela dovoljno ističu. Trebalo bi se poticati označivanje audiovizualnog sadržaja koji se vodi kao europsko djelo s pomoću metapodataka kako bi takvi metapodaci bili dostupni pružateljima medijskih usluga. Isticanje uključuje promicanje europskih djela putem olakšavanja pristupa tim djelima. Isticanje se može osigurati različitim sredstvima kao što su poseban odjeljak za europska djela kojemu se može pristupiti s početne stranice usluge, mogućnost pretraživanja europskih djela u alatu za pretraživanje dostupnom u okviru te usluge, uporaba europskih djela u kampanjama te usluge ili minimalni postotak europskih djela koji se ističe u katalogu te usluge, primjerice uporabom banera ili sličnih alata.

| (36) | Kako bi se osigurale primjerene razine ulaganja u europska djela, države članice trebale bi moći uvesti financijske obveze pružateljima medijskih usluga koji imaju poslovni nastan na njihovu državnom području. Te obveze mogu biti u obliku izravnih doprinosa za proizvodnju europskih djela i za stjecanje prava na njih. Države članice također bi mogle uvesti financijske doprinose koji se plaćaju u fond na temelju prihoda generiranih audiovizualnim medijskim uslugama koje se pružaju na njihovu državnom području ili su na njega usmjerene. U ovoj se Direktivi pojašnjava da je državi članici, s obzirom na izravnu povezanost između financijskih obveza i različitih kulturnih politika država članica, dopušteno i da uvede takve financijske obveze pružateljima medijskih usluga s poslovnim nastanom u drugoj državi članici i usmjerenima na njezino državno područje. U tom bi se slučaju financijske obveze trebale naplaćivati samo na prihod nastao od publike u ciljanoj državi članici. Pružatelji medijskih usluga od kojih se traži da doprinose programima financiranja filmske produkcije u ciljanoj državi članici trebali bi bez diskriminacije moći koristiti potporu koja je dostupna u okviru odgovarajućih programa financiranja filmske produkcije za pružatelje medijskih usluga, čak i ako nemaju poslovni nastan u toj državi članici. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se osigurale primjerene razine ulaganja u europska djela, države članice trebale bi moći uvesti financijske obveze pružateljima medijskih usluga koji imaju poslovni nastan na njihovu državnom području. Te obveze mogu biti u obliku izravnih doprinosa za proizvodnju europskih djela i za stjecanje prava na njih. Države članice također bi mogle uvesti financijske doprinose koji se plaćaju u fond na temelju prihoda generiranih audiovizualnim medijskim uslugama koje se pružaju na njihovu državnom području ili su na njega usmjerene. U ovoj se Direktivi pojašnjava da je državi članici, s obzirom na izravnu povezanost između financijskih obveza i različitih kulturnih politika država članica, dopušteno i da uvede takve financijske obveze pružateljima medijskih usluga s poslovnim nastanom u drugoj državi članici i usmjerenima na njezino državno područje. U tom bi se slučaju financijske obveze trebale naplaćivati samo na prihod nastao od publike u ciljanoj državi članici. Pružatelji medijskih usluga od kojih se traži da doprinose programima financiranja filmske produkcije u ciljanoj državi članici trebali bi bez diskriminacije moći koristiti potporu koja je dostupna u okviru odgovarajućih programa financiranja filmske produkcije za pružatelje medijskih usluga, čak i ako nemaju poslovni nastan u toj državi članici.

| (37) | Trenutačno televizijske kuće više ulažu u europska audiovizualna djela nego pružatelji audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev. Stoga, ako ciljana država članica odluči uvesti financijsku obvezu televizijskoj kući koja je u nadležnosti druge države članice, u obzir bi trebalo uzeti izravne doprinose za proizvodnju europskih djela i stjecanje prava na njih, a posebno za koprodukcije, od strane te televizijske kuće, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. Time se ne dovodi u pitanje nadležnost država članica da, u skladu sa svojom kulturnom politikom i ovisno o usklađenošću s pravilima o državnim potporama, uspostave razinu financijskih doprinosa koje plaćaju pružatelji medijskih usluga u okviru njihove nadležnosti. |
| --- | --- |

(37)

Trenutačno televizijske kuće više ulažu u europska audiovizualna djela nego pružatelji audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev. Stoga, ako ciljana država članica odluči uvesti financijsku obvezu televizijskoj kući koja je u nadležnosti druge države članice, u obzir bi trebalo uzeti izravne doprinose za proizvodnju europskih djela i stjecanje prava na njih, a posebno za koprodukcije, od strane te televizijske kuće, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. Time se ne dovodi u pitanje nadležnost država članica da, u skladu sa svojom kulturnom politikom i ovisno o usklađenošću s pravilima o državnim potporama, uspostave razinu financijskih doprinosa koje plaćaju pružatelji medijskih usluga u okviru njihove nadležnosti.

| (38) | Kada država članica na temelju svakog pojedinačnog slučaja ocjenjuje je li audiovizualna medijska usluga na zahtjev s poslovnim nastanom u drugoj državi članici usmjerena na publiku na njezinu državnom području, ona upućuje na pokazatelje poput oglasa ili drugih vrsta promidžbe usmjerenih posebno na potrošače na njezinu državnom području, glavni jezik usluge ili postojanje sadržaja ili komercijalnih komunikacija koji su posebno usmjereni na publiku u državi članici prijema. |
| --- | --- |

(38)

Kada država članica na temelju svakog pojedinačnog slučaja ocjenjuje je li audiovizualna medijska usluga na zahtjev s poslovnim nastanom u drugoj državi članici usmjerena na publiku na njezinu državnom području, ona upućuje na pokazatelje poput oglasa ili drugih vrsta promidžbe usmjerenih posebno na potrošače na njezinu državnom području, glavni jezik usluge ili postojanje sadržaja ili komercijalnih komunikacija koji su posebno usmjereni na publiku u državi članici prijema.

| (39) | Ako država članica pružateljima medijskih usluga uvede plaćanje financijskih doprinosa, cilj takvih doprinosa trebalo bi biti odgovarajuće promicanje europskih djela, uz izbjegavanje rizika od dvostrukih nameta pružateljima medijskih usluga. Na taj način, ako država članica u kojoj pružatelj medijskih usluga ima poslovni nastan uvede takav financijski doprinos, ona bi trebala uzeti u obzir sve financijske doprinose koje su uvele ciljane države članice. |
| --- | --- |

(39)

Ako država članica pružateljima medijskih usluga uvede plaćanje financijskih doprinosa, cilj takvih doprinosa trebalo bi biti odgovarajuće promicanje europskih djela, uz izbjegavanje rizika od dvostrukih nameta pružateljima medijskih usluga. Na taj način, ako država članica u kojoj pružatelj medijskih usluga ima poslovni nastan uvede takav financijski doprinos, ona bi trebala uzeti u obzir sve financijske doprinose koje su uvele ciljane države članice.

| (40) | Kako bi se osiguralo da se obvezama koje se tiču promicanja europskih djela ne ugrožava razvoj tržišta i kako bi se omogućio ulazak novih aktera na tržište, takvi se zahtjevi ne bi trebali primjenjivati na pružatelje koji nemaju znatnu prisutnost na tržištu. To se posebno odnosi na pružatelje s niskim prometom ili malom publikom. Mala publika može se utvrditi, primjerice, na temelju vremena gledanja ili prodaje, ovisno o prirodi usluge, dok bi za utvrđivanje malog prometa trebalo uzeti u obzir različite veličine audiovizualnih tržišta u državama članicama. Također bi moglo biti neprimjereno uvoditi takve zahtjeve u slučajevima u kojima, s obzirom na prirodu ili tematiku audiovizualnih medijskih usluga, to ne bi bilo izvedivo ili opravdano. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se osiguralo da se obvezama koje se tiču promicanja europskih djela ne ugrožava razvoj tržišta i kako bi se omogućio ulazak novih aktera na tržište, takvi se zahtjevi ne bi trebali primjenjivati na pružatelje koji nemaju znatnu prisutnost na tržištu. To se posebno odnosi na pružatelje s niskim prometom ili malom publikom. Mala publika može se utvrditi, primjerice, na temelju vremena gledanja ili prodaje, ovisno o prirodi usluge, dok bi za utvrđivanje malog prometa trebalo uzeti u obzir različite veličine audiovizualnih tržišta u državama članicama. Također bi moglo biti neprimjereno uvoditi takve zahtjeve u slučajevima u kojima, s obzirom na prirodu ili tematiku audiovizualnih medijskih usluga, to ne bi bilo izvedivo ili opravdano.

| (41) | Važno je da televizijske kuće imaju veću fleksibilnost i da mogu odlučivati o tome kada umetnuti oglašavanje kako bi osigurali najveću moguću potražnju oglašivača i protok gledatelja. No u tom je smislu također nužno održati zadovoljavajuću razinu zaštite potrošača jer bi se takvom fleksibilnošću gledatelje moglo izložiti pretjeranoj količini oglašavanja u vrijeme najveće gledanosti. Posebna ograničenja trebala bi se stoga primjenjivati u razdoblju od 6:00 do 18:00 sati te od 18:00 do 24:00 sata. |
| --- | --- |

(41)

Važno je da televizijske kuće imaju veću fleksibilnost i da mogu odlučivati o tome kada umetnuti oglašavanje kako bi osigurali najveću moguću potražnju oglašivača i protok gledatelja. No u tom je smislu također nužno održati zadovoljavajuću razinu zaštite potrošača jer bi se takvom fleksibilnošću gledatelje moglo izložiti pretjeranoj količini oglašavanja u vrijeme najveće gledanosti. Posebna ograničenja trebala bi se stoga primjenjivati u razdoblju od 6:00 do 18:00 sati te od 18:00 do 24:00 sata.

| (42) | Neutralni okviri razdvajaju urednički sadržaj od televizijskog oglašavanja ili spotova za teletrgovinu te pojedinačne spotove. Omogućuju gledatelju da jasno razlikuje kraj jedne vrste audiovizualnog sadržaja i početak druge. Potrebno je pojasniti da su neutralni okviri isključeni iz kvantitativnih ograničenja određenih za televizijsko oglašavanje. Svrha je toga osigurati da vrijeme iskorišteno u neutralnim okvirima ne utječe na vrijeme iskorišteno za oglašavanje i da nema negativan učinak na prihode ostvarene oglašavanjem. |
| --- | --- |

(42)

Neutralni okviri razdvajaju urednički sadržaj od televizijskog oglašavanja ili spotova za teletrgovinu te pojedinačne spotove. Omogućuju gledatelju da jasno razlikuje kraj jedne vrste audiovizualnog sadržaja i početak druge. Potrebno je pojasniti da su neutralni okviri isključeni iz kvantitativnih ograničenja određenih za televizijsko oglašavanje. Svrha je toga osigurati da vrijeme iskorišteno u neutralnim okvirima ne utječe na vrijeme iskorišteno za oglašavanje i da nema negativan učinak na prihode ostvarene oglašavanjem.

| (43) | Vrijeme prijenosa dodijeljeno najavama televizijske kuće u vezi s vlastitim programima i pratećim proizvodima koji su izravno izvedeni iz tih programa ili najavama javnih službi i pozivima na dobrotvorne akcije koji se prenose besplatno, uz iznimku troškova koji nastanu za prijenos takvih poziva, ne bi se trebalo uključiti u maksimalna razdoblja trajanja prijenosa koja se mogu dodijeliti za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu. Osim toga, mnoge televizijske kuće dio su većih grupa televizijskih kuća i emitiraju ne samo najave povezane s vlastitim programima i pratećim proizvodima koji su izravno izvedeni iz tih programa, već i one povezane s programima i audiovizualnim medijskim uslugama drugih subjekata koji pripadaju istoj grupi televizijskih kuća. Vrijeme prijenosa dodijeljeno takvim najavama također se ne bi trebalo uključiti u maksimalna razdoblja trajanja prijenosa koja se mogu dodijeliti za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu. |
| --- | --- |

(43)

Vrijeme prijenosa dodijeljeno najavama televizijske kuće u vezi s vlastitim programima i pratećim proizvodima koji su izravno izvedeni iz tih programa ili najavama javnih službi i pozivima na dobrotvorne akcije koji se prenose besplatno, uz iznimku troškova koji nastanu za prijenos takvih poziva, ne bi se trebalo uključiti u maksimalna razdoblja trajanja prijenosa koja se mogu dodijeliti za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu. Osim toga, mnoge televizijske kuće dio su većih grupa televizijskih kuća i emitiraju ne samo najave povezane s vlastitim programima i pratećim proizvodima koji su izravno izvedeni iz tih programa, već i one povezane s programima i audiovizualnim medijskim uslugama drugih subjekata koji pripadaju istoj grupi televizijskih kuća. Vrijeme prijenosa dodijeljeno takvim najavama također se ne bi trebalo uključiti u maksimalna razdoblja trajanja prijenosa koja se mogu dodijeliti za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu.

| (44) | Pružatelji platformi za razmjenu videozapisa obuhvaćeni Direktivom 2010/13/EU pružaju usluge informacijskog društva u smislu Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11). Na te se pružatelje stoga primjenjuju propisi o unutarnjem tržištu utvrđeni u toj Direktivi, ako imaju poslovni nastan u državi članici. Primjereno je osigurati da se isti propisi primjenjuju na pružatelje platformi za razmjenu videozapisa koji nemaju poslovni nastan u državi članici s ciljem zaštite učinkovitosti mjera za zaštitu maloljetnika i šire javnosti utvrđenih u Direktivi 2010/13/EU i osiguravanja što je više moguće ravnopravnijih uvjeta u mjeri u kojoj ti pružatelji imaju ili matično društvo ili društvo kći s poslovnim nastanom u državi članici ili ako su ti pružatelji dio određene skupine, a drugo društvo iz te skupine ima poslovni nastan u državi članici. Stoga, definicije utvrđene u Direktivi 2010/13/EU trebale bi se temeljiti na načelima i trebale bi osigurati to da društvu bude nemoguće isključiti se iz područja primjene te direktive stvaranjem grupacije koja se sastoji od više slojeva društava osnovanih unutar ili izvan Unije. Komisiju bi trebalo obavijestiti o pružateljima u nadležnosti svake države članice na temelju pravila o poslovnom nastanu utvrđenih u Direktivama 2000/31/EZ i 2010/13/EU. |
| --- | --- |

(44)

Pružatelji platformi za razmjenu videozapisa obuhvaćeni Direktivom 2010/13/EU pružaju usluge informacijskog društva u smislu Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11). Na te se pružatelje stoga primjenjuju propisi o unutarnjem tržištu utvrđeni u toj Direktivi, ako imaju poslovni nastan u državi članici. Primjereno je osigurati da se isti propisi primjenjuju na pružatelje platformi za razmjenu videozapisa koji nemaju poslovni nastan u državi članici s ciljem zaštite učinkovitosti mjera za zaštitu maloljetnika i šire javnosti utvrđenih u Direktivi 2010/13/EU i osiguravanja što je više moguće ravnopravnijih uvjeta u mjeri u kojoj ti pružatelji imaju ili matično društvo ili društvo kći s poslovnim nastanom u državi članici ili ako su ti pružatelji dio određene skupine, a drugo društvo iz te skupine ima poslovni nastan u državi članici. Stoga, definicije utvrđene u Direktivi 2010/13/EU trebale bi se temeljiti na načelima i trebale bi osigurati to da društvu bude nemoguće isključiti se iz područja primjene te direktive stvaranjem grupacije koja se sastoji od više slojeva društava osnovanih unutar ili izvan Unije. Komisiju bi trebalo obavijestiti o pružateljima u nadležnosti svake države članice na temelju pravila o poslovnom nastanu utvrđenih u Direktivama 2000/31/EZ i 2010/13/EU.

| (45) | Postoje novi izazovi, posebice u vezi s platformama za razmjenu videozapisa, u okviru kojih korisnici, osobito maloljetnici, sve više konzumiraju audiovizualni sadržaj. U tom kontekstu štetan sadržaj i govor mržnje koji se pružaju u okviru usluga platformi za razmjenu videozapisa sve su veći izvor zabrinutosti. Radi zaštite maloljetnika i šire javnosti od takvog sadržaja potrebno je uspostaviti razmjerna pravila o tim pitanjima. |
| --- | --- |

(45)

Postoje novi izazovi, posebice u vezi s platformama za razmjenu videozapisa, u okviru kojih korisnici, osobito maloljetnici, sve više konzumiraju audiovizualni sadržaj. U tom kontekstu štetan sadržaj i govor mržnje koji se pružaju u okviru usluga platformi za razmjenu videozapisa sve su veći izvor zabrinutosti. Radi zaštite maloljetnika i šire javnosti od takvog sadržaja potrebno je uspostaviti razmjerna pravila o tim pitanjima.

| (46) | Komercijalne komunikacije o uslugama platformi za razmjenu videozapisa već su uređene Direktivom 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) kojom se zabranjuje nepoštena poslovna praksa poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču, uključujući zavaravajuću i agresivnu praksu u uslugama informacijskog društva.
  U pogledu komercijalnih komunikacija u vezi s duhanom i povezanim proizvodima na platformama za razmjenu videozapisa, postojećim zabranama predviđenima u Direktivi 2003/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), kao i zabranama koje se primjenjuju na komercijalne komunikacije o elektroničkim cigaretama i spremnicima za ponovno punjenje elektroničkih cigareta u skladu s Direktivom 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14), osigurava se dostatna zaštita potrošača od duhana i povezanih proizvoda. S obzirom na to da se korisnici sve više oslanjaju na usluge platformi za razmjenu videozapisa kako bi pristupili audiovizualnom sadržaju, nužno je osigurati dostatnu razinu zaštite potrošača usklađivanjem, u odgovarajućoj mjeri, pravila o audiovizualnim komercijalnim komunikacijama među svim pružateljima usluga. Stoga je važno da su audiovizualne komercijalne komunikacije na platformama za razmjenu videozapisa jasno utvrđene i da podliježu skupu minimalnih kvalitativnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(46)

Komercijalne komunikacije o uslugama platformi za razmjenu videozapisa već su uređene Direktivom 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) kojom se zabranjuje nepoštena poslovna praksa poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču, uključujući zavaravajuću i agresivnu praksu u uslugama informacijskog društva.

U pogledu komercijalnih komunikacija u vezi s duhanom i povezanim proizvodima na platformama za razmjenu videozapisa, postojećim zabranama predviđenima u Direktivi 2003/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), kao i zabranama koje se primjenjuju na komercijalne komunikacije o elektroničkim cigaretama i spremnicima za ponovno punjenje elektroničkih cigareta u skladu s Direktivom 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14), osigurava se dostatna zaštita potrošača od duhana i povezanih proizvoda. S obzirom na to da se korisnici sve više oslanjaju na usluge platformi za razmjenu videozapisa kako bi pristupili audiovizualnom sadržaju, nužno je osigurati dostatnu razinu zaštite potrošača usklađivanjem, u odgovarajućoj mjeri, pravila o audiovizualnim komercijalnim komunikacijama među svim pružateljima usluga. Stoga je važno da su audiovizualne komercijalne komunikacije na platformama za razmjenu videozapisa jasno utvrđene i da podliježu skupu minimalnih kvalitativnih zahtjeva.

| (47) | Pružatelj platformi za razmjenu videozapisa ne snosi uredničku odgovornost za velik udio sadržaja koji se pruža u okviru usluga platformi za razmjenu videozapisa. Međutim, ti pružatelji obično utvrđuju organizaciju sadržaja, odnosno programâ, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija, među ostalim automatskim sredstvima ili algoritmima. Stoga bi se od tih pružatelja trebalo tražiti da poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu maloljetnika od sadržaja koji bi mogao naštetiti njihovu fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju. Od njih bi se trebalo zatražiti i da poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu šire javnosti od sadržaja kojim se potiče na nasilje ili mržnju usmjerene protiv skupine ili člana skupine na temelju bilo kojeg od razloga navedenih u članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) ili čije širenje na temelju prava Unije sačinjava kazneno djelo. |
| --- | --- |

(47)

Pružatelj platformi za razmjenu videozapisa ne snosi uredničku odgovornost za velik udio sadržaja koji se pruža u okviru usluga platformi za razmjenu videozapisa. Međutim, ti pružatelji obično utvrđuju organizaciju sadržaja, odnosno programâ, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija, među ostalim automatskim sredstvima ili algoritmima. Stoga bi se od tih pružatelja trebalo tražiti da poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu maloljetnika od sadržaja koji bi mogao naštetiti njihovu fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju. Od njih bi se trebalo zatražiti i da poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu šire javnosti od sadržaja kojim se potiče na nasilje ili mržnju usmjerene protiv skupine ili člana skupine na temelju bilo kojeg od razloga navedenih u članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) ili čije širenje na temelju prava Unije sačinjava kazneno djelo.

| (48) | S obzirom na prirodu odnosa pružateljâ prema sadržaju koji se pruža u okviru usluga platformi za razmjenu videozapisa, odgovarajuće mjere radi zaštite maloljetnika i šire javnosti trebale bi se odnositi na organizaciju sadržaja, a ne na sadržaj kao takav. Zahtjevi u tom pogledu kako su utvrđeni u Direktivi 2010/13/EU stoga bi se trebali primjenjivati ne dovodeći u pitanje članke od 12. do 14. Direktive 2000/31/EZ, kojima se predviđa izuzeće od odgovornosti za nezakonite informacije koje su prenesene, ili automatski, posredno ili privremeno pohranjene, ili su ih pohranili određeni pružatelji usluga informacijskog društva. Kod pružanja usluga obuhvaćenih člancima od 12. do 14. Direktive 2000/31/EZ, ti zahtjevi trebali bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje članak 15. te Direktive, kojim se zabranjuje da se tim pružateljima uvede opća obveza praćenja takvih informacija i aktivnog traženja činjenica ili okolnosti koje upućuju na nezakonite aktivnosti, pri čemu se to ne odnosi na obveze praćenja u posebnim slučajevima i, osobito, bez utjecaja na naloge nacionalnih nadležnih tijela u skladu s nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(48)

S obzirom na prirodu odnosa pružateljâ prema sadržaju koji se pruža u okviru usluga platformi za razmjenu videozapisa, odgovarajuće mjere radi zaštite maloljetnika i šire javnosti trebale bi se odnositi na organizaciju sadržaja, a ne na sadržaj kao takav. Zahtjevi u tom pogledu kako su utvrđeni u Direktivi 2010/13/EU stoga bi se trebali primjenjivati ne dovodeći u pitanje članke od 12. do 14. Direktive 2000/31/EZ, kojima se predviđa izuzeće od odgovornosti za nezakonite informacije koje su prenesene, ili automatski, posredno ili privremeno pohranjene, ili su ih pohranili određeni pružatelji usluga informacijskog društva. Kod pružanja usluga obuhvaćenih člancima od 12. do 14. Direktive 2000/31/EZ, ti zahtjevi trebali bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje članak 15. te Direktive, kojim se zabranjuje da se tim pružateljima uvede opća obveza praćenja takvih informacija i aktivnog traženja činjenica ili okolnosti koje upućuju na nezakonite aktivnosti, pri čemu se to ne odnosi na obveze praćenja u posebnim slučajevima i, osobito, bez utjecaja na naloge nacionalnih nadležnih tijela u skladu s nacionalnim pravom.

| (49) | Pružatelje usluga platformi za razmjenu videozapisa primjereno je uključiti čim je više moguće u provedbu odgovarajućih mjera koje treba poduzeti u skladu s Direktivom 2010/13/EU. Stoga bi trebalo poticati koregulaciju. Pružateljima usluga platformi za razmjenu videozapisa trebalo bi također i dalje biti dopušteno dobrovoljno poduzimanje strožih mjera u skladu s pravom Unije, uz poštovanje slobode izražavanja i informiranja te medijskog pluralizma. |
| --- | --- |

(49)

Pružatelje usluga platformi za razmjenu videozapisa primjereno je uključiti čim je više moguće u provedbu odgovarajućih mjera koje treba poduzeti u skladu s Direktivom 2010/13/EU. Stoga bi trebalo poticati koregulaciju. Pružateljima usluga platformi za razmjenu videozapisa trebalo bi također i dalje biti dopušteno dobrovoljno poduzimanje strožih mjera u skladu s pravom Unije, uz poštovanje slobode izražavanja i informiranja te medijskog pluralizma.

| (50) | Pravo na učinkovit pravni lijek i pravo na pravedno suđenje temeljna su prava utvrđena u članku 47. Povelje. Odredbe Direktive 2010/13/EU ne bi se stoga trebale tumačiti na način kojim bi se strankama uskratilo njihovo pravo pristupa pravosudnom sustavu. |
| --- | --- |

(50)

Pravo na učinkovit pravni lijek i pravo na pravedno suđenje temeljna su prava utvrđena u članku 47. Povelje. Odredbe Direktive 2010/13/EU ne bi se stoga trebale tumačiti na način kojim bi se strankama uskratilo njihovo pravo pristupa pravosudnom sustavu.

| (51) | Pri poduzimanju odgovarajućih mjera za zaštitu maloljetnika od štetnog sadržaja i za zaštitu šire javnosti od sadržaja kojim se potiče na nasilje, mržnju i terorizam u skladu s Direktivom 2010/13/EU, trebalo bi pažljivo uspostaviti ravnotežu primjenjivih temeljnih prava propisanih u Povelji. To se posebno i ovisno o slučaju odnosi na pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i zaštitu osobnih podataka, slobodu izražavanja i informiranja, slobodu poduzetništva, zabranu diskriminacije i prava djeteta. |
| --- | --- |

(51)

Pri poduzimanju odgovarajućih mjera za zaštitu maloljetnika od štetnog sadržaja i za zaštitu šire javnosti od sadržaja kojim se potiče na nasilje, mržnju i terorizam u skladu s Direktivom 2010/13/EU, trebalo bi pažljivo uspostaviti ravnotežu primjenjivih temeljnih prava propisanih u Povelji. To se posebno i ovisno o slučaju odnosi na pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i zaštitu osobnih podataka, slobodu izražavanja i informiranja, slobodu poduzetništva, zabranu diskriminacije i prava djeteta.

| (52) | Cilj je Odbora za kontakt olakšati učinkovitu provedbu Direktive 2010/13/EU i s njime bi se trebalo redovito savjetovati o svim praktičnim problemima koji proizlaze iz njezine primjene. Rad Odbora za kontakt ne bi se trebao ograničiti na postojeća pitanja u području audiovizualne politike, već bi trebao obuhvatiti i relevantan razvoj događaja u tom sektoru. Sastavljen je od predstavnika mjerodavnih nacionalnih tijela država članica. Pri imenovanju svojih predstavnika države članice potiču se na promicanje rodne ravnopravnosti u sastavu Odbora za kontakt. |
| --- | --- |

(52)

Cilj je Odbora za kontakt olakšati učinkovitu provedbu Direktive 2010/13/EU i s njime bi se trebalo redovito savjetovati o svim praktičnim problemima koji proizlaze iz njezine primjene. Rad Odbora za kontakt ne bi se trebao ograničiti na postojeća pitanja u području audiovizualne politike, već bi trebao obuhvatiti i relevantan razvoj događaja u tom sektoru. Sastavljen je od predstavnika mjerodavnih nacionalnih tijela država članica. Pri imenovanju svojih predstavnika države članice potiču se na promicanje rodne ravnopravnosti u sastavu Odbora za kontakt.

| (53) | Države članice trebale bi osigurati da su njihove nacionalne regulatorne vlasti ili tijela pravno odvojeni od vlade. Međutim, to ne bi trebalo spriječiti države članice da izvršavaju nadzor u skladu sa svojim nacionalnim ustavnim pravom. Trebalo bi smatrati da su nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ostvarili traženi stupanj neovisnosti ako su te vlasti ili ta tijela, uključujući one osnovane kao javne vlasti ili tijela, funkcionalno ili stvarno neovisna o svojim vladama i drugim javnim ili privatnim tijelima. To se smatra ključnim za osiguranje nepristranosti odluka koje donose nacionalne regulatorne vlasti ili tijela. Zahtjevom za neovisnost ne bi se trebala dovoditi u pitanje mogućnost država članica da uspostave regulatorna tijela koja imaju pregled nad različitim sektorima, kao što su audiovizualni i telekomunikacijski sektor. Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela trebali bi imati provedbene ovlasti i resurse potrebne za ispunjavanje svojih zadaća, u pogledu osoblja, stručnog znanja i financijskih sredstava. Svojim bi djelovanjem nacionalne regulatorne vlasti ili tijela uspostavljeni Direktivom 2010/13/EU trebali osigurati ostvarivanje ciljeva medijskog pluralizma, kulturne raznolikosti, zaštite potrošača, pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i promicanja poštenog tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(53)

Države članice trebale bi osigurati da su njihove nacionalne regulatorne vlasti ili tijela pravno odvojeni od vlade. Međutim, to ne bi trebalo spriječiti države članice da izvršavaju nadzor u skladu sa svojim nacionalnim ustavnim pravom. Trebalo bi smatrati da su nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ostvarili traženi stupanj neovisnosti ako su te vlasti ili ta tijela, uključujući one osnovane kao javne vlasti ili tijela, funkcionalno ili stvarno neovisna o svojim vladama i drugim javnim ili privatnim tijelima. To se smatra ključnim za osiguranje nepristranosti odluka koje donose nacionalne regulatorne vlasti ili tijela. Zahtjevom za neovisnost ne bi se trebala dovoditi u pitanje mogućnost država članica da uspostave regulatorna tijela koja imaju pregled nad različitim sektorima, kao što su audiovizualni i telekomunikacijski sektor. Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela trebali bi imati provedbene ovlasti i resurse potrebne za ispunjavanje svojih zadaća, u pogledu osoblja, stručnog znanja i financijskih sredstava. Svojim bi djelovanjem nacionalne regulatorne vlasti ili tijela uspostavljeni Direktivom 2010/13/EU trebali osigurati ostvarivanje ciljeva medijskog pluralizma, kulturne raznolikosti, zaštite potrošača, pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i promicanja poštenog tržišnog natjecanja.

| (54) | Budući da je služenje interesima pojedinaca i oblikovanje javnog mišljenja jedna od svrha audiovizualnih medijskih usluga, takvim je uslugama ključno pojedincima i društvu moći prenijeti što je moguće potpunije informacije s najvišom razinom raznovrsnosti. Ta se svrha može postići samo ako uredničke odluke nisu podložne umiješanosti države niti su pod utjecajem nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, koji nadilaze običnu provedbu zakona i čiji cilj nije očuvati pravno zaštićeno pravo koje treba zaštititi bez obzira na određeno mišljenje. |
| --- | --- |

(54)

Budući da je služenje interesima pojedinaca i oblikovanje javnog mišljenja jedna od svrha audiovizualnih medijskih usluga, takvim je uslugama ključno pojedincima i društvu moći prenijeti što je moguće potpunije informacije s najvišom razinom raznovrsnosti. Ta se svrha može postići samo ako uredničke odluke nisu podložne umiješanosti države niti su pod utjecajem nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, koji nadilaze običnu provedbu zakona i čiji cilj nije očuvati pravno zaštićeno pravo koje treba zaštititi bez obzira na određeno mišljenje.

| (55) | Na nacionalnoj razini trebali bi postojati učinkoviti žalbeni mehanizmi. Relevantno žalbeno tijelo trebalo bi biti neovisno od uključenih strana. Takvo tijelo može biti i sud. Žalbenim postupkom ne bi se trebala dovesti u pitanje podjela nadležnosti u okviru nacionalnih pravosudnih sustava. |
| --- | --- |

(55)

Na nacionalnoj razini trebali bi postojati učinkoviti žalbeni mehanizmi. Relevantno žalbeno tijelo trebalo bi biti neovisno od uključenih strana. Takvo tijelo može biti i sud. Žalbenim postupkom ne bi se trebala dovesti u pitanje podjela nadležnosti u okviru nacionalnih pravosudnih sustava.

| (56) | U cilju osiguravanja usklađene primjene audiovizualnog regulatornog okvira Unije u svim zemljama članicama, Komisija je Odlukom Komisije od 3. veljače 2014. (15) uspostavila ERGA. Uloga je ERGA-e pružanje usluga tehničke stručnosti Komisiji u njezinu radu s ciljem osiguravanja usklađene provedbe Direktive 2010/13/EU u svim državama članicama i olakšavanje suradnje među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima te između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela i Komisije. |
| --- | --- |

(56)

U cilju osiguravanja usklađene primjene audiovizualnog regulatornog okvira Unije u svim zemljama članicama, Komisija je Odlukom Komisije od 3. veljače 2014. (15) uspostavila ERGA. Uloga je ERGA-e pružanje usluga tehničke stručnosti Komisiji u njezinu radu s ciljem osiguravanja usklađene provedbe Direktive 2010/13/EU u svim državama članicama i olakšavanje suradnje među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima te između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela i Komisije.

| (57) | ERGA je pozitivno je doprinijela usklađenoj regulatornoj praksi i Komisiji pružila savjete na visokoj razini o provedbenim pitanjima. Stoga je potrebno Direktivom 2010/13/EU službeno priznati i ojačati njezinu ulogu. ERGA-u bi stoga trebalo uspostaviti u skladu s tom direktivom. |
| --- | --- |

(57)

ERGA je pozitivno je doprinijela usklađenoj regulatornoj praksi i Komisiji pružila savjete na visokoj razini o provedbenim pitanjima. Stoga je potrebno Direktivom 2010/13/EU službeno priznati i ojačati njezinu ulogu. ERGA-u bi stoga trebalo uspostaviti u skladu s tom direktivom.

| (58) | Komisija bi se trebala moći slobodno savjetovati s ERGA-om o bilo kojem pitanju povezanom s audiovizualnim medijskim uslugama i platformama za razmjenu videozapisa. ERGA bi trebala pomoći Komisiji pružanjem tehničkog stručnog znanja i savjeta te omogućivanjem razmjene najbolje prakse, među ostalim o kodeksima ponašanja za samoregulaciju i koregulaciju. Posebno, Komisija bi se trebala savjetovati s ERGA-om u pogledu primjene Direktive 2010/13/EU u cilju olakšavanja njezine usklađene provedbe. Na zahtjev Komisije ERGA bi trebala pružiti neobvezujuća mišljenja o nadležnosti, mjerama kojima se odstupa od načela slobode prijema i mjerama za rješavanje problema zaobilaženja nadležnosti. ERGA bi ujedno trebala biti u mogućnosti pružiti tehničke savjete o svim regulatornim pitanjima povezanima s okvirom audiovizualnih medijskih usluga, među ostalim u području govora mržnje i zaštite maloljetnika, kao i o sadržaju audiovizualnih komercijalnih komunikacija za hranu s velikim udjelom masti, soli ili natrija i šećera. |
| --- | --- |

(58)

Komisija bi se trebala moći slobodno savjetovati s ERGA-om o bilo kojem pitanju povezanom s audiovizualnim medijskim uslugama i platformama za razmjenu videozapisa. ERGA bi trebala pomoći Komisiji pružanjem tehničkog stručnog znanja i savjeta te omogućivanjem razmjene najbolje prakse, među ostalim o kodeksima ponašanja za samoregulaciju i koregulaciju. Posebno, Komisija bi se trebala savjetovati s ERGA-om u pogledu primjene Direktive 2010/13/EU u cilju olakšavanja njezine usklađene provedbe. Na zahtjev Komisije ERGA bi trebala pružiti neobvezujuća mišljenja o nadležnosti, mjerama kojima se odstupa od načela slobode prijema i mjerama za rješavanje problema zaobilaženja nadležnosti. ERGA bi ujedno trebala biti u mogućnosti pružiti tehničke savjete o svim regulatornim pitanjima povezanima s okvirom audiovizualnih medijskih usluga, među ostalim u području govora mržnje i zaštite maloljetnika, kao i o sadržaju audiovizualnih komercijalnih komunikacija za hranu s velikim udjelom masti, soli ili natrija i šećera.

| (59) | „Medijska pismenost” odnosi se na vještine, znanje i razumijevanje koji omogućuju građanima da se učinkovito i sigurno koriste medijima. Kako bi se građanima omogućilo da pristupe informacijama te odgovorno i sigurno upotrebljavaju, kritički procjenjuju i stvaraju medijski sadržaj, oni bi trebali imati napredne vještine medijske pismenosti. Medijska pismenost ne bi se trebala ograničiti samo na učenje o alatima i tehnologijama, nego bi trebala biti usmjerena na to da građani steknu vještine kritičkog razmišljanja potrebne za prosudbu, analizu složenih stanja i prepoznavanje razlike između mišljenja i činjenica. Stoga je potrebno da i pružatelji medijskih usluga i pružatelji platformi za razmjenu videozapisa promiču razvoj medijske pismenosti u svim dijelovima društva, za građane svake dobi i za sve medije, u suradnji sa svim relevantnim dionicima i uz pomno praćenje napretka s tim u vezi. |
| --- | --- |

(59)

„Medijska pismenost” odnosi se na vještine, znanje i razumijevanje koji omogućuju građanima da se učinkovito i sigurno koriste medijima. Kako bi se građanima omogućilo da pristupe informacijama te odgovorno i sigurno upotrebljavaju, kritički procjenjuju i stvaraju medijski sadržaj, oni bi trebali imati napredne vještine medijske pismenosti. Medijska pismenost ne bi se trebala ograničiti samo na učenje o alatima i tehnologijama, nego bi trebala biti usmjerena na to da građani steknu vještine kritičkog razmišljanja potrebne za prosudbu, analizu složenih stanja i prepoznavanje razlike između mišljenja i činjenica. Stoga je potrebno da i pružatelji medijskih usluga i pružatelji platformi za razmjenu videozapisa promiču razvoj medijske pismenosti u svim dijelovima društva, za građane svake dobi i za sve medije, u suradnji sa svim relevantnim dionicima i uz pomno praćenje napretka s tim u vezi.

| (60) | Direktivom 2010/13/EU ne dovodi se u pitanje obveza država članica da poštuju i štite ljudsko dostojanstvo. Njome se poštuju temeljna prava i načela utvrđena ponajprije u Povelji. Direktivom 2010/13/EU posebno se nastoji osigurati potpuno poštovanje prava na slobodu izražavanja, slobodu poduzetništva, prava na sudsko preispitivanje i promicanje primjene prava djece utvrđenih u Povelji. |
| --- | --- |

(60)

Direktivom 2010/13/EU ne dovodi se u pitanje obveza država članica da poštuju i štite ljudsko dostojanstvo. Njome se poštuju temeljna prava i načela utvrđena ponajprije u Povelji. Direktivom 2010/13/EU posebno se nastoji osigurati potpuno poštovanje prava na slobodu izražavanja, slobodu poduzetništva, prava na sudsko preispitivanje i promicanje primjene prava djece utvrđenih u Povelji.

| (61) | Svim mjerama koje države članice poduzmu na temelju Direktive 2010/13/EU trebaju se poštovati sloboda izražavanja i informiranja te medijski pluralizam, kao i kulturna i jezična raznolikost, u skladu s Konvencijom Unescoa o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja. |
| --- | --- |

(61)

Svim mjerama koje države članice poduzmu na temelju Direktive 2010/13/EU trebaju se poštovati sloboda izražavanja i informiranja te medijski pluralizam, kao i kulturna i jezična raznolikost, u skladu s Konvencijom Unescoa o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja.

| (62) | Pravo pristupa političkim informativnim programima ključno je za očuvanje temeljne slobode primanja informacija te za osiguranje potpune i pravilne zaštite interesa gledatelja u Uniji. S obzirom na sve veću važnost audiovizualnih medijskih usluga za društvo i demokraciju, emitiranje političkih vijesti trebalo bi omogućiti prekogranično diljem Unije u najvećoj mogućoj mjeri, ne dovodeći u pitanje pravila o autorskim pravima. |
| --- | --- |

(62)

Pravo pristupa političkim informativnim programima ključno je za očuvanje temeljne slobode primanja informacija te za osiguranje potpune i pravilne zaštite interesa gledatelja u Uniji. S obzirom na sve veću važnost audiovizualnih medijskih usluga za društvo i demokraciju, emitiranje političkih vijesti trebalo bi omogućiti prekogranično diljem Unije u najvećoj mogućoj mjeri, ne dovodeći u pitanje pravila o autorskim pravima.

| (63) | Direktiva 2010/13/EU ne odnosi na propise o privatnom međunarodnom pravu, posebno na propise o nadležnosti sudova i prava koje se primjenjuje na ugovorne i neugovorne obveze. |
| --- | --- |

(63)

Direktiva 2010/13/EU ne odnosi na propise o privatnom međunarodnom pravu, posebno na propise o nadležnosti sudova i prava koje se primjenjuje na ugovorne i neugovorne obveze.

| (64) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (16), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U slučaju ove Direktive zakonodavac smatra prosljeđivanje takvih dokumenata opravdanim. |
| --- | --- |

(64)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (16), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U slučaju ove Direktive zakonodavac smatra prosljeđivanje takvih dokumenata opravdanim.

| (65) | Direktivu 2010/13/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(65)

Direktivu 2010/13/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Direktiva 2010/13/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | ‚audiovizualna medijska usluga’ znači:






  i. | usluga kako je definirana u člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, čija je glavna svrha ili svrha njezina odvojiva dijela posvećena pružanju programâ, pod uredničkom odgovornošću pružatelja medijske usluge, široj javnosti u svrhu izvješćivanja, zabave ili obrazovanja s pomoću elektroničkih komunikacijskih mreža u smislu članka 2. točke (a) Direktive 2002/21/EZ; takva audiovizualna medijska usluga jest ili televizijska emisija kako je određena u točki (e) ovog stavka ili audiovizualna medijska usluga na zahtjev kako je određena u točki (g) ovog stavka; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

u članku 1. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

‚audiovizualna medijska usluga’ znači:

i.

usluga kako je definirana u člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, čija je glavna svrha ili svrha njezina odvojiva dijela posvećena pružanju programâ, pod uredničkom odgovornošću pružatelja medijske usluge, široj javnosti u svrhu izvješćivanja, zabave ili obrazovanja s pomoću elektroničkih komunikacijskih mreža u smislu članka 2. točke (a) Direktive 2002/21/EZ; takva audiovizualna medijska usluga jest ili televizijska emisija kako je određena u točki (e) ovog stavka ili audiovizualna medijska usluga na zahtjev kako je određena u točki (g) ovog stavka;

| ii. | audiovizualna komercijalna komunikacija;”; |
| --- | --- |

ii.

audiovizualna komercijalna komunikacija;”;

| (b) | umeće se sljedeća točka:






  „(aa) | ‚usluga platformi za razmjenu videozapisa’ znači usluga kako je utvrđena člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, pri čemu je glavna svrha usluge ili njezina odvojiva dijela ili osnovne funkcionalnosti usluge posvećena tome da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje, za koje pružatelj platforme za razmjenu videozapisa ne snosi uredničku odgovornost, u svrhu izvješćivanja, zabave ili obrazovanja s pomoću elektroničke komunikacijske mreže u smislu članka 2. točke (a) Direktive 2002/21/EZ i čiju organizaciju utvrđuje pružatelj platforme za razmjenu videozapisa, među ostalim automatskim sredstvima ili algoritmima, posebno prikazivanjem, označivanjem i određivanjem slijeda.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeća točka:

„(aa)

‚usluga platformi za razmjenu videozapisa’ znači usluga kako je utvrđena člancima 56. i 57. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, pri čemu je glavna svrha usluge ili njezina odvojiva dijela ili osnovne funkcionalnosti usluge posvećena tome da se široj javnosti pruže programi, videozapisi koje su generirali korisnici ili oboje, za koje pružatelj platforme za razmjenu videozapisa ne snosi uredničku odgovornost, u svrhu izvješćivanja, zabave ili obrazovanja s pomoću elektroničke komunikacijske mreže u smislu članka 2. točke (a) Direktive 2002/21/EZ i čiju organizaciju utvrđuje pružatelj platforme za razmjenu videozapisa, među ostalim automatskim sredstvima ili algoritmima, posebno prikazivanjem, označivanjem i određivanjem slijeda.”;

| (c) | točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ‚program’ znači niz pokretnih slika sa ili bez zvuka koji tvori pojedinačnu stavku, neovisno o svojoj duljini, u rasporedu ili katalogu koji je izradio pružatelj medijske usluge, uključujući dugometražne filmove, videoisječke, sportske događaje, komedije situacija, dokumentarne filmove, dječje programe i izvorne drame;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

‚program’ znači niz pokretnih slika sa ili bez zvuka koji tvori pojedinačnu stavku, neovisno o svojoj duljini, u rasporedu ili katalogu koji je izradio pružatelj medijske usluge, uključujući dugometražne filmove, videoisječke, sportske događaje, komedije situacija, dokumentarne filmove, dječje programe i izvorne drame;”;

| (d) | umeću se sljedeće točke:






  „(ba) | ‚videozapis koji je generirao korisnik’ znači niz pokretnih slika sa ili bez zvuka koji tvori pojedinačnu stavku, neovisno o svojoj duljini, koju je izradio korisnik te koji je taj korisnik ili bilo koji drugi korisnik učitao na platformu za razmjenu videozapisa; |
| --- | --- | --- |

(d)

umeću se sljedeće točke:

„(ba)

‚videozapis koji je generirao korisnik’ znači niz pokretnih slika sa ili bez zvuka koji tvori pojedinačnu stavku, neovisno o svojoj duljini, koju je izradio korisnik te koji je taj korisnik ili bilo koji drugi korisnik učitao na platformu za razmjenu videozapisa;

| (bb) | ‚urednička odluka’ znači odluka koja se redovito donosi za potrebe izvršavanja uredničke odgovornosti i povezana je sa svakodnevnim funkcioniranjem audiovizualne medijske usluge;”; |
| --- | --- |

(bb)

‚urednička odluka’ znači odluka koja se redovito donosi za potrebe izvršavanja uredničke odgovornosti i povezana je sa svakodnevnim funkcioniranjem audiovizualne medijske usluge;”;

| (e) | umeće se sljedeća točka:






  „(da) | ‚pružatelj platformi za razmjenu videozapisa’ znači fizička ili pravna osoba koja pruža uslugu platforme za razmjenu videozapisa;”; |
| --- | --- | --- |

(e)

umeće se sljedeća točka:

„(da)

‚pružatelj platformi za razmjenu videozapisa’ znači fizička ili pravna osoba koja pruža uslugu platforme za razmjenu videozapisa;”;

| (f) | točka (h) zamjenjuje se sljedećim:






  „(h) | ‚audiovizualna komercijalna komunikacija’ znači slike sa ili bez zvuka koje su izrađene za promicanje, izravno ili neizravno, robe, usluga ili ugleda fizičke ili pravne osobe koja se bavi gospodarskom djelatnošću; te slike prate ili su uključene u program ili u videozapis koji je generirao korisnik u zamjenu za plaćanje ili za sličnu naknadu ili u svrhe vlastitog promicanja. Oblici audiovizualne komercijalne komunikacije uključuju, među ostalim, televizijsko oglašavanje, pokroviteljstvo, teletrgovinu i plasman proizvoda;”; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

„(h)

‚audiovizualna komercijalna komunikacija’ znači slike sa ili bez zvuka koje su izrađene za promicanje, izravno ili neizravno, robe, usluga ili ugleda fizičke ili pravne osobe koja se bavi gospodarskom djelatnošću; te slike prate ili su uključene u program ili u videozapis koji je generirao korisnik u zamjenu za plaćanje ili za sličnu naknadu ili u svrhe vlastitog promicanja. Oblici audiovizualne komercijalne komunikacije uključuju, među ostalim, televizijsko oglašavanje, pokroviteljstvo, teletrgovinu i plasman proizvoda;”;

| (g) | točka (k) zamjenjuje se sljedećim:






  „(k) | ‚pokroviteljstvo’ znači svaki doprinos javnih ili privatnih poduzeća ili fizičkih osoba koje nisu uključene u pružanje audiovizualnih medijskih usluga ili usluga platformi za razmjenu videozapisa ili u proizvodnju audiovizualnih djela financiranju audiovizualnih medijskih usluga, usluga platformi za razmjenu videozapisa, videozapisa koje su generirali korisnici ili programâ u svrhu promicanja njihova imena, žiga, ugleda, aktivnosti ili proizvodâ;”; |
| --- | --- | --- |

(g)

točka (k) zamjenjuje se sljedećim:

„(k)

‚pokroviteljstvo’ znači svaki doprinos javnih ili privatnih poduzeća ili fizičkih osoba koje nisu uključene u pružanje audiovizualnih medijskih usluga ili usluga platformi za razmjenu videozapisa ili u proizvodnju audiovizualnih djela financiranju audiovizualnih medijskih usluga, usluga platformi za razmjenu videozapisa, videozapisa koje su generirali korisnici ili programâ u svrhu promicanja njihova imena, žiga, ugleda, aktivnosti ili proizvodâ;”;

| (h) | točka (m) zamjenjuje se sljedećim:






  „(m) | ‚plasman proizvoda’ znači svaki oblik audiovizualne komercijalne komunikacije koja se sastoji od uključivanja proizvoda, usluge ili pripadajućeg žiga ili upućivanja na njih tako da se prikazuju u programu ili videozapisu koji je generirao korisnik u zamjenu za plaćanje ili sličnu naknadu;”; |
| --- | --- | --- |

(h)

točka (m) zamjenjuje se sljedećim:

„(m)

‚plasman proizvoda’ znači svaki oblik audiovizualne komercijalne komunikacije koja se sastoji od uključivanja proizvoda, usluge ili pripadajućeg žiga ili upućivanja na njih tako da se prikazuju u programu ili videozapisu koji je generirao korisnik u zamjenu za plaćanje ili sličnu naknadu;”;

| 2. | naslov poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:

  „
  OPĆE ODREDBE ZA AUDIOVIZUALNE MEDIJSKE USLUGE
  ”; |
| --- | --- |

2.

naslov poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:

„
  OPĆE ODREDBE ZA AUDIOVIZUALNE MEDIJSKE USLUGE
  ”;

| 3. | članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ako pružatelj medijske usluge ima sjedište u jednoj od država članica, ali se uredničke odluke o audiovizualnoj medijskoj usluzi donose u drugoj državi članici, smatra se da pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan u državi članici u kojoj djeluje znatan dio radne snage uključene u obavljanje aktivnosti audiovizualnih medijskih usluga u vezi s programom. Ako znatan dio radne snage uključene u obavljanje aktivnosti audiovizualne medijske usluge u vezi s programom djeluje u svakoj od tih država članica, smatra se da pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan u državi članici u kojoj ima sjedište. Ako znatan dio radne snage uključene u obavljanje aktivnosti audiovizualnih medijskih usluga u vezi s programom ne djeluje ni u jednoj od tih država članica, smatra se da pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan u državi članici u kojoj je započeo svoju djelatnost u skladu s pravom te države članice, pod uvjetom da zadrži stabilnu i učinkovitu povezanost s gospodarstvom te države članice;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

ako pružatelj medijske usluge ima sjedište u jednoj od država članica, ali se uredničke odluke o audiovizualnoj medijskoj usluzi donose u drugoj državi članici, smatra se da pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan u državi članici u kojoj djeluje znatan dio radne snage uključene u obavljanje aktivnosti audiovizualnih medijskih usluga u vezi s programom. Ako znatan dio radne snage uključene u obavljanje aktivnosti audiovizualne medijske usluge u vezi s programom djeluje u svakoj od tih država članica, smatra se da pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan u državi članici u kojoj ima sjedište. Ako znatan dio radne snage uključene u obavljanje aktivnosti audiovizualnih medijskih usluga u vezi s programom ne djeluje ni u jednoj od tih država članica, smatra se da pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan u državi članici u kojoj je započeo svoju djelatnost u skladu s pravom te države članice, pod uvjetom da zadrži stabilnu i učinkovitu povezanost s gospodarstvom te države članice;”;

| (b) | umeću se sljedeći stavci:

  „5.a   Države članice osiguravaju da pružatelji medijske usluge obavješćuju nadležne nacionalne regulatorne vlasti ili tijela o svim promjenama koje mogu utjecati na određivanje nadležnosti u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.


  5.b   Države članice utvrđuju i vode ažuriran popis pružatelja medijskih usluga u svojoj nadležnosti i ukazuju na kriterije utvrđene u stavcima od 2. do 5. na kojima se temelji njihova nadležnost. Države članice Komisiji dostavljaju taj popis, uključujući sva njegova ažuriranja.
  Komisija osigurava da su takvi popisi dostupni u centraliziranoj bazi podataka. U slučaju nedosljednosti između popisa Komisija stupa u kontakt s dotičnim državama članicama kako bi se pronašlo rješenje. Komisija osigurava da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela imaju pristup toj bazi podataka. Komisija informacije iz baze podataka javno obznanjuje.


  5.c   Ako se primjenjujući članak 3. ili 4. države članice ne slože o tome koja država članica ima nadležnost, one o tome bez odgode obavješćuju Komisiju. Komisija može zatražiti od Skupine europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) da u skladu s člankom 30.b stavkom 3. točkom (d) dostavi mišljenje o tom pitanju. ERGA to mišljenje dostavlja u roku od 15 radnih dana od kada je Komisija dostavila svoj zahtjev. Komisija na odgovarajući način izvješćuje Odbor za kontakt uspostavljen člankom 29..
  Kada Komisija donosi odluku u skladu s člankom 3. stavkom 2. ili člankom 3. stavkom 3. ili člankom 4. stavkom 5. ona odlučuje i o tome koja država članica ima nadležnost.”; |
| --- | --- |

(b)

umeću se sljedeći stavci:

„5.a   Države članice osiguravaju da pružatelji medijske usluge obavješćuju nadležne nacionalne regulatorne vlasti ili tijela o svim promjenama koje mogu utjecati na određivanje nadležnosti u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.

5.b   Države članice utvrđuju i vode ažuriran popis pružatelja medijskih usluga u svojoj nadležnosti i ukazuju na kriterije utvrđene u stavcima od 2. do 5. na kojima se temelji njihova nadležnost. Države članice Komisiji dostavljaju taj popis, uključujući sva njegova ažuriranja.

Komisija osigurava da su takvi popisi dostupni u centraliziranoj bazi podataka. U slučaju nedosljednosti između popisa Komisija stupa u kontakt s dotičnim državama članicama kako bi se pronašlo rješenje. Komisija osigurava da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela imaju pristup toj bazi podataka. Komisija informacije iz baze podataka javno obznanjuje.

5.c   Ako se primjenjujući članak 3. ili 4. države članice ne slože o tome koja država članica ima nadležnost, one o tome bez odgode obavješćuju Komisiju. Komisija može zatražiti od Skupine europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) da u skladu s člankom 30.b stavkom 3. točkom (d) dostavi mišljenje o tom pitanju. ERGA to mišljenje dostavlja u roku od 15 radnih dana od kada je Komisija dostavila svoj zahtjev. Komisija na odgovarajući način izvješćuje Odbor za kontakt uspostavljen člankom 29..

Kada Komisija donosi odluku u skladu s člankom 3. stavkom 2. ili člankom 3. stavkom 3. ili člankom 4. stavkom 5. ona odlučuje i o tome koja država članica ima nadležnost.”;

| 4. | članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 3.

  1.   Države članice osiguravaju slobodu prijema i na svojem državnom području ne ograničavaju daljnje prijenose audiovizualnih medijskih usluga iz drugih država članica zbog razloga koji su obuhvaćeni područjima koja se usklađuju ovom Direktivom.


  2.   Država članica može privremeno odstupiti od ovog članka stavka 1. ako se audiovizualnom medijskom uslugom koju pruža pružatelj medijske usluge u nadležnosti druge države članice očito, ozbiljno i teško krši članak 6. stavak 1. točka (a) ili članak 6.a stavak 1. ili se dovodi u pitanje javno zdravlje, ili ona predstavlja ozbiljan i težak rizik od dovođenja javnog zdravlja u pitanje.
  Odstupanje iz prvog podstavka podliježe sljedećim uvjetima:






  (a) | tijekom prethodnih 12 mjeseci pružatelj medijske usluge već je u barem dva prethodna navrata ostvario jedan ili više slučajeva ponašanja opisanih u prvom podstavku; |
| --- | --- | --- |

4.

članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 3.

1.   Države članice osiguravaju slobodu prijema i na svojem državnom području ne ograničavaju daljnje prijenose audiovizualnih medijskih usluga iz drugih država članica zbog razloga koji su obuhvaćeni područjima koja se usklađuju ovom Direktivom.

2.   Država članica može privremeno odstupiti od ovog članka stavka 1. ako se audiovizualnom medijskom uslugom koju pruža pružatelj medijske usluge u nadležnosti druge države članice očito, ozbiljno i teško krši članak 6. stavak 1. točka (a) ili članak 6.a stavak 1. ili se dovodi u pitanje javno zdravlje, ili ona predstavlja ozbiljan i težak rizik od dovođenja javnog zdravlja u pitanje.

Odstupanje iz prvog podstavka podliježe sljedećim uvjetima:

(a)

tijekom prethodnih 12 mjeseci pružatelj medijske usluge već je u barem dva prethodna navrata ostvario jedan ili više slučajeva ponašanja opisanih u prvom podstavku;

| (b) | dotična država članica pisanim je putem obavijestila pružatelja medijske usluge, državu članicu koja ima nadležnost nad tim pružateljem i Komisiju o navodnim kršenjima i proporcionalnim mjerama koje namjerava poduzeti ako se takvo kršenje ponovi. |
| --- | --- |

(b)

dotična država članica pisanim je putem obavijestila pružatelja medijske usluge, državu članicu koja ima nadležnost nad tim pružateljem i Komisiju o navodnim kršenjima i proporcionalnim mjerama koje namjerava poduzeti ako se takvo kršenje ponovi.

| (c) | dotična država članica poštovala je pravo na obranu pružatelja medijske usluge i, konkretno, tom je pružatelju dala priliku da izrazi svoja stajališta o navodnim kršenjima; i |
| --- | --- |

(c)

dotična država članica poštovala je pravo na obranu pružatelja medijske usluge i, konkretno, tom je pružatelju dala priliku da izrazi svoja stajališta o navodnim kršenjima; i

| (d) | u savjetovanjima s državom članicom koja ima nadležnost nad pružateljem medijske usluge i s Komisijom nije postignuto sporazumno rješenje u roku od jednog mjeseca otkako je Komisija primila obavijest iz točke (b). |
| --- | --- |

(d)

u savjetovanjima s državom članicom koja ima nadležnost nad pružateljem medijske usluge i s Komisijom nije postignuto sporazumno rješenje u roku od jednog mjeseca otkako je Komisija primila obavijest iz točke (b).

U roku od tri mjeseca od primitka obavijesti o mjerama koje je poduzela dotična država članica i nakon što je zatražila od ERGA-e da dostavi mišljenje u skladu s člankom 30.b stavkom 3. točkom (d), Komisija donosi odluku o tome jesu li te mjere u skladu s pravom Unije. Komisija na odgovarajući način izvješćuje Odbor za kontakt. Ako Komisija odluči da te mjere nisu u skladu s pravom Unije, traži od dotične države članice da po hitnom postupku obustavi dotične mjere.

3.   Država članica može privremeno odstupiti od stavka 1. ovog članka ako se audiovizualnom medijskom uslugom koju pruža pružatelj medijske usluge u nadležnosti druge države članice očito, ozbiljno i teško krši članak 6. stavak 1. točka (b) ili se dovodi u pitanje javna sigurnost, ili ona predstavlja ozbiljan i težak rizik od dovođenja javne sigurnosti u pitanje, uključujući zaštitu nacionalne sigurnosti i obrane.

Odstupanje iz prvog podstavka podliježe sljedećim uvjetima::

| (a) | tijekom prethodnih 12 mjeseci ponašanje iz prvog podstavka dogodilo se je barem u jednom prethodnom slučaju;
  i |
| --- | --- |

(a)

tijekom prethodnih 12 mjeseci ponašanje iz prvog podstavka dogodilo se je barem u jednom prethodnom slučaju;

i

| (b) | dotična država članica pisanim je putem obavijestila pružatelja medijske usluge, državu članicu koja ima nadležnost nad tim pružateljem i Komisiju o navodnom kršenju i proporcionalnim mjerama koje namjerava poduzeti ako se takvo kršenje ponovi. |
| --- | --- |

(b)

dotična država članica pisanim je putem obavijestila pružatelja medijske usluge, državu članicu koja ima nadležnost nad tim pružateljem i Komisiju o navodnom kršenju i proporcionalnim mjerama koje namjerava poduzeti ako se takvo kršenje ponovi.

Dotična država članica poštuje prava na obranu dotičnog pružatelja medijske usluge i, konkretno, tom pružatelju daje priliku da izrazi svoja stajališta o navodnim kršenjima.

U roku od tri mjeseca od primitka obavijesti o mjerama koje je poduzela dotična država članica i nakon što je zatražila od ERGA-e da dostavi mišljenje u skladu s člankom 30.b stavkom 3. točkom (d), Komisija donosi odluku o tome jesu li te mjere u skladu s pravom Unije. Komisija na odgovarajući način izvješćuje Odbor za kontakt. Ako Komisija odluči da te mjere nisu u skladu s pravom Unije, traži od dotične države članice da po hitnom postupku obustavi dotične mjere.

4.   Stavcima 2. i 3. ne dovodi se u pitanje primjena bilo kojeg postupka, pravnog lijeka ili sankcije za dotična kršenja u državi članici koja ima nadležnost nad dotičnim pružateljem medijske usluge.

5.   Države članice u hitnim slučajevima mogu najkasnije jedan mjesec nakon navodnog kršenja odstupiti od uvjeta utvrđenih u stavku 3. točkama (a) i (b). U tom se slučaju o poduzetim mjerama u najkraćem mogućem roku obavješćuju Komisija i država članica pod čiju nadležnost spada pružatelj medijske usluge, uz navođenje razloga zbog kojih država članica smatra da postoji hitnost. Komisija preispituje usklađenost priopćenih mjera s pravom Unije u najkraćem mogućem roku. Ako zaključi da su mjere neusklađene s pravom Unije, Komisija od dotične države članice zahtijeva da po hitnom postupku obustavi te mjere.

6.   Ako Komisija ne raspolaže informacijama potrebnima za donošenje odluke na temelju stavka 2. ili 3., u roku od jednog mjeseca od primitka obavijesti zahtijeva od dotične države članice sve informacije potrebne za donošenje te odluke. Rok u kojem Komisija treba donijeti odluku suspendira se do trenutka kada država članica dostavi takve potrebne informacije. U svakom slučaju suspenzija roka ne traje dulje od jednog mjeseca.

7.   Države članice i Komisija redovito razmjenjuju iskustva i najbolje prakse o postupku iz ovog članka u okviru Odbora za kontakt i ERGA-e.”;

| 5. | članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 4.

  1.   Države članice i dalje mogu zahtijevati od pružatelja medijskih usluga u svojoj nadležnosti da poštuju iscrpnija ili stroža pravila u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom pod uvjetom da su ta pravila u skladu s pravom Unije.


  2.   Ako država članica:






  (a) | ostvari svoje pravo iz stavka 1. da donosi iscrpnija ili stroža pravila od interesa za širu javnost, i |
| --- | --- | --- |

5.

članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 4.

1.   Države članice i dalje mogu zahtijevati od pružatelja medijskih usluga u svojoj nadležnosti da poštuju iscrpnija ili stroža pravila u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom pod uvjetom da su ta pravila u skladu s pravom Unije.

2.   Ako država članica:

(a)

ostvari svoje pravo iz stavka 1. da donosi iscrpnija ili stroža pravila od interesa za širu javnost, i

| (b) | procijeni da pružatelj medijske usluge u nadležnosti druge države članice pruža audiovizualnu medijsku uslugu koja je u potpunosti ili uglavnom usmjerena prema njezinu državnom području, |
| --- | --- |

(b)

procijeni da pružatelj medijske usluge u nadležnosti druge države članice pruža audiovizualnu medijsku uslugu koja je u potpunosti ili uglavnom usmjerena prema njezinu državnom području,

može zatražiti od države članice koja ima nadležnost da riješi sve probleme utvrđene u vezi s ovim stavkom. Obje države članice surađuju iskreno i brzo s ciljem postizanja obostrano zadovoljavajućeg rješenja.

Po primitku potkrijepljenog zahtjeva u skladu s prvim podstavkom, država članica koja ima nadležnost traži od pružatelja medijske usluge da poštuje dotična pravila od interesa za širu javnost. Država članica koja ima nadležnost redovito obavješćuje državu članicu koja je podnijela zahtjev o koracima koji su poduzeti radi rješavanja utvrđenih problema. U roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva država članica koja ima nadležnost obavješćuje Komisiju i državu članicu koja je podnijela zahtjev o dobivenim rezultatima i navodi razloge u slučaju nemogućnosti pronalaska rješenja.

Bilo koja od tih država članica u svakom trenutku može pozvati Odbor za kontakt da preispita taj predmet.

3.   Dotična država članica može usvojiti primjerene mjere protiv dotičnog pružatelja medijske usluge ako:

| (a) | procijeni da rezultati ostvareni primjenom stavka 2. nisu zadovoljavajući; i |
| --- | --- |

(a)

procijeni da rezultati ostvareni primjenom stavka 2. nisu zadovoljavajući; i

| (b) | prikupi dokaze o tome da se dotični pružatelj medijske usluge poslovno nastanio u državi članici koja ima nadležnost kako bi zaobišao stroža pravila u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom, koja bi bila primjenjiva na njega da ima poslovni nastan u dotičnoj državi članici; takvi dokazi moraju omogućivati se da se takvo zaobilaženje pravila može opravdano utvrditi, bez potrebe da se dokaže namjera pružatelja medijske usluge da zaobiđe ta stroža pravila. |
| --- | --- |

(b)

prikupi dokaze o tome da se dotični pružatelj medijske usluge poslovno nastanio u državi članici koja ima nadležnost kako bi zaobišao stroža pravila u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom, koja bi bila primjenjiva na njega da ima poslovni nastan u dotičnoj državi članici; takvi dokazi moraju omogućivati se da se takvo zaobilaženje pravila može opravdano utvrditi, bez potrebe da se dokaže namjera pružatelja medijske usluge da zaobiđe ta stroža pravila.

Takve su mjere objektivno potrebne, primjenjuju se na nediskriminirajući način i razmjerne su ciljevima koji se njima nastoje postići.

4.   Država članica može poduzeti mjere u skladu sa stavkom 3. samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | država članica obavijestila je Komisiju i državu članicu u kojoj pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan da namjerava poduzeti takve mjere i dokazima je potkrijepila osnovu na kojoj temelji svoju procjenu; |
| --- | --- |

(a)

država članica obavijestila je Komisiju i državu članicu u kojoj pružatelj medijske usluge ima poslovni nastan da namjerava poduzeti takve mjere i dokazima je potkrijepila osnovu na kojoj temelji svoju procjenu;

| (b) | poštovala je prava na obranu dotičnog pružatelja medijske usluge i posebno je tom pružatelju medijske usluge dala priliku da izrazi svoja stajališta o navodnom zaobilaženju pravila i mjerama koje država članica koja je dostavila obavijest planira poduzeti; i |
| --- | --- |

(b)

poštovala je prava na obranu dotičnog pružatelja medijske usluge i posebno je tom pružatelju medijske usluge dala priliku da izrazi svoja stajališta o navodnom zaobilaženju pravila i mjerama koje država članica koja je dostavila obavijest planira poduzeti; i

| (c) | nakon što je od ERGA-e zatražila da dostavi mišljenje u skladu s člankom 30.b stavkom 3. točkom (d), Komisija je donijela odluku o tome da su mjere u skladu s pravom Unije, a posebno da su procjene koje je izvršila država članica koja poduzima mjere na temelju stavaka 2. i 3. ovog članka ispravno utemeljene; Komisija na odgovarajući način izvješćuje Odbor za kontakt. |
| --- | --- |

(c)

nakon što je od ERGA-e zatražila da dostavi mišljenje u skladu s člankom 30.b stavkom 3. točkom (d), Komisija je donijela odluku o tome da su mjere u skladu s pravom Unije, a posebno da su procjene koje je izvršila država članica koja poduzima mjere na temelju stavaka 2. i 3. ovog članka ispravno utemeljene; Komisija na odgovarajući način izvješćuje Odbor za kontakt.

5.   U roku od tri mjeseca od primitka obavijesti iz stavka 4. točke (a) Komisija donosi odluku o tome jesu li te mjere u skladu s pravom Unije. Ako Komisija odluči da te mjere nisu u skladu s pravom Unije, traži od dotične države članice da se suzdrži od poduzimanja planiranih mjera.

Ako Komisija ne raspolaže informacijama potrebnima za donošenje odluke u skladu s prvim podstavkom, u roku od jednog mjeseca od primitka obavijesti od dotične države članice traži sve informacije potrebne za donošenje te odluke. Rok u kojem Komisija treba donijeti odluku suspendira se do trenutka kada država članica dostavi takve potrebne podatke. U svakom slučaju suspenzija roka ne traje dulje od jednog mjeseca.

6.   Države članice osiguravaju odgovarajućim sredstvima u okviru svojeg nacionalnog prava da pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti učinkovito poštuju ovu Direktivu.

7.   Direktiva 2000/31/EZ primjenjuje se ako nije drukčije predviđeno ovom Direktivom. U slučaju proturječja između Direktive 2000/31/EZ i ove Direktive, ova Direktive ima jaču pravnu snagu, osim ako je drukčije predviđeno ovom Direktivom.”;

| 6. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 4.a

  1.   Države članice potiču uporabu koregulacije i promicanje samoregulacije putem kodeksa ponašanja donesenih na nacionalnoj razini u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom u mjeri u kojoj je to dopušteno njihovim pravosudnim sustavima. Ti kodeksi:






  (a) | takvi su da su široko prihvaćeni od strane glavnih dionika u dotičnim državama članicama; |
| --- | --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 4.a

1.   Države članice potiču uporabu koregulacije i promicanje samoregulacije putem kodeksa ponašanja donesenih na nacionalnoj razini u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom u mjeri u kojoj je to dopušteno njihovim pravosudnim sustavima. Ti kodeksi:

(a)

takvi su da su široko prihvaćeni od strane glavnih dionika u dotičnim državama članicama;

| (b) | u njima se jasno i nedvosmisleno navode njihovi ciljevi; |
| --- | --- |

(b)

u njima se jasno i nedvosmisleno navode njihovi ciljevi;

| (c) | njima se predviđa redovito, transparentno i neovisno praćenje i evaluacija postizanja zacrtanih ciljeva; i |
| --- | --- |

(c)

njima se predviđa redovito, transparentno i neovisno praćenje i evaluacija postizanja zacrtanih ciljeva; i

| (d) | njima se predviđa učinkovita provedba, uključujući učinkovite i razmjerne sankcije. |
| --- | --- |

(d)

njima se predviđa učinkovita provedba, uključujući učinkovite i razmjerne sankcije.

2.   Države članice i Komisija mogu poticati samoregulaciju putem kodeksa ponašanja Unije koji su sastavili pružatelji medijskih usluga, pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa ili organizacije koje ih predstavljaju, u suradnji, prema potrebi, s drugim sektorima kao što su industrija, trgovina, profesionalne i potrošačke udruge ili organizacije. Ti su kodeksi takvi da ih široko prihvaćaju glavni dionici na razini Unije i u skladu su sa stavkom 1. točkama od (b) do (d). Kodeksima ponašanja Unije ne dovode se u pitanje nacionalni kodeksi ponašanja.

Komisija u suradnji s državama članicama olakšava razvoj kodeksâ ponašanja Unije, prema potrebi, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Potpisnici kodeksa ponašanja Unije podnose nacrte tih kodeksa i njihove izmjene Komisiji. Komisija se savjetuje s Odborom za kontakt u pogledu tih nacrta kodeksa ili njihovih izmjena.

Komisija javno obznanjuje kodekse ponašanja Unije i može ih na odgovarajući način promicati.

3.   Države članice i dalje mogu zahtijevati od pružateljâ medijskih usluga u svojoj nadležnosti usklađenost s iscrpnijim ili strožim pravilima u skladu s ovom Direktivom i pravom Unije, među ostalim ako njihove nacionalne neovisne regulatorne vlasti ili tijela zaključe da je dokazano da bilo koji kodeks ponašanja ili njegov dio nije dovoljno učinkovit. Države članice bez odgode prijavljuju takva pravila Komisiji.”;

| 7. | naslov poglavlja III. zamjenjuje se sljedećim:

  „
  ODREDBE PRIMJENJIVE NA AUDIOVIZUALNE MEDIJSKE USLUGE
  ”; |
| --- | --- |

7.

naslov poglavlja III. zamjenjuje se sljedećim:

„
  ODREDBE PRIMJENJIVE NA AUDIOVIZUALNE MEDIJSKE USLUGE
  ”;

ODREDBE PRIMJENJIVE NA AUDIOVIZUALNE MEDIJSKE USLUGE

| 8. | članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.

  1.   Svaka država članica osigurava da pružatelj medijskih usluga u njezinoj nadležnosti primateljima usluge pruža jednostavan, izravan i neprestan pristup najmanje sljedećim informacijama:






  (a) | svojem nazivu; |
| --- | --- | --- |

8.

članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

1.   Svaka država članica osigurava da pružatelj medijskih usluga u njezinoj nadležnosti primateljima usluge pruža jednostavan, izravan i neprestan pristup najmanje sljedećim informacijama:

(a)

svojem nazivu;

| (b) | geografskoj adresi na kojoj ima poslovni nastan; |
| --- | --- |

(b)

geografskoj adresi na kojoj ima poslovni nastan;

| (c) | pojedinostima, uključujući adresu elektroničke pošte ili internetsku stranicu, koje omogućuju brz kontakt na izravan i učinkovit način; |
| --- | --- |

(c)

pojedinostima, uključujući adresu elektroničke pošte ili internetsku stranicu, koje omogućuju brz kontakt na izravan i učinkovit način;

| (d) | državi članici koja ima nadležnost za njega i nadležnih regulatornih vlasti ili tijela ili nadzornih tijela. |
| --- | --- |

(d)

državi članici koja ima nadležnost za njega i nadležnih regulatornih vlasti ili tijela ili nadzornih tijela.

2.   Države članice mogu donijeti zakonodavne mjere kojima se predviđa da, uz informacije navedene u stavku 1., pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti omogućuju dostupnost informacija koje se odnose na njihovu vlasničku strukturu, uključujući stvarne vlasnike. Takvim mjerama moraju se poštovati dotična temeljna prava, poput privatnog i obiteljskog života stvarnih vlasnika. Takve mjere moraju biti potrebne i proporcionalne i njima se mora nastojati ispuniti cilj od javnog interesa.”;

| 9. | članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 6.

  1.   Ne dovodeći u pitanje obvezu država članica da poštuju i štite ljudsko dostojanstvo, države članice na odgovarajuće načine osiguravaju da audiovizualne medijske usluge koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti ne sadržavaju:






  (a) | poticanje na nasilje ili mržnju protiv skupine osoba ili člana neke skupine na temelju bilo kojeg od razloga iz članka 21. Povelje; |
| --- | --- | --- |

9.

članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 6.

1.   Ne dovodeći u pitanje obvezu država članica da poštuju i štite ljudsko dostojanstvo, države članice na odgovarajuće načine osiguravaju da audiovizualne medijske usluge koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti ne sadržavaju:

(a)

poticanje na nasilje ili mržnju protiv skupine osoba ili člana neke skupine na temelju bilo kojeg od razloga iz članka 21. Povelje;

| (b) | javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma kako je navedeno u članku 5. Direktive (EU) 2017/541. |
| --- | --- |

(b)

javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma kako je navedeno u članku 5. Direktive (EU) 2017/541.

2.   Mjere poduzete u svrhe ovog članka potrebne su i proporcionalne i njima se poštuju prava i načela utvrđena u Povelji.”;

| 10. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 6.a

  1.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da su audiovizualne medijske usluge koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti, a kojima bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnika, dostupne samo na način kojim se osigurava da ih maloljetnici u normalnim okolnostima neće čuti ili vidjeti. Takve mjere mogu uključivati odabir vremena emitiranja, alate za provjeru dobi ili druge tehničke mjere. One su razmjerne mogućem štetnom učinku programa.
  Sadržaj kojim se uzrokuje najveća šteta, poput neopravdanog nasilja i pornografije, podliježe najstrožim mjerama.


  2.   Osobne podatke maloljetnika koje su prikupili ili na drugi način dobili pružatelji medijskih usluga u skladu sa stavkom 1. ne obrađuju se u komercijalne svrhe, kao što su izravni marketing, izrada profila i ciljano bihevioralno oglašavanje.


  3.   Države članice osiguravaju da pružatelji medijskih usluga gledateljima pružaju dovoljno informacija o sadržaju kojim bi se mogao narušiti fizički, psihički ili moralni razvoj maloljetnikâ. U tu svrhu, pružatelji medijskih usluga upotrebljavaju sustav kojim se opisuje moguća štetna priroda sadržaja audiovizualne medijske usluge.
  Za provedbu ovog stavka države članice potiču uporabu koregulacije kako je predviđeno u članku 4.a stavku 1.


  4.   Komisija potiče pružatelje medijskih usluga da razmjenjuju najbolju praksu o kodeksima ponašanja za koregulaciju. Države članice i Komisija mogu poticati samoregulaciju, za potrebe ovog članka, putem kodeksâ ponašanja Unije iz članka 4.a stavka 2.” |
| --- | --- |

10.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 6.a

1.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da su audiovizualne medijske usluge koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti, a kojima bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnika, dostupne samo na način kojim se osigurava da ih maloljetnici u normalnim okolnostima neće čuti ili vidjeti. Takve mjere mogu uključivati odabir vremena emitiranja, alate za provjeru dobi ili druge tehničke mjere. One su razmjerne mogućem štetnom učinku programa.

Sadržaj kojim se uzrokuje najveća šteta, poput neopravdanog nasilja i pornografije, podliježe najstrožim mjerama.

2.   Osobne podatke maloljetnika koje su prikupili ili na drugi način dobili pružatelji medijskih usluga u skladu sa stavkom 1. ne obrađuju se u komercijalne svrhe, kao što su izravni marketing, izrada profila i ciljano bihevioralno oglašavanje.

3.   Države članice osiguravaju da pružatelji medijskih usluga gledateljima pružaju dovoljno informacija o sadržaju kojim bi se mogao narušiti fizički, psihički ili moralni razvoj maloljetnikâ. U tu svrhu, pružatelji medijskih usluga upotrebljavaju sustav kojim se opisuje moguća štetna priroda sadržaja audiovizualne medijske usluge.

Za provedbu ovog stavka države članice potiču uporabu koregulacije kako je predviđeno u članku 4.a stavku 1.

4.   Komisija potiče pružatelje medijskih usluga da razmjenjuju najbolju praksu o kodeksima ponašanja za koregulaciju. Države članice i Komisija mogu poticati samoregulaciju, za potrebe ovog članka, putem kodeksâ ponašanja Unije iz članka 4.a stavka 2.”

| 11. | članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.

  1.   Države članice bez nepotrebne odgode osiguravaju da se usluge koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti stalno i postupno, korištenjem proporcionalnih mjera čine pristupačnijima osobama s invaliditetom.


  2.   Države članice osiguravaju da pružatelji medijskih usluga redovito izvješćuju nacionalne regulatorne vlasti ili tijela o provedbi mjera iz stavka 1. Do 19. prosinca 2022. i svake tri godine nakon toga države članice izvješćuju Komisiju o provedbi stavka 1.


  3.   Države članice potiču pružatelje medijskih usluga da razviju akcijske planove o pristupačnosti u odnosu na stalno i postupno povećanje pristupačnosti svojih usluga osobama s invaliditetom. O svakom takvom akcijskom planu obavješćuju se nacionalne regulatorne vlasti ili tijela.


  4.   Svaka država članica određuje jedinstvenu, lako pristupačnu, među ostalim i osobama s invaliditetom, i javno dostupnu online kontaktnu točku za pružanje informacija i primanje pritužbi u pogledu svih pitanja pristupačnosti iz ovog članka.


  5.   Države članice osiguravaju da se hitne informacije, uključujući javne obavijesti i objave u slučajevima prirodne katastrofe, koje su stavljene na raspolaganje javnosti putem audiovizualnih medijskih usluga, pružaju na način koji je pristupačan osobama s invaliditetom.”; |
| --- | --- |

11.

članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

1.   Države članice bez nepotrebne odgode osiguravaju da se usluge koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti stalno i postupno, korištenjem proporcionalnih mjera čine pristupačnijima osobama s invaliditetom.

2.   Države članice osiguravaju da pružatelji medijskih usluga redovito izvješćuju nacionalne regulatorne vlasti ili tijela o provedbi mjera iz stavka 1. Do 19. prosinca 2022. i svake tri godine nakon toga države članice izvješćuju Komisiju o provedbi stavka 1.

3.   Države članice potiču pružatelje medijskih usluga da razviju akcijske planove o pristupačnosti u odnosu na stalno i postupno povećanje pristupačnosti svojih usluga osobama s invaliditetom. O svakom takvom akcijskom planu obavješćuju se nacionalne regulatorne vlasti ili tijela.

4.   Svaka država članica određuje jedinstvenu, lako pristupačnu, među ostalim i osobama s invaliditetom, i javno dostupnu online kontaktnu točku za pružanje informacija i primanje pritužbi u pogledu svih pitanja pristupačnosti iz ovog članka.

5.   Države članice osiguravaju da se hitne informacije, uključujući javne obavijesti i objave u slučajevima prirodne katastrofe, koje su stavljene na raspolaganje javnosti putem audiovizualnih medijskih usluga, pružaju na način koji je pristupačan osobama s invaliditetom.”;

| 12. | umeću se sljedeći članci:

  „Članak 7.a
  Države članice mogu poduzeti mjere kako bi osigurale primjereno isticanje audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa.


  Članak 7.b
  Države članice poduzimaju odgovarajuće i proporcionalne mjere kako bi osigurale da se audiovizualnim medijskim uslugama koje pružaju pružatelji medijskih usluga, bez izričite suglasnosti tih pružatelja, prekrivanjem ne nadodaju elementi iz komercijalnih razloga niti se one mijenjaju.
  Za potrebe ovog članka države članice utvrđuju regulatorne pojedinosti, uključujući iznimke, osobito u pogledu zaštite legitimnih interesa korisnika, uzimajući istodobno u obzir legitimne interese pružatelja medijskih usluga koji su izvorno pružili audiovizualne medijske usluge.”; |
| --- | --- |

12.

umeću se sljedeći članci:

„Članak 7.a

Države članice mogu poduzeti mjere kako bi osigurale primjereno isticanje audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa.

Članak 7.b

Države članice poduzimaju odgovarajuće i proporcionalne mjere kako bi osigurale da se audiovizualnim medijskim uslugama koje pružaju pružatelji medijskih usluga, bez izričite suglasnosti tih pružatelja, prekrivanjem ne nadodaju elementi iz komercijalnih razloga niti se one mijenjaju.

Za potrebe ovog članka države članice utvrđuju regulatorne pojedinosti, uključujući iznimke, osobito u pogledu zaštite legitimnih interesa korisnika, uzimajući istodobno u obzir legitimne interese pružatelja medijskih usluga koji su izvorno pružili audiovizualne medijske usluge.”;

| 13. | članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 9.

  1.   Države članice osiguravaju da se audiovizualnim komercijalnim komunikacijama koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti ispunjavaju sljedeći zahtjevi:






  (a) | audiovizualne komercijalne komunikacije lako su prepoznatljive kao takve; prikrivena audiovizualna komercijalna komunikacija zabranjena je; |
| --- | --- | --- |

13.

članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 9.

1.   Države članice osiguravaju da se audiovizualnim komercijalnim komunikacijama koje pružaju pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti ispunjavaju sljedeći zahtjevi:

(a)

audiovizualne komercijalne komunikacije lako su prepoznatljive kao takve; prikrivena audiovizualna komercijalna komunikacija zabranjena je;

| (b) | u audiovizualnim komercijalnim komunikacijama ne upotrebljavaju se tehnike utjecaja na podsvijest; |
| --- | --- |

(b)

u audiovizualnim komercijalnim komunikacijama ne upotrebljavaju se tehnike utjecaja na podsvijest;

| (c) | audiovizualne komercijalne komunikacije:






  i. | ne dovode u pitanje poštovanje ljudskog dostojanstva; |
| --- | --- | --- |

(c)

audiovizualne komercijalne komunikacije:

i.

ne dovode u pitanje poštovanje ljudskog dostojanstva;

| ii. | ne uključuju niti promiču bilo kakav oblik diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, nacionalnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije; |
| --- | --- |

ii.

ne uključuju niti promiču bilo kakav oblik diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, nacionalnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije;

| iii. | ne potiču ponašanje koje šteti zdravlju ili sigurnosti; |
| --- | --- |

iii.

ne potiču ponašanje koje šteti zdravlju ili sigurnosti;

| iv. | ne potiču ponašanje kojim se uvelike ugrožava zaštita okoliša; |
| --- | --- |

iv.

ne potiču ponašanje kojim se uvelike ugrožava zaštita okoliša;

| (d) | zabranjuju se svi oblici audiovizualnih komercijalnih komunikacija za cigarete i druge duhanske proizvode, kao i za elektroničke cigarete i spremnike za ponovno punjenje; |
| --- | --- |

(d)

zabranjuju se svi oblici audiovizualnih komercijalnih komunikacija za cigarete i druge duhanske proizvode, kao i za elektroničke cigarete i spremnike za ponovno punjenje;

| (e) | audiovizualne komercijalne komunikacije za alkoholna pića ne smiju biti posebno usmjerene na maloljetnike ni poticati neumjerenu potrošnju takvih pića; |
| --- | --- |

(e)

audiovizualne komercijalne komunikacije za alkoholna pića ne smiju biti posebno usmjerene na maloljetnike ni poticati neumjerenu potrošnju takvih pića;

| (f) | zabranjuje se audiovizualna komercijalna komunikacija za lijekove i liječenje koji su dostupni samo na liječnički recept u državi članici u čijoj je nadležnosti pružatelj medijske usluge; |
| --- | --- |

(f)

zabranjuje se audiovizualna komercijalna komunikacija za lijekove i liječenje koji su dostupni samo na liječnički recept u državi članici u čijoj je nadležnosti pružatelj medijske usluge;

| (g) | audiovizualne komercijalne komunikacije ne smiju uzrokovati fizičku, psihičku ili moralnu štetu maloljetnicima; stoga se njima maloljetnicima izravno ne preporučuje kupnja ili najam proizvoda ili usluge iskorištavanjem njihova neiskustva ili lakovjernosti, izravno ih se ne potiče da uvjere svoje roditelje ili druge osobe da kupe robu ili usluge koje se oglašavaju, ne iskorištava se povjerenje maloljetnika u roditelje, učitelje ili druge osobe, niti neopravdano prikazuje maloljetnike u opasnim situacijama. |
| --- | --- |

(g)

audiovizualne komercijalne komunikacije ne smiju uzrokovati fizičku, psihičku ili moralnu štetu maloljetnicima; stoga se njima maloljetnicima izravno ne preporučuje kupnja ili najam proizvoda ili usluge iskorištavanjem njihova neiskustva ili lakovjernosti, izravno ih se ne potiče da uvjere svoje roditelje ili druge osobe da kupe robu ili usluge koje se oglašavaju, ne iskorištava se povjerenje maloljetnika u roditelje, učitelje ili druge osobe, niti neopravdano prikazuje maloljetnike u opasnim situacijama.

2.   Audiovizualne komercijalne komunikacije za alkoholna pića u audiovizualnim medijskim uslugama na zahtjev, uz iznimku pokroviteljstva i plasmana proizvoda, usklađene su s kriterijima navedenima u članku 22.

3.   Države članice potiču uporabu koregulacije i promicanje samoregulacije putem kodeksa ponašanja, kako je navedeno u članku 4.a stavku 1., u vezi s neprimjerenim audiovizualnim komercijalnim komunikacijama za alkoholna pića. Ti su kodeksi usmjereni na učinkovito smanjenje izloženosti maloljetnika audiovizualnim komercijalnim komunikacijama za alkoholna pića.

4.   Države članice potiču uporabu koregulacije i promicanje samoregulacije putem kodeksa ponašanja, kako je navedeno u članku 4.a stavku 1., u vezi s neprimjerenim audiovizualnim komercijalnim komunikacijama, koje prate ili su uključene u dječje programe, u pogledu hrane i napitaka koji sadržavaju hranjive tvari te tvari s hranjivim ili fiziološkim učinkom, posebno masti, transmasnih kiselina, soli ili natrija i šećerâ, čije se prekomjerno unošenje u sveukupnu prehranu ne preporučuje.

Ti su kodeksi usmjereni na učinkovito smanjenje izloženosti djece audiovizualnim komercijalnim komunikacijama za takvu hranu i pića. Njima se nastoji osigurati da se takvim audiovizualnim komercijalnim komunikacijama ne ističe pozitivna kvaliteta hranjivih aspekata takve hrane i pića.

5.   Države članice i Komisija mogu poticati samoregulaciju za potrebe ovog članka putem kodeksâ ponašanja Unije iz članka 4.a stavka 2.”;

| 14. | članak 10. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Audiovizualne medijske usluge ili programi nisu pod pokroviteljstvom društava čija je glavna djelatnost proizvodnja ili prodaja cigareta i drugih duhanskih proizvoda, kao i elektroničkih cigareta i spremnika za ponovno punjenje.”; |
| --- | --- | --- |

14.

članak 10. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Audiovizualne medijske usluge ili programi nisu pod pokroviteljstvom društava čija je glavna djelatnost proizvodnja ili prodaja cigareta i drugih duhanskih proizvoda, kao i elektroničkih cigareta i spremnika za ponovno punjenje.”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Informativni programi i programi o tekućim događajima nisu pod pokroviteljstvom. Države članice mogu zabraniti pokroviteljstvo nad dječjim programima. Države članice mogu odabrati da zabrane prikazivanje pokroviteljskog logotipa tijekom dječjih, dokumentarnih i vjerskih programa.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Informativni programi i programi o tekućim događajima nisu pod pokroviteljstvom. Države članice mogu zabraniti pokroviteljstvo nad dječjim programima. Države članice mogu odabrati da zabrane prikazivanje pokroviteljskog logotipa tijekom dječjih, dokumentarnih i vjerskih programa.”;

| 15. | članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 11.

  1.   Ovaj članak primjenjuje se samo na programe proizvedene nakon 19. prosinca 2009.


  2.   Plasman proizvoda dopušten je u svim audiovizualnim medijskim uslugama, osim u informativnim programima i programima o tekućim događajima, programima o potrošačkim pitanjima, vjerskim programima i dječjim programima.


  3.   Programi koji sadržavaju plasman proizvoda ispunjavaju sljedeće zahtjeve:






  (a) | na njihov sadržaj i organizaciju u okviru rasporeda, u slučaju televizijskog emitiranja, ili u okviru kataloga, u slučaju audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev, ni u kojem se slučaju ne utječe na način kojim se utječe na odgovornost i uredničku neovisnost pružatelja medijske usluge; |
| --- | --- | --- |

15.

članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

1.   Ovaj članak primjenjuje se samo na programe proizvedene nakon 19. prosinca 2009.

2.   Plasman proizvoda dopušten je u svim audiovizualnim medijskim uslugama, osim u informativnim programima i programima o tekućim događajima, programima o potrošačkim pitanjima, vjerskim programima i dječjim programima.

3.   Programi koji sadržavaju plasman proizvoda ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

(a)

na njihov sadržaj i organizaciju u okviru rasporeda, u slučaju televizijskog emitiranja, ili u okviru kataloga, u slučaju audiovizualnih medijskih usluga na zahtjev, ni u kojem se slučaju ne utječe na način kojim se utječe na odgovornost i uredničku neovisnost pružatelja medijske usluge;

| (b) | ne potiču izravno kupnju ni najam robe ili usluga, posebice putem posebnih promotivnih upućivanja na tu robu ili usluge; |
| --- | --- |

(b)

ne potiču izravno kupnju ni najam robe ili usluga, posebice putem posebnih promotivnih upućivanja na tu robu ili usluge;

| (c) | u programima se nedopušteno ne ističe dotični proizvod; |
| --- | --- |

(c)

u programima se nedopušteno ne ističe dotični proizvod;

| (d) | gledatelji se jasno obavješćuju o postojanju plasmana proizvoda s pomoću odgovarajuće oznake na početku i na kraju programa te kad se program nastavi nakon stanke za oglašavanje kako bi se izbjegla moguća zbunjenost gledatelja. |
| --- | --- |

(d)

gledatelji se jasno obavješćuju o postojanju plasmana proizvoda s pomoću odgovarajuće oznake na početku i na kraju programa te kad se program nastavi nakon stanke za oglašavanje kako bi se izbjegla moguća zbunjenost gledatelja.

Države članice mogu se odreći zahtjeva određenih u točki (d), osim u slučaju programa koje je proizveo ili naručio pružatelj medijske usluge ili društvo povezano s tim pružateljem medijske usluge.

4.   Programi ni u kojem slučaju ne sadržavaju plasman sljedećih proizvoda:

| (a) | cigareta i drugih duhanskih proizvoda, kao i elektroničkih cigareta i spremnika za ponovno punjenje ili plasman proizvoda društava čija je glavna djelatnost proizvodnja ili prodaja tih proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

cigareta i drugih duhanskih proizvoda, kao i elektroničkih cigareta i spremnika za ponovno punjenje ili plasman proizvoda društava čija je glavna djelatnost proizvodnja ili prodaja tih proizvoda;

| (b) | posebnih lijekova ili liječenja dostupnih samo na liječnički recept u državi članici u čijoj je nadležnosti pružatelj medijske usluge.”; |
| --- | --- |

(b)

posebnih lijekova ili liječenja dostupnih samo na liječnički recept u državi članici u čijoj je nadležnosti pružatelj medijske usluge.”;

| 16. | naslov poglavlja IV. briše se; |
| --- | --- |

16.

naslov poglavlja IV. briše se;

| 17. | članak 12. briše se; |
| --- | --- |

17.

članak 12. briše se;

| 18. | članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 13.

  1.   Države članice osiguravaju da pružatelji medijskih usluga na zahtjev koji su u njihovoj nadležnosti osiguraju najmanje 30 % udjela europskih djela u svojim katalozima i da osiguraju isticanje tih djela.


  2.   Ako države članice zahtijevaju da pružatelji medijskih usluga pod njihovom nadležnošću financijski doprinose proizvodnji europskih djela, uključujući putem izravnih ulaganja u sadržaj i doprinosa nacionalnim fondovima, one također mogu zahtijevati od pružatelja medijskih usluga koji ciljaju na publiku na njihovim državnim područjima, ali s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, da daju takve financijske doprinose koji su proporcionalni i nediskriminirajući.


  3.   U slučaju iz stavka 2. financijski doprinosi temelje se samo na prihodima ostvarenima u ciljanim državama članicama. Ako država članica u kojoj pružatelj usluga ima poslovni nastan uvede takav financijski doprinos, u obzir uzima sve financijske doprinose koje su uvele ciljane države članice. Svaki financijski doprinos mora biti u skladu s pravom Unije, posebno s pravilima o državnim potporama.


  4.   Države članice izvješćuju Komisiju do 19. prosinca 2021. i svake dvije godine nakon toga o provedbi stavaka 1. i 2.


  5.   Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica i neovisnog istraživanja podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni stavaka 1. i 2., uzimajući u obzir tržišna i tehnološka kretanja i cilj kulturne raznolikosti.


  6.   Obveza uvedena na temelju stavka 1. i zahtjev za pružatelje medijskih usluga koji ciljaju na publiku u drugim državama članicama iz stavka 2. ne primjenjuju se na pružatelje medijskih usluga s niskim prometom ili malom publikom. Države članice mogu se također odreći takvih obveza ili zahtjeva ako bi oni zbog prirode ili tematike audiovizualnih medijskih usluga bili neizvedivi ili neopravdani.


  7.   Komisija izdaje smjernice za izračunavanje udjela europskih djela iz stavka 1. i definiranja male publike i niskog prometa iz stavka 6. nakon savjetovanja s Odborom za kontakt.”; |
| --- | --- |

18.

članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 13.

1.   Države članice osiguravaju da pružatelji medijskih usluga na zahtjev koji su u njihovoj nadležnosti osiguraju najmanje 30 % udjela europskih djela u svojim katalozima i da osiguraju isticanje tih djela.

2.   Ako države članice zahtijevaju da pružatelji medijskih usluga pod njihovom nadležnošću financijski doprinose proizvodnji europskih djela, uključujući putem izravnih ulaganja u sadržaj i doprinosa nacionalnim fondovima, one također mogu zahtijevati od pružatelja medijskih usluga koji ciljaju na publiku na njihovim državnim područjima, ali s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, da daju takve financijske doprinose koji su proporcionalni i nediskriminirajući.

3.   U slučaju iz stavka 2. financijski doprinosi temelje se samo na prihodima ostvarenima u ciljanim državama članicama. Ako država članica u kojoj pružatelj usluga ima poslovni nastan uvede takav financijski doprinos, u obzir uzima sve financijske doprinose koje su uvele ciljane države članice. Svaki financijski doprinos mora biti u skladu s pravom Unije, posebno s pravilima o državnim potporama.

4.   Države članice izvješćuju Komisiju do 19. prosinca 2021. i svake dvije godine nakon toga o provedbi stavaka 1. i 2.

5.   Komisija na temelju podataka dobivenih od država članica i neovisnog istraživanja podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni stavaka 1. i 2., uzimajući u obzir tržišna i tehnološka kretanja i cilj kulturne raznolikosti.

6.   Obveza uvedena na temelju stavka 1. i zahtjev za pružatelje medijskih usluga koji ciljaju na publiku u drugim državama članicama iz stavka 2. ne primjenjuju se na pružatelje medijskih usluga s niskim prometom ili malom publikom. Države članice mogu se također odreći takvih obveza ili zahtjeva ako bi oni zbog prirode ili tematike audiovizualnih medijskih usluga bili neizvedivi ili neopravdani.

7.   Komisija izdaje smjernice za izračunavanje udjela europskih djela iz stavka 1. i definiranja male publike i niskog prometa iz stavka 6. nakon savjetovanja s Odborom za kontakt.”;

| 19. | u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Zasebni spotovi za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu dopušteni su u sportskim događanjima. Zasebni spotovi za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu, osim u prijenosu sportskih događaja, ostaju iznimke.”; |
| --- | --- |

19.

u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Zasebni spotovi za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu dopušteni su u sportskim događanjima. Zasebni spotovi za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu, osim u prijenosu sportskih događaja, ostaju iznimke.”;

| 20. | u članku 20. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Prijenos filmova snimljenih za televiziju (isključujući serije, serijale i dokumentarne filmove), kinematografskih djela i informativnih programa može se prekinuti televizijskim oglašavanjem, teletrgovinom, ili oboma, jednom za svako planirano razdoblje od najmanje 30 minuta. Prijenos dječjih programa može se prekinuti televizijskim oglašavanjem jednom za svako planirano razdoblje od najmanje 30 minuta, pod uvjetom da je planirano trajanje programa dulje od 30 minuta. Prijenos teletrgovine zabranjen je tijekom dječjih programa. Televizijsko oglašavanje ili teletrgovina ne umeću se tijekom vjerskih obreda.”; |
| --- | --- |

20.

u članku 20. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Prijenos filmova snimljenih za televiziju (isključujući serije, serijale i dokumentarne filmove), kinematografskih djela i informativnih programa može se prekinuti televizijskim oglašavanjem, teletrgovinom, ili oboma, jednom za svako planirano razdoblje od najmanje 30 minuta. Prijenos dječjih programa može se prekinuti televizijskim oglašavanjem jednom za svako planirano razdoblje od najmanje 30 minuta, pod uvjetom da je planirano trajanje programa dulje od 30 minuta. Prijenos teletrgovine zabranjen je tijekom dječjih programa. Televizijsko oglašavanje ili teletrgovina ne umeću se tijekom vjerskih obreda.”;

| 21. | članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 23.

  1.   Udio kratkih spotova za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu u razdoblju između 6:00 i 18:00 sati ne smije prekoračivati 20 % tog razdoblja. Udio kratkih spotova za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu u razdoblju između 18:00 i 24:00 sati ne smije prekoračivati 20 % tog razdoblja.


  2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na sljedeće:






  (a) | najave televizijske kuće u vezi s vlastitim programima i pratećim proizvodima izravno izvedenim iz tih programa ili s programima i audiovizualnim medijskim uslugama drugih subjekata koji pripadaju istoj grupi televizijskih kuća; |
| --- | --- | --- |

21.

članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 23.

1.   Udio kratkih spotova za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu u razdoblju između 6:00 i 18:00 sati ne smije prekoračivati 20 % tog razdoblja. Udio kratkih spotova za televizijsko oglašavanje i teletrgovinu u razdoblju između 18:00 i 24:00 sati ne smije prekoračivati 20 % tog razdoblja.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na sljedeće:

(a)

najave televizijske kuće u vezi s vlastitim programima i pratećim proizvodima izravno izvedenim iz tih programa ili s programima i audiovizualnim medijskim uslugama drugih subjekata koji pripadaju istoj grupi televizijskih kuća;

| (b) | najave pokroviteljstva; |
| --- | --- |

(b)

najave pokroviteljstva;

| (c) | plasmane proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

plasmane proizvoda;

| (d) | neutralne okvire između uredničkog sadržaja i spotova za televizijsko oglašavanje ili za teletrgovinu te između pojedinačnih spotova.”; |
| --- | --- |

(d)

neutralne okvire između uredničkog sadržaja i spotova za televizijsko oglašavanje ili za teletrgovinu te između pojedinačnih spotova.”;

| 22. | poglavlje VIII. briše se; |
| --- | --- |

22.

poglavlje VIII. briše se;

| 23. | umeće se sljedeće poglavlje:


  „POGLAVLJE IX.A


  ODREDBE PRIMJENJIVE NA USLUGE PLATFORMI ZA RAZMJENU VIDEOZAPISA



  Članak 28.a

  1.   Za potrebe ove Direktive pružatelj usluge platformi za razmjenu videozapisa s poslovnim nastanom na državnom području države članice u smislu članka 3. stavka 1. Direktive 2000/31/EZ u nadležnosti je te države članice.


  2.   Smatra se da pružatelj usluga platformi za razmjenu videozapisa koji nema poslovni nastan na državnom području države članice prema stavku 1. ima poslovni nastan na državnom području države članice za potrebe ove Direktive ako taj pružatelj usluga platformi za razmjenu videozapisa:






  (a) | ima matično društvo ili društvo kći s poslovnim nastanom na državnom području te države članice; ili |
| --- | --- | --- |

23.

umeće se sljedeće poglavlje:

„POGLAVLJE IX.A

ODREDBE PRIMJENJIVE NA USLUGE PLATFORMI ZA RAZMJENU VIDEOZAPISA

Članak 28.a

1.   Za potrebe ove Direktive pružatelj usluge platformi za razmjenu videozapisa s poslovnim nastanom na državnom području države članice u smislu članka 3. stavka 1. Direktive 2000/31/EZ u nadležnosti je te države članice.

2.   Smatra se da pružatelj usluga platformi za razmjenu videozapisa koji nema poslovni nastan na državnom području države članice prema stavku 1. ima poslovni nastan na državnom području države članice za potrebe ove Direktive ako taj pružatelj usluga platformi za razmjenu videozapisa:

(a)

ima matično društvo ili društvo kći s poslovnim nastanom na državnom području te države članice; ili

| (b) | dio je grupe, a drugo društvo iz te grupe ima poslovni nastan na državnom području te države članice. |
| --- | --- |

(b)

dio je grupe, a drugo društvo iz te grupe ima poslovni nastan na državnom području te države članice.

Za potrebe ovog članka:

| (a) | ‚matično društvo’ znači društvo koje kontrolira jedno ili više društva kćeri; |
| --- | --- |

(a)

‚matično društvo’ znači društvo koje kontrolira jedno ili više društva kćeri;

| (b) | ‚društvo kći’ znači društvo koje je pod kontrolom matičnog društva, uključujući sva društva kćeri krajnjeg matičnog društva; |
| --- | --- |

(b)

‚društvo kći’ znači društvo koje je pod kontrolom matičnog društva, uključujući sva društva kćeri krajnjeg matičnog društva;

| (c) | ‚grupa’ znači matično društvo, sva njegova društva kćeri i sva druga društva koja su u pogledu organizacije ekonomski i pravno povezana s njima. |
| --- | --- |

(c)

‚grupa’ znači matično društvo, sva njegova društva kćeri i sva druga društva koja su u pogledu organizacije ekonomski i pravno povezana s njima.

3.   Za potrebe primjene stavka 2., ako matično društvo, društvo kći ili druga društva iz grupe imaju poslovne nastane u različitim državama članicama, smatra se da pružatelj usluge platformi za razmjenu videozapisa ima poslovni nastan u državi članici u kojoj njegovo matično društvo ima poslovni nastan ili, ako ono nema poslovni nastan u toj državi članici, u državi članici u kojoj društvo kći ima poslovni nastan ili, ako ono nema poslovni nastan u toj državi članici, u državi članici u kojoj poslovni nastan ima drugo društvo iz grupe.

4.   Za potrebe primjene stavka 3., ako postoji više društava kćeri i svako od njih ima poslovni nastan u različitim državi članici, smatra se da pružatelj usluga platformi za razmjenu videozapisa ima poslovni nastan u državi članici u kojoj je jedno od društava kćeri započelo svoju aktivnost, pod uvjetom da zadržava stabilnu i učinkovitu vezu s gospodarstvom te države članice.

Ako postoji više drugih društava koja su dio grupe i svako od njih ima poslovni nastan u različitoj državi članici, smatra se da pružatelj usluga platformi za razmjenu videozapisa ima poslovni nastan u državi članici u kojoj je jedno od tih društava započelo svoju aktivnost, pod uvjetom da zadržava stabilnu i učinkovitu vezu s gospodarstvom te države članice.

5.   Za potrebe ove Direktive članak 3. i članci od 12. do 15. Direktive 2000/31/EZ primjenjuju se na pružatelje usluga platformi za razmjenu videozapisa za koje se smatra da imaju poslovni nastan u državi članici u skladu sa stavkom 2. ovog članka.

6.   Države članice uspostavljaju i vode ažurirani popis pružatelja usluga platformi za razmjenu videozapisa koji imaju ili za koje se smatra da imaju poslovni nastan na njihovu državnom području i naznačuju na kojim se kriterijima, utvrđenima u stavcima od 1. do 4., temelji njihova nadležnost. Države članice Komisiji dostavljaju taj popis, uključujući sva njegova ažuriranja.

Komisija osigurava da su takvi popisi dostupni u centraliziranoj bazi podataka. U slučaju nedosljednosti između popisa Komisija stupa u kontakt s dotičnim državama članicama kako bi se pronašlo rješenje. Komisija osigurava da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela imaju pristup toj bazi podataka. Komisija informacije iz baze podataka javno obznanjuje.

7.   Ako se primjenjujući ovaj članak dotične države članice ne slože o tome koja država članica ima nadležnost, one o tome bez odgode obavješćuju Komisiju. Komisija može zatražiti od ERGA-e da u skladu s člankom 30.b stavkom 3. točkom (d) dostavi mišljenje o tom pitanju. ERGA to mišljenje dostavlja u roku od 15 radnih dana od kada je Komisija dostavila svoj zahtjev. Komisija na odgovarajući način izvješćuje Odbor za kontakt.

Članak 28.b

1.   Ne dovodeći u pitanje članke od 12. do 15. Direktive 2000/31/EZ, države članice osiguravaju da pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa koji su u njihovoj nadležnosti poduzmu odgovarajuće mjere u pogledu zaštite:

| (a) | maloljetnika od programa, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija kojima bi se moglo naštetiti njihovu fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju u skladu s člankom 6.a stavkom 1.; |
| --- | --- |

(a)

maloljetnika od programa, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija kojima bi se moglo naštetiti njihovu fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju u skladu s člankom 6.a stavkom 1.;

| (b) | šire javnosti od programa, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija koje sadrže poticanje na nasilje ili mržnju protiv skupine osoba ili člana neke skupine na temelju bilo kojeg od razloga iz članka 21. Povelje; |
| --- | --- |

(b)

šire javnosti od programa, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija koje sadrže poticanje na nasilje ili mržnju protiv skupine osoba ili člana neke skupine na temelju bilo kojeg od razloga iz članka 21. Povelje;

| (c) | šire javnosti od programa, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija koje imaju sadržaj čije širenje čini aktivnost koja je kazneno djelo na temelju prava Unije, a to su javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma kako je određeno u članku 5. Direktive (EU) 2017/541, kaznena djela u vezi s dječjom pornografijom kako su određena u članku 5. stavku 4. Direktive 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1) i kaznena djela koja se odnose na rasizam i ksenofobiju kako su određena u članku 1. Okvirne odluke 2008/913/PUP. |
| --- | --- |

(c)

šire javnosti od programa, videozapisa koje su generirali korisnici i audiovizualnih komercijalnih komunikacija koje imaju sadržaj čije širenje čini aktivnost koja je kazneno djelo na temelju prava Unije, a to su javno poticanje na počinjenje kaznenog djela terorizma kako je određeno u članku 5. Direktive (EU) 2017/541, kaznena djela u vezi s dječjom pornografijom kako su određena u članku 5. stavku 4. Direktive 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1) i kaznena djela koja se odnose na rasizam i ksenofobiju kako su određena u članku 1. Okvirne odluke 2008/913/PUP.

2.   Države članice osiguravaju da pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa koji su u njihovoj nadležnosti ispunjavaju zahtjeve iz članka 9. stavka 1. s obzirom na audiovizualne komercijalne komunikacije koje ti pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa stavljaju na tržište, prodaju i uređuju.

Države članice osiguravaju da pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa koji su u njihovoj nadležnosti poduzimaju odgovarajuće mjere za ispunjavanje zahtjeva iz članka 9. stavka 1. s obzirom na audiovizualne komercijalne komunikacije koje ti pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa ne stavljaju na tržište, prodaju ili uređuju, uzimajući u obzir ograničeni nadzor koji te platforme za razmjenu videozapisa provode nad tim audiovizualnim komercijalnim komunikacijama.

Države članice osiguravaju da pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa jasno obavijeste korisnike kada programi i videozapisi koje su generirali korisnici sadrže audiovizualne komercijalne komunikacije, pod uvjetom da je dana izjava o takvim komunikacijama u skladu sa stavkom 3. trećim podstavkom točkom (c) ili pružatelj ima saznanja o toj činjenici.

Države članice potiču uporabu koregulacije i promicanje samoregulacije putem kodeksâ ponašanja, kako je navedeno u članku 4.a stavku 1., čiji je cilj učinkovito smanjenje izloženosti djece audiovizualnim komercijalnim komunikacijama u pogledu hrane i napitaka koji sadržavaju hranjive tvari te tvari s hranjivim ili fiziološkim učinkom, posebno masti, transmasne kiseline, soli ili natrij i šećere, čije se prekomjerno unošenje u sveukupnu prehranu ne preporučuje. Tim se kodeksima ujedno osigurava da se takvim audiovizualnim komercijalnim komunikacijama ne ističe pozitivna kvaliteta hranjivih aspekata takve hrane i pića.

3.   Za potrebe stavaka 1. i 2. odgovarajuće mjere utvrđuju se s obzirom na prirodu sadržaja o kojem je riječ, štetu koju može prouzročiti, obilježja kategorije osoba koje treba zaštititi kao i prava i legitimne interese o kojima se radi, uključujući one pružatelja usluga platformi za razmjenu videozapisa i korisnika koji su izradili ili učitali sadržaj, kao i interes šire javnosti.

Države članice osiguravaju da svi pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa koji su u njihovoj nadležnosti primjenjuju takve mjere. Te mjere moraju biti izvedive i proporcionalne te se njima uzimaju u obzir opseg usluga platformi za razmjenu videozapisa i priroda usluge koja se pruža. Te mjere ne dovode do nikakvih mjera ex ante kontrola ili filtriranja sadržaja pri učitavanju, koji nisu u skladu s člankom 15. Direktive 2000/31/EZ. Za potrebe zaštite maloljetnikâ, predviđene u ovom članku stavku 1. točki (a), sadržaj kojim se uzrokuje najveća šteta podliježe najstrožim mjerama za kontrolu pristupa.

Te se mjere sastoje, prema potrebi, od sljedećega:

| (a) | uključivanja zahtjevâ iz stavka 1. u uvjete usluga platformi za razmjenu videozapisa i njihove primjene u tim uvjetima; |
| --- | --- |

(a)

uključivanja zahtjevâ iz stavka 1. u uvjete usluga platformi za razmjenu videozapisa i njihove primjene u tim uvjetima;

| (b) | uključivanja zahtjevâ iz članka 9. stavka 1. za audiovizualne komercijalne komunikacije koje pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa ne stavljaju na tržište, ne prodaju niti uređuju, u uvjete usluga platformi za razmjenu videozapisa te njihove primjene u tim uvjetima; |
| --- | --- |

(b)

uključivanja zahtjevâ iz članka 9. stavka 1. za audiovizualne komercijalne komunikacije koje pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa ne stavljaju na tržište, ne prodaju niti uređuju, u uvjete usluga platformi za razmjenu videozapisa te njihove primjene u tim uvjetima;

| (c) | postojanja funkcionalnosti za korisnike koji učitavaju videozapise koje su generirali korisnici da izjave sadrže li takvi videozapisi audiovizualne komercijalne komunikacije, ako to znaju ili se može razumno očekivati da znaju; |
| --- | --- |

(c)

postojanja funkcionalnosti za korisnike koji učitavaju videozapise koje su generirali korisnici da izjave sadrže li takvi videozapisi audiovizualne komercijalne komunikacije, ako to znaju ili se može razumno očekivati da znaju;

| (d) | uspostave i primjene transparentnih mehanizama prilagođenih korisnicima kojima korisnici platforme za razmjenu videozapisa mogu prijaviti ili naznačiti dotičnom pružatelju usluge platforme za razmjenu videozapisa sadržaj iz stavka 1. pružen na njegovoj platformi; |
| --- | --- |

(d)

uspostave i primjene transparentnih mehanizama prilagođenih korisnicima kojima korisnici platforme za razmjenu videozapisa mogu prijaviti ili naznačiti dotičnom pružatelju usluge platforme za razmjenu videozapisa sadržaj iz stavka 1. pružen na njegovoj platformi;

| (e) | uspostave i primjene sustava s pomoću kojih pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa objašnjavaju korisnicima platformi za razmjenu videozapisa koji je učinak prijavljivanja i označivanja iz točke (d); |
| --- | --- |

(e)

uspostave i primjene sustava s pomoću kojih pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa objašnjavaju korisnicima platformi za razmjenu videozapisa koji je učinak prijavljivanja i označivanja iz točke (d);

| (f) | uspostave i primjene sustava za provjeru dobi za korisnike usluga platformi za razmjenu videozapisa u odnosu na sadržaj kojim bi se moglo naštetiti psihičkom, fizičkom ili moralnom razvoju maloljetnika; |
| --- | --- |

(f)

uspostave i primjene sustava za provjeru dobi za korisnike usluga platformi za razmjenu videozapisa u odnosu na sadržaj kojim bi se moglo naštetiti psihičkom, fizičkom ili moralnom razvoju maloljetnika;

| (g) | uspostave i primjene sustava jednostavnih za uporabu kojima se korisnicima platformi za razmjenu videozapisa omogućuje da ocijene sadržaj iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(g)

uspostave i primjene sustava jednostavnih za uporabu kojima se korisnicima platformi za razmjenu videozapisa omogućuje da ocijene sadržaj iz stavka 1.;

| (h) | osiguravanja sustavâ za roditeljsku kontrolu koji su pod kontrolom krajnjeg korisnika u pogledu sadržaja kojim bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnika; |
| --- | --- |

(h)

osiguravanja sustavâ za roditeljsku kontrolu koji su pod kontrolom krajnjeg korisnika u pogledu sadržaja kojim bi se moglo naštetiti fizičkom, psihičkom ili moralnom razvoju maloljetnika;

| (i) | uspostave i primjene transparentnih i učinkovitih procedura jednostavnih za uporabu za bavljenje pritužbama korisnika pružatelju usluga platformi za razmjenu videozapisa u odnosu na provedbu mjera iz točaka od (d) do (h) te za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

(i)

uspostave i primjene transparentnih i učinkovitih procedura jednostavnih za uporabu za bavljenje pritužbama korisnika pružatelju usluga platformi za razmjenu videozapisa u odnosu na provedbu mjera iz točaka od (d) do (h) te za njihovo rješavanje;

| (j) | predviđanja učinkovitih mjera i alata za razvoj medijske pismenosti i podizanje svijesti korisnikâ o tim mjerama i alatima. |
| --- | --- |

(j)

predviđanja učinkovitih mjera i alata za razvoj medijske pismenosti i podizanje svijesti korisnikâ o tim mjerama i alatima.

Osobne podatke maloljetnika koje su prikupili ili na drugi način dobili pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa u skladu s trećim podstavkom točkama (f) i (h) ne obrađuje se u komercijalne svrhe, kao što su izravni marketing, izrada profila i ciljano bihevioralno oglašavanje.

4.   Za potrebe provedbe mjera iz stavaka 1. i 3. ovog članka države članice potiču uporabu koregulacije kako je predviđeno u članku 4.a stavku 1.

5.   Države članice uspostavljaju potrebne mehanizme za ocjenjivanje primjerenosti mjera iz stavka 3. koje su poduzeli pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa. Države članice ocjenu tih mjera povjeravaju nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima.

6.   Države članice mogu uvesti mjere za pružatelje usluga platformi za razmjenu videozapisa koje su detaljnije ili strože od mjera iz stavka 3. ovog članka. Pri donošenju takvih mjera države članice ispunjavaju zahtjeve utvrđene primjenjivim pravom Unije poput onih iz članaka od 12. do 15. Direktive 2000/31/EZ ili članka 25. Direktive 2011/93/EU.

7.   Države članice osiguravaju da su mehanizmi za izvansudsko rješavanje sporova dostupni za rješavanje sporova između korisnika i pružatelja usluga platformi za razmjenu videozapisa povezanih s primjenom stavaka 1. i 3. Takvim se mehanizmima omogućuje nepristrano rješavanje sporova, a korisniku se ne uskraćuje pravna zaštita predviđena nacionalnim pravom.

8.   Države članice osiguravaju da korisnici mogu ostvarivati svoja prava pred sudom u vezi s pružateljima usluga platformi za razmjenu videozapisa u skladu sa stavcima 1. i 3.

9.   Komisija potiče pružatelje usluga platformi za razmjenu videozapisa da razmjenjuju najbolju praksu o kodeksima ponašanja za koregulaciju iz stavka 4.

10.   Države članice i Komisija mogu poticati samoregulaciju putem kodeksa ponašanja Unije iz članka 4.a stavka 2.

(*1)  Direktiva 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (SL L 335, 17.12.2011., str. 1.).”;"

*1

| 24. | naslov poglavlja XI. zamjenjuje se sljedećim:

  „
  REGULATORNE VLASTI I TIJELA DRŽAVA ČLANICA
  ” |
| --- | --- |

24.

naslov poglavlja XI. zamjenjuje se sljedećim:

„
  REGULATORNE VLASTI I TIJELA DRŽAVA ČLANICA
  ”

REGULATORNE VLASTI I TIJELA DRŽAVA ČLANICA

| 25. | članak 30. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 30.

  1.   Svaka država članica imenuje jedno ili više nacionalnih regulatornih vlasti, tijela, ili oboje. Države članice osiguravaju da su ona pravno odvojena od vlade i funkcionalno neovisna o svojim vladama i o bilo kojem drugom javnom ili privatnom tijelu. Time se ne dovodi u pitanje mogućnost država članica da uspostave regulatore koji izvršavaju nadzor nad različitim sektorima.


  2.   Države članice osiguravaju da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela izvršavaju svoje ovlasti nepristrano i transparentno te u skladu s ciljevima ove Direktive, posebno medijskim pluralizmom, kulturnom i jezičnom raznolikosti, zaštitom potrošača, pristupačnosti, nediskriminacijom, pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta i promicanjem poštenog tržišnog natjecanja.
  Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ne traže ni ne primaju upute od nekog drugog tijela u vezi s izvršavanjem zadaća koje su im dodijeljene u skladu s nacionalnim pravom kojim se provodi pravo Unije. Time se ne sprečava nadzor u skladu s nacionalnim ustavnim pravom.


  3.   Države članice osiguravaju da su nadležnosti i ovlasti nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela kao i načini utvrđivanja njihove odgovornosti jasno definirani u pravu.


  4.   Države članice osiguravaju da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela imaju odgovarajuće financijske i ljudske resurse te izvršne ovlasti za učinkovito izvršavanje svojih zadaća i za doprinos radu ERGA-e. Države članice osiguravaju da se nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima omoguće vlastiti godišnji proračuni koji se javno obznanjuju.


  5.   Države članice u svojem nacionalnom pravu utvrđuju uvjete i postupke za imenovanje i razrješenje čelnikâ nacionalnih regulatornih vlasti i tijela ili članova kolegijalnog tijela koji ispunjavaju tu funkciju, uključujući trajanje mandata. Postupci su transparentni, nediskriminirajući i njima se jamči traženi stupanj neovisnosti. Čelnik nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ili članovi kolegijalnog tijela koje ispunjav tu funkciju unutar nacionalne regulatorne vlasti ili tijela mogu biti razriješeni ako više ne ispunjavaju uvjete potrebne za izvršavanje svojih dužnosti, kako je unaprijed propisano na nacionalnoj razini. Odluka o razrješenju valjano je opravdana i podliježe prethodnoj obavijesti te se stavlja na raspolaganje javnosti.


  6.   Države članice osiguravaju učinkovite žalbene mehanizme na nacionalnoj razini. Žalbeno tijelo, koje može biti sud, neovisno je o stranama u žalbenom postupku.
  Do rješenja žalbe primjenjuje se odluka nacionalnog regulatorne vlasti ili tijela, osim ako su odobrene privremene mjere u skladu s nacionalnim pravom.” |
| --- | --- |

25.

članak 30. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 30.

1.   Svaka država članica imenuje jedno ili više nacionalnih regulatornih vlasti, tijela, ili oboje. Države članice osiguravaju da su ona pravno odvojena od vlade i funkcionalno neovisna o svojim vladama i o bilo kojem drugom javnom ili privatnom tijelu. Time se ne dovodi u pitanje mogućnost država članica da uspostave regulatore koji izvršavaju nadzor nad različitim sektorima.

2.   Države članice osiguravaju da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela izvršavaju svoje ovlasti nepristrano i transparentno te u skladu s ciljevima ove Direktive, posebno medijskim pluralizmom, kulturnom i jezičnom raznolikosti, zaštitom potrošača, pristupačnosti, nediskriminacijom, pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta i promicanjem poštenog tržišnog natjecanja.

Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ne traže ni ne primaju upute od nekog drugog tijela u vezi s izvršavanjem zadaća koje su im dodijeljene u skladu s nacionalnim pravom kojim se provodi pravo Unije. Time se ne sprečava nadzor u skladu s nacionalnim ustavnim pravom.

3.   Države članice osiguravaju da su nadležnosti i ovlasti nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela kao i načini utvrđivanja njihove odgovornosti jasno definirani u pravu.

4.   Države članice osiguravaju da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela imaju odgovarajuće financijske i ljudske resurse te izvršne ovlasti za učinkovito izvršavanje svojih zadaća i za doprinos radu ERGA-e. Države članice osiguravaju da se nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima omoguće vlastiti godišnji proračuni koji se javno obznanjuju.

5.   Države članice u svojem nacionalnom pravu utvrđuju uvjete i postupke za imenovanje i razrješenje čelnikâ nacionalnih regulatornih vlasti i tijela ili članova kolegijalnog tijela koji ispunjavaju tu funkciju, uključujući trajanje mandata. Postupci su transparentni, nediskriminirajući i njima se jamči traženi stupanj neovisnosti. Čelnik nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ili članovi kolegijalnog tijela koje ispunjav tu funkciju unutar nacionalne regulatorne vlasti ili tijela mogu biti razriješeni ako više ne ispunjavaju uvjete potrebne za izvršavanje svojih dužnosti, kako je unaprijed propisano na nacionalnoj razini. Odluka o razrješenju valjano je opravdana i podliježe prethodnoj obavijesti te se stavlja na raspolaganje javnosti.

6.   Države članice osiguravaju učinkovite žalbene mehanizme na nacionalnoj razini. Žalbeno tijelo, koje može biti sud, neovisno je o stranama u žalbenom postupku.

Do rješenja žalbe primjenjuje se odluka nacionalnog regulatorne vlasti ili tijela, osim ako su odobrene privremene mjere u skladu s nacionalnim pravom.”

| 26. | Umeću se sljedeći članci:

  „Članak 30.a

  1.   Države članice osiguravaju da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi jedna drugoj i Komisiji pružile informacije potrebne za primjenu odredaba ove Direktive, osobito njegovih članaka 2., 3. i 4.


  2.   U kontekstu razmjene informacija u skladu sa stavkom 1., kada nacionalne regulatorne vlasti ili tijela prime informaciju od pružatelja medijskih usluga u njihovoj nadležnosti o tome da će on pružati uslugu potpuno ili većinom usmjerenu na publiku u drugoj državi članici, nacionalna regulatorna vlast ili tijelo u državi članici koja ima nadležnost obavješćuje nacionalnu regulatornu vlast ili tijelo ciljane države članice.


  3.   Ako regulatorna vlast ili tijelo države članice na čije je državno područje usmjeren pružatelj medijskih usluga u nadležnosti druge države članice regulatornoj vlasti ili tijelu države članice u čijoj je nadležnosti taj pružatelj usluga pošalje zahtjev koji se odnosi na njegove djelatnosti, potonja vlast ili tijelo čini sve u svojoj moći da zahtjev riješi u roku od dva mjeseca, ne dovodeći u pitanje strože rokove primjenjive na temelju ove Direktive. Kada se to od nje zatraži, regulatorna vlast ili tijelo ciljane države članice regulatornoj vlasti ili tijelu države članice koja ima nadležnost pruža sve informacije koji bi mogle biti korisne za rješavanje zahtjeva.



  Članak 30.b

  1.   Osniva se Skupina europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA).


  2.   Sastavljena je od predstavnika nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u području audiovizualnih medijskih usluga koji snose glavnu odgovornost za nadziranje audiovizualnih medijskih usluga ili, ako nema nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, drugih predstavnika izabranih u okviru njihovih postupaka. Predstavnik Komisije sudjeluje na sastancima ERGA-e.


  3.   ERGA obavlja sljedeće zadaće:






  (a) | pruža usluge tehničke stručnosti Komisiji u:






  — | njezinoj zadaći da osigura usklađenu provedbu ove Direktive u svim državama članicama, |
| --- | --- | --- | --- |

26.

Umeću se sljedeći članci:

„Članak 30.a

1.   Države članice osiguravaju da nacionalne regulatorne vlasti ili tijela poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi jedna drugoj i Komisiji pružile informacije potrebne za primjenu odredaba ove Direktive, osobito njegovih članaka 2., 3. i 4.

2.   U kontekstu razmjene informacija u skladu sa stavkom 1., kada nacionalne regulatorne vlasti ili tijela prime informaciju od pružatelja medijskih usluga u njihovoj nadležnosti o tome da će on pružati uslugu potpuno ili većinom usmjerenu na publiku u drugoj državi članici, nacionalna regulatorna vlast ili tijelo u državi članici koja ima nadležnost obavješćuje nacionalnu regulatornu vlast ili tijelo ciljane države članice.

3.   Ako regulatorna vlast ili tijelo države članice na čije je državno područje usmjeren pružatelj medijskih usluga u nadležnosti druge države članice regulatornoj vlasti ili tijelu države članice u čijoj je nadležnosti taj pružatelj usluga pošalje zahtjev koji se odnosi na njegove djelatnosti, potonja vlast ili tijelo čini sve u svojoj moći da zahtjev riješi u roku od dva mjeseca, ne dovodeći u pitanje strože rokove primjenjive na temelju ove Direktive. Kada se to od nje zatraži, regulatorna vlast ili tijelo ciljane države članice regulatornoj vlasti ili tijelu države članice koja ima nadležnost pruža sve informacije koji bi mogle biti korisne za rješavanje zahtjeva.

Članak 30.b

1.   Osniva se Skupina europskih regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA).

2.   Sastavljena je od predstavnika nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u području audiovizualnih medijskih usluga koji snose glavnu odgovornost za nadziranje audiovizualnih medijskih usluga ili, ako nema nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, drugih predstavnika izabranih u okviru njihovih postupaka. Predstavnik Komisije sudjeluje na sastancima ERGA-e.

3.   ERGA obavlja sljedeće zadaće:

(a)

pruža usluge tehničke stručnosti Komisiji u:

—

njezinoj zadaći da osigura usklađenu provedbu ove Direktive u svim državama članicama,

| — | pitanjima povezanima s audiovizualnim medijskim uslugama u okviru njezine nadležnosti; |
| --- | --- |

—

pitanjima povezanima s audiovizualnim medijskim uslugama u okviru njezine nadležnosti;

| (b) | razmjenjuje iskustva i najbolju praksu u pogledu primjene regulatornog okvira za audiovizualne medijske usluge, među ostalim u pogledu pristupačnosti i medijske pismenosti; |
| --- | --- |

(b)

razmjenjuje iskustva i najbolju praksu u pogledu primjene regulatornog okvira za audiovizualne medijske usluge, među ostalim u pogledu pristupačnosti i medijske pismenosti;

| (c) | surađuje i pruža članovima informacije potrebne za primjenu ove Direktive, posebno u pogledu članaka 3., 4. i 7.; |
| --- | --- |

(c)

surađuje i pruža članovima informacije potrebne za primjenu ove Direktive, posebno u pogledu članaka 3., 4. i 7.;

| (d) | na zahtjev Komisije daje mišljenja o tehničkim i činjeničnim aspektima pitanja na temelju članka 2. stavka 5.c, članka 3. stavaka 2. i 3., članka 4. stavka 4. točke (c) i članka 28.a stavka 7. |
| --- | --- |

(d)

na zahtjev Komisije daje mišljenja o tehničkim i činjeničnim aspektima pitanja na temelju članka 2. stavka 5.c, članka 3. stavaka 2. i 3., članka 4. stavka 4. točke (c) i članka 28.a stavka 7.

4.   ERGA donosi svoj poslovnik.”;

| 27. | članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 33.
  Komisija prati države članice u primjeni ove Direktive.
  Najkasnije do 19. prosinca 2022. i svake tri godine nakon toga Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o primjeni ove Direktive.
  Najkasnije do 19. prosinca 2026. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću ex post evaluaciju, prema potrebi popraćenu prijedlozima za preispitivanje, ove Direktive i njezine dodane vrijednosti.
  Komisija propisno obavješćuje Odbor za kontakt i ERGA-u o radu i aktivnostima onog drugog.
  Komisija osigurava da se informacije dobivene od država članica o bilo kojoj mjeri koju su poduzele u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom priopćuju Odboru za kontakt i ERGA-i.”; |
| --- | --- |

27.

članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 33.

Komisija prati države članice u primjeni ove Direktive.

Najkasnije do 19. prosinca 2022. i svake tri godine nakon toga Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o primjeni ove Direktive.

Najkasnije do 19. prosinca 2026. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću ex post evaluaciju, prema potrebi popraćenu prijedlozima za preispitivanje, ove Direktive i njezine dodane vrijednosti.

Komisija propisno obavješćuje Odbor za kontakt i ERGA-u o radu i aktivnostima onog drugog.

Komisija osigurava da se informacije dobivene od država članica o bilo kojoj mjeri koju su poduzele u područjima koja se usklađuju ovom Direktivom priopćuju Odboru za kontakt i ERGA-i.”;

| 28. | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 33.a

  1.   Države članice promiču mjere za razvoj vještina povezanih s medijskom pismenošću.


  2.   Do 19. prosinca 2022. i svake tri godine nakon toga države članice izvješćuju Komisiju o provedbi stavka 1.


  3.   Komisija nakon savjetovanja s Odborom za kontakt izdaje smjernice u vezi s opsegom takvih izvješća.”. |
| --- | --- |

28.

umeće se sljedeći članak:

„Članak 33.a

1.   Države članice promiču mjere za razvoj vještina povezanih s medijskom pismenošću.

2.   Do 19. prosinca 2022. i svake tri godine nakon toga države članice izvješćuju Komisiju o provedbi stavka 1.

3.   Komisija nakon savjetovanja s Odborom za kontakt izdaje smjernice u vezi s opsegom takvih izvješća.”.

Članak 2.

1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 19. rujna 2020. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. studenoga 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  SL C 34, 2.2.2017., str. 157.

1

(2)  
  SL C 185, 9.6.2017., str. 41.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 2. listopada 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 6. studenoga 2018.

3

(4)  Direktiva Vijeća 89/552/EEZ od 3. listopada 1989. o koordinaciji određenih odredaba predviđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama u odnosu na obavljanje djelatnosti televizijskog emitiranja (SL L 298, 17.10.1989., str. 23.).

4

(5)  Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).

5

(6)  Direktiva 2007/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2007. o izmjeni Direktive Vijeća 89/552/EEZ o usklađivanju određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama u odnosu na obavljanje djelatnosti televizijskog emitiranja (SL L 332, 18.12.2007., str. 27.).

6

(7)  Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (SL L 328, 6.12.2008., str. 55.).

7

(8)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.).

8

(9)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EU) 2015/2120 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o utvrđivanju mjera u vezi s pristupom otvorenom internetu te o izmjeni Direktive 2002/22/EZ o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama i Uredbe (EU) br. 531/2012 o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (SL L 310, 26.11.2015., str. 1.).

10

(11)  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.).

11

(12)  Direktiva 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi”) (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

12

(13)  Direktiva 2003/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o oglašavanju i sponzorstvu duhanskih proizvoda (SL L 152, 20.6.2003., str. 16.).

13

(14)  Direktiva 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda i o stavljanju izvan snage Direktive 2001/37/EZ (SL L 127, 29.4.2014., str. 1.).

14

(15)  Odluka Komisije C (2014) 462 final od 3. veljače 2014. o uspostavi Europske skupine regulatora za audiovizualne medijske usluge.

15

(16)  
  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

16

---