# Den Europæiske Unions C 393/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2012.393.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 393 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang19. december 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2012.393.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 393

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang19. december 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2012/C 393/01 | Rådets konklusioner af 26. november 2012 om læse- og skrivefærdighed | 1 |
| 2012/C 393/02 | Rådets konklusioner af 26. november 2012 om uddannelse i Europa 2020 — uddannelse som bidrag til økonomisk genopretning, vækst og beskæftigelse | 5 |
| 2012/C 393/03 | Rådets konklusioner af 26. november 2012 om kulturforvaltning | 8 |
| 2012/C 393/04 | Rådets konklusioner af 26. november 2012 om den europæiske strategi for et bedre internet for børn | 11 |
| 2012/C 393/05 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 27. november 2012 om deltagelse og social inklusion af unge, med vægt på unge med migrantbaggrund | 15 |
| 2012/C 393/06 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 27. november 2012 om styrkelse af evidensgrundlaget for beslutningstagningen på sportsområdet | 20 |
| 2012/C 393/07 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 27. november 2012, om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet | 22 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2012/C 393/01

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om læse- og skrivefærdighed

1

2012/C 393/02

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om uddannelse i Europa 2020 — uddannelse som bidrag til økonomisk genopretning, vækst og beskæftigelse

5

2012/C 393/03

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om kulturforvaltning

8

2012/C 393/04

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om den europæiske strategi for et bedre internet for børn

11

2012/C 393/05

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 27. november 2012 om deltagelse og social inklusion af unge, med vægt på unge med migrantbaggrund

15

2012/C 393/06

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 27. november 2012 om styrkelse af evidensgrundlaget for beslutningstagningen på sportsområdet

20

2012/C 393/07

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 27. november 2012, om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet

22

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 19.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 393/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 393/1

---

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om læse- og skrivefærdighed

2012/C 393/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

| 1. | Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (1), der indeholder målet om at reducere andelen af personer med ringe grundlæggende færdigheder (læsning, matematik og naturvidenskab) til 15 % inden 2020. |
| --- | --- |

1.

Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (1), der indeholder målet om at reducere andelen af personer med ringe grundlæggende færdigheder (læsning, matematik og naturvidenskab) til 15 % inden 2020.

| 2. | Rådets resolution af 20. december 2001 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (2), der tager sigte på at forbedre voksnes læse-, skrive- og regnefærdighed og øge uddannelsestilbuddene for lavtuddannede europæere. |
| --- | --- |

2.

Rådets resolution af 20. december 2001 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (2), der tager sigte på at forbedre voksnes læse-, skrive- og regnefærdighed og øge uddannelsestilbuddene for lavtuddannede europæere.

OG SOM ISÆR MINDER OM:

Rådets konklusioner af 19. november 2010 om styrkelse af de grundlæggende færdigheder som led i det europæiske samarbejde om skolerne i det 21. århundrede (3), som bekræfter medlemsstaternes tilsagn om i forbindelse med deres reformindsats at tage fat på udformningen af læseplaner og fremme af læse- og skrivefærdighed på tværs af læseplanen på alle undervisningsniveauer, at fremme motivationen for læsning, især hos drenge, at undersøge ny teknologis indflydelse på børns læsefærdigheder for at udnytte potentialet i denne teknologi til nye former for læring, at yde mere støtte til elever, der har svært ved at læse, og elever med indvandrerbaggrund, at styrke læreruddannelsen med hensyn til tilegnelse af læse- og skrivefærdighed og at styrke skolernes etik,

SOM DEFINERER:

læse- og skrivefærdighed således, at den omfatter forskellige niveauer til at forstå, bruge og kritisk vurdere forskellige former for information, herunder skrevne, trykte, elektroniske tekster og billeder, og grundlæggende, funktionel og avanceret læse- og skrivefærdighed (4).

SOM UDTRYKKER TILFREDSHED MED:

rapporten fra EU-ekspertgruppen på højt plan vedrørende læse- og skrivefærdighed (5), der indeholder de vigtigste oplysninger om resultaterne i EU og efterlyser en indsats for at forbedre læse- og skrivefærdigheden i hele EU,

SOM HENVISER TIL:

formandskabets konference »Literacy for All« den 5.-6. september 2012 i Nicosia, hvor gruppen på højt plan fremlagde sine resultater,

og det uformelle ministermøde den 4.-5. oktober 2012 i Nicosia, hvor EU's undervisningsministre drøftede læse- og skrivefærdighed,

SOM NOTERER SIG FØLGENDE:

| 1. | Læse- og skrivefærdighed er en afgørende livskompetence, der sætter den enkelte borger i stand til at udvikle evnen til refleksion, mundtlig udtryksfærdighed, kritisk tænkning og empati, og som fremmer personlig udvikling, selvtillid, identitetsfølelse og fuld deltagelse i den digitale økonomi og vidensøkonomien og i det digitale samfund og vidensamfundet. |
| --- | --- |

1.

Læse- og skrivefærdighed er en afgørende livskompetence, der sætter den enkelte borger i stand til at udvikle evnen til refleksion, mundtlig udtryksfærdighed, kritisk tænkning og empati, og som fremmer personlig udvikling, selvtillid, identitetsfølelse og fuld deltagelse i den digitale økonomi og vidensøkonomien og i det digitale samfund og vidensamfundet.

| 2. | Ringe læse- og skrivefærdighed bremser den økonomiske vækst og reducerer dens bæredygtighed. Hvis EU's mål om at reducere andelen af 15-årige med ringe læsefærdigheder til under 15 % nås, vil det kunne bibringe medlemsstaterne betragtelige økonomiske fordele. |
| --- | --- |

2.

Ringe læse- og skrivefærdighed bremser den økonomiske vækst og reducerer dens bæredygtighed. Hvis EU's mål om at reducere andelen af 15-årige med ringe læsefærdigheder til under 15 % nås, vil det kunne bibringe medlemsstaterne betragtelige økonomiske fordele.

| 3. | Læse- og skrivefærdigheden er stagneret i de fleste europæiske lande, og ikke mindre end 1,1 mio. 15-årige (dvs. hver femte) har et utilstrækkeligt niveau. (6). |
| --- | --- |

3.

Læse- og skrivefærdigheden er stagneret i de fleste europæiske lande, og ikke mindre end 1,1 mio. 15-årige (dvs. hver femte) har et utilstrækkeligt niveau. (6).

| 4. | Læse- og skrivefærdighed er en forudsætning for al videre læring. En af de måder, hvorpå årsagerne til skolefrafald, arbejdsløshed og begrænset deltagelse i livslang læring for lavtuddannede effektivt kan bekæmpes, er at gøre noget ved den ringe læse- og skrivefærdighed. |
| --- | --- |

4.

Læse- og skrivefærdighed er en forudsætning for al videre læring. En af de måder, hvorpå årsagerne til skolefrafald, arbejdsløshed og begrænset deltagelse i livslang læring for lavtuddannede effektivt kan bekæmpes, er at gøre noget ved den ringe læse- og skrivefærdighed.

| 5. | Øget digitalisering kræver endnu større læse- og skrivefærdigheder, bl.a. evnen til at vurdere tekster kritisk, håndtere mange typer tekster, afkode billeder og sammenligne og integrere spredt information. Desuden har de sociale medier betydet, at skrivefærdighed er blevet vigtigere og mere synlig. |
| --- | --- |

5.

Øget digitalisering kræver endnu større læse- og skrivefærdigheder, bl.a. evnen til at vurdere tekster kritisk, håndtere mange typer tekster, afkode billeder og sammenligne og integrere spredt information. Desuden har de sociale medier betydet, at skrivefærdighed er blevet vigtigere og mere synlig.

| 6. | Der er i alle de europæiske lande en betydelig kløft mellem socialt og økonomisk velstillede og ugunstigt stillede elever, når det gælder læringsresultater. I mange EU-lande er eleverne i den nederste kvartil af samfundet mere end to eller endog tre år bagud i forhold til eleverne fra den øverste kvartil, og i enkelte lande betragtes ugunstigt stillede elever som funktionelle analfabeter fra 15-årsalderen. |
| --- | --- |

6.

Der er i alle de europæiske lande en betydelig kløft mellem socialt og økonomisk velstillede og ugunstigt stillede elever, når det gælder læringsresultater. I mange EU-lande er eleverne i den nederste kvartil af samfundet mere end to eller endog tre år bagud i forhold til eleverne fra den øverste kvartil, og i enkelte lande betragtes ugunstigt stillede elever som funktionelle analfabeter fra 15-årsalderen.

| 7. | Der er en stor og voksende kløft mellem 15-årige drenges og pigers læseresultater svarende til omkring et år, og den underliggende årsag er motivation. |
| --- | --- |

7.

Der er en stor og voksende kløft mellem 15-årige drenges og pigers læseresultater svarende til omkring et år, og den underliggende årsag er motivation.

| 8. | På erhvervsuddannelsesområdet er der er i visse tilfælde utilstrækkelig støtte til forbedring af de grundlæggende færdigheder og til at forstå betydningen af læse- og skrivefærdighed i forbindelse med erhvervskvalifikationer. |
| --- | --- |

8.

På erhvervsuddannelsesområdet er der er i visse tilfælde utilstrækkelig støtte til forbedring af de grundlæggende færdigheder og til at forstå betydningen af læse- og skrivefærdighed i forbindelse med erhvervskvalifikationer.

ER ENIGT OM FØLGENDE:

| 1. | Læse- og skrivefærdighed er ikke kun et uddannelsesspørgsmål, men også et personligt, økonomisk, kulturelt og socialt spørgsmål. For at skabe et bredt ejerskab skal en række samfundsaktører - herunder virksomheder, medier, ngo'er, arbejdsmarkedets parter, udbydere af ikkeformel læring, kulturinstitutioner og social-, beskæftigelses- og sundhedstjenester på lokalt plan - derfor inddrages i initiativer til forbedring af læse- og skrivefærdighed. |
| --- | --- |

1.

Læse- og skrivefærdighed er ikke kun et uddannelsesspørgsmål, men også et personligt, økonomisk, kulturelt og socialt spørgsmål. For at skabe et bredt ejerskab skal en række samfundsaktører - herunder virksomheder, medier, ngo'er, arbejdsmarkedets parter, udbydere af ikkeformel læring, kulturinstitutioner og social-, beskæftigelses- og sundhedstjenester på lokalt plan - derfor inddrages i initiativer til forbedring af læse- og skrivefærdighed.

| 2. | Hvis der skal skabes et miljø, der fremmer læsning og forbedrer læseresultaterne, kræver det, at der i højere grad er forskelligt læsemateriale til rådighed i skoler, på biblioteker og mediecentre, men også på ukonventionelle steder, og hjemme, og der kræves mere støtte til familier fra en meget tidlig alder. Forældrene skal gøres mere bevidste om emnet og om den afgørende rolle, som de kan spille i indsatsen for at forbedre børnenes læsefærdighed og motivere og interessere dem for læsning, både i den tidlige barndom og i hele skoleforløbet. |
| --- | --- |

2.

Hvis der skal skabes et miljø, der fremmer læsning og forbedrer læseresultaterne, kræver det, at der i højere grad er forskelligt læsemateriale til rådighed i skoler, på biblioteker og mediecentre, men også på ukonventionelle steder, og hjemme, og der kræves mere støtte til familier fra en meget tidlig alder. Forældrene skal gøres mere bevidste om emnet og om den afgørende rolle, som de kan spille i indsatsen for at forbedre børnenes læsefærdighed og motivere og interessere dem for læsning, både i den tidlige barndom og i hele skoleforløbet.

| 3. | Der er et presserende behov for at øge effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne og på EU-plan med henblik på bedre læse- og skrivefærdighed hos børn og voksne, navnlig dem, der socialt og økonomisk er ugunstigt stillede. Der er beviser på, at alfabetiseringsprogrammer for familier er omkostningseffektive og giver særdeles gode resultater. |
| --- | --- |

3.

Der er et presserende behov for at øge effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne og på EU-plan med henblik på bedre læse- og skrivefærdighed hos børn og voksne, navnlig dem, der socialt og økonomisk er ugunstigt stillede. Der er beviser på, at alfabetiseringsprogrammer for familier er omkostningseffektive og giver særdeles gode resultater.

| 4. | Deltagelse i førskoleundervisning af høj kvalitet, som giver en sprogudvikling og -stimulering baseret på leg, der styres af kvalificeret personale, er afgørende for, at den socioøkonomiske kløft kan mindskes, og at små børn får et solidt grundlag for deres senere liv. |
| --- | --- |

4.

Deltagelse i førskoleundervisning af høj kvalitet, som giver en sprogudvikling og -stimulering baseret på leg, der styres af kvalificeret personale, er afgørende for, at den socioøkonomiske kløft kan mindskes, og at små børn får et solidt grundlag for deres senere liv.

| 5. | Pædagoger og grundskolelærere bør have de nødvendige kompetencer til at diagnosticere og tackle problemer med sprog og indlæring på et tidligt stadium. |
| --- | --- |

5.

Pædagoger og grundskolelærere bør have de nødvendige kompetencer til at diagnosticere og tackle problemer med sprog og indlæring på et tidligt stadium.

| 6. | Grundskolelærernes pædagogiske kompetencer inden for undervisning i læsning og skrivning, f.eks. den pædagogiske brug af ikt, skal styrkes, hvor det er hensigtsmæssigt. Derudover vil støtte til lærere på sekundærtrinnet i læse- og skriveundervisning inden for alle fag og, hvor det er relevant, adgang til ekspertrådgivning for alle lærere, medvirke til at konsolidere og opnå yderligere fremskridt. |
| --- | --- |

6.

Grundskolelærernes pædagogiske kompetencer inden for undervisning i læsning og skrivning, f.eks. den pædagogiske brug af ikt, skal styrkes, hvor det er hensigtsmæssigt. Derudover vil støtte til lærere på sekundærtrinnet i læse- og skriveundervisning inden for alle fag og, hvor det er relevant, adgang til ekspertrådgivning for alle lærere, medvirke til at konsolidere og opnå yderligere fremskridt.

| 7. | Indvirkningen af ny teknologi på læse- og skrivefærdighed er ikke blevet fuldt udnyttet i uddannelsessystemerne. En revision af undervisningsmateriale og -metoder på baggrund af den øgede digitalisering og støtte til lærernes brug af ny pædagogik kan øge lærernes motivation. |
| --- | --- |

7.

Indvirkningen af ny teknologi på læse- og skrivefærdighed er ikke blevet fuldt udnyttet i uddannelsessystemerne. En revision af undervisningsmateriale og -metoder på baggrund af den øgede digitalisering og støtte til lærernes brug af ny pædagogik kan øge lærernes motivation.

| 8. | Vurdering af nyankomne migranters sprog- og læsefærdigheder, både af børn og voksne i bopælslandets sprog, bør fremmes, og sådanne grupper bør have mere individualiseret støtte. Støtte på modersmålet kan også ydes, når det anses for hensigtsmæssigt, og der er ressourcer til det. |
| --- | --- |

8.

Vurdering af nyankomne migranters sprog- og læsefærdigheder, både af børn og voksne i bopælslandets sprog, bør fremmes, og sådanne grupper bør have mere individualiseret støtte. Støtte på modersmålet kan også ydes, når det anses for hensigtsmæssigt, og der er ressourcer til det.

| 9. | En mere sammenhængende læseplan, der bl.a. integrerer læse- og skrivefærdighed i alle dele af skolernes læseplan og udvikling af en særlig læseplan for voksne bør støttes ved hjælp af særskilte standarder og bedømmelsesredskaber for forskellige aldersgrupper og en effektiv kvalitetssikring. |
| --- | --- |

9.

En mere sammenhængende læseplan, der bl.a. integrerer læse- og skrivefærdighed i alle dele af skolernes læseplan og udvikling af en særlig læseplan for voksne bør støttes ved hjælp af særskilte standarder og bedømmelsesredskaber for forskellige aldersgrupper og en effektiv kvalitetssikring.

| 10. | Overvågning af færdighedsniveauet hos den voksne befolkning og inddragelse af virksomheder, medier, ngo'er, arbejdsmarkedets parter, kulturinstitutioner og social-, beskæftigelses- og sundhedstjenester på lokalt plan bør udgøre et grundlag for strategier, der tager sigte på at øge bevidstheden om læse- og skrivefærdighedsproblemer i samfundet som helhed. |
| --- | --- |

10.

Overvågning af færdighedsniveauet hos den voksne befolkning og inddragelse af virksomheder, medier, ngo'er, arbejdsmarkedets parter, kulturinstitutioner og social-, beskæftigelses- og sundhedstjenester på lokalt plan bør udgøre et grundlag for strategier, der tager sigte på at øge bevidstheden om læse- og skrivefærdighedsproblemer i samfundet som helhed.

| 11. | Diversificering og forbedring af kvaliteten af uddannelsestilbud for voksne kræver en skræddersyet pædagogisk uddannelse af lærere i læseundervisning for voksne, en læseplan, der har tæt forbindelse til arbejdsrelevante færdigheder og bygger på egnet materiale, kurser, der er tilstrækkeligt lange og intensive, ikt-støtte og bedømmelsesmetoder. |
| --- | --- |

11.

Diversificering og forbedring af kvaliteten af uddannelsestilbud for voksne kræver en skræddersyet pædagogisk uddannelse af lærere i læseundervisning for voksne, en læseplan, der har tæt forbindelse til arbejdsrelevante færdigheder og bygger på egnet materiale, kurser, der er tilstrækkeligt lange og intensive, ikt-støtte og bedømmelsesmetoder.

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1. | at sikre et effektivt evidensgrundlag gennem overvågning og dataindsamling og gøre maksimal brug af eksisterende ressourcer såsom PISA- og PIAAC-undersøgelser |
| --- | --- |

1.

at sikre et effektivt evidensgrundlag gennem overvågning og dataindsamling og gøre maksimal brug af eksisterende ressourcer såsom PISA- og PIAAC-undersøgelser

| 2. | at udvikle strategier for forbedring af læsning, der kombinerer specifikke bidrag fra alle relevante aktører, organisationer og myndigheder, både i og uden for uddannelsessektoren, som led i bredere kompetencestrategier og, hvor det er relevant, styrke samarbejdet om initiativer vedrørende læse- og skrivefærdighed mellem lokale, regionale og nationale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for lærere, forældre og voksne elever |
| --- | --- |

2.

at udvikle strategier for forbedring af læsning, der kombinerer specifikke bidrag fra alle relevante aktører, organisationer og myndigheder, både i og uden for uddannelsessektoren, som led i bredere kompetencestrategier og, hvor det er relevant, styrke samarbejdet om initiativer vedrørende læse- og skrivefærdighed mellem lokale, regionale og nationale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for lærere, forældre og voksne elever

| 3. | at tilskynde til vedtagelse af bredt baserede bevidstgørelsesforanstaltninger for at bevare offentlighedens fokus på læse- og skrivefærdighed og bryde tabuet omkring læse- og skrivefærdighedsproblemer i alle aldersgrupper Navnlig skal arbejdsgiverne gøres mere bevidste om gevinsten i form af motivation og økonomiske fordele ved at forbedre deres ansattes læse- og skrivefærdighed og tilskyndes til at træffe passende foranstaltninger |
| --- | --- |

3.

at tilskynde til vedtagelse af bredt baserede bevidstgørelsesforanstaltninger for at bevare offentlighedens fokus på læse- og skrivefærdighed og bryde tabuet omkring læse- og skrivefærdighedsproblemer i alle aldersgrupper Navnlig skal arbejdsgiverne gøres mere bevidste om gevinsten i form af motivation og økonomiske fordele ved at forbedre deres ansattes læse- og skrivefærdighed og tilskyndes til at træffe passende foranstaltninger

| 4. | at fremme udviklingen og gennemførelsen af alfabetiseringsprogrammer for familier, navnlig i tilfælde af socialt og økonomisk ugunstigt stillede familier, for at støtte forældre og andre familiemedlemmer i at forbedre både deres egne og deres børns læse- og skrivefærdigheder |
| --- | --- |

4.

at fremme udviklingen og gennemførelsen af alfabetiseringsprogrammer for familier, navnlig i tilfælde af socialt og økonomisk ugunstigt stillede familier, for at støtte forældre og andre familiemedlemmer i at forbedre både deres egne og deres børns læse- og skrivefærdigheder

| 5. | at fremme en generelt retfærdig adgang til førskoleundervisning og børnepasning af høj kvalitet som et afgørende bidrag til at reducere den socioøkonomiske kløft |
| --- | --- |

5.

at fremme en generelt retfærdig adgang til førskoleundervisning og børnepasning af høj kvalitet som et afgørende bidrag til at reducere den socioøkonomiske kløft

| 6. | at revidere undervisningsmateriale og -metoder på baggrund af den øgede digitalisering for at støtte motivationen til læring og gøre større brug af midlerne til ikkeformel læring; at fremme udviklingen af software til skoler for at hjælpe lærerne med at udforme nye metoder til forbedring af læse- og skrivefærdighed |
| --- | --- |

6.

at revidere undervisningsmateriale og -metoder på baggrund af den øgede digitalisering for at støtte motivationen til læring og gøre større brug af midlerne til ikkeformel læring; at fremme udviklingen af software til skoler for at hjælpe lærerne med at udforme nye metoder til forbedring af læse- og skrivefærdighed

| 7. | at udarbejde klare retningslinjer for de kompetencer, lærere behøver for at undervise i læsning og skrivning, både i skoler og for voksne elever, og fremme af individualiserede undervisningsmetoder som svar på specifikke behov |
| --- | --- |

7.

at udarbejde klare retningslinjer for de kompetencer, lærere behøver for at undervise i læsning og skrivning, både i skoler og for voksne elever, og fremme af individualiserede undervisningsmetoder som svar på specifikke behov

| 8. | at skabe øget bevidsthed og viden blandt lærerne om det teoretiske grundlag for indlæring af og undervisning i læsning og skrivning, så de kan opdage og tackle deres elevers læse- og skrivevanskeligheder, og at fremme tilgængeligheden af ekspertrådgivning og, hvor det er hensigtsmæssigt, støtte fra specialiserede lærere, |
| --- | --- |

8.

at skabe øget bevidsthed og viden blandt lærerne om det teoretiske grundlag for indlæring af og undervisning i læsning og skrivning, så de kan opdage og tackle deres elevers læse- og skrivevanskeligheder, og at fremme tilgængeligheden af ekspertrådgivning og, hvor det er hensigtsmæssigt, støtte fra specialiserede lærere,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | at aflægge rapport om resultaterne af deres indsats for at forbedre læse- og skrivefærdigheden for alle aldersgrupper og, hvor det er muligt, om virkningerne af denne indsats i Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport om gennemførelsen af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) i 2015 |
| --- | --- |

1.

at aflægge rapport om resultaterne af deres indsats for at forbedre læse- og skrivefærdigheden for alle aldersgrupper og, hvor det er muligt, om virkningerne af denne indsats i Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport om gennemførelsen af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) i 2015

| 2. | at anvende alle relevante foranstaltninger i det nuværende program for livslang læring og det kommende EU-program for uddannelse og erhvervsuddannelse samt Den Europæiske Socialfonds midler til støtte og formidling af innovative strategier for forbedring af læse- og skrivefærdighed i hele EU og styrke evidensgrundlaget for den kommende politikudformning; uden at foregribe resultatet af forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme at støtte mere strategiske og tværsektorielle tiltag vedrørende læse- og skrivefærdighed under det kommende EU-uddannelsesprogram for at fremme innovation og gøre politikforanstaltningerne mere effektive |
| --- | --- |

2.

at anvende alle relevante foranstaltninger i det nuværende program for livslang læring og det kommende EU-program for uddannelse og erhvervsuddannelse samt Den Europæiske Socialfonds midler til støtte og formidling af innovative strategier for forbedring af læse- og skrivefærdighed i hele EU og styrke evidensgrundlaget for den kommende politikudformning; uden at foregribe resultatet af forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme at støtte mere strategiske og tværsektorielle tiltag vedrørende læse- og skrivefærdighed under det kommende EU-uddannelsesprogram for at fremme innovation og gøre politikforanstaltningerne mere effektive

| 3. | hvor det er hensigtsmæssigt, at sikre, at spørgsmål vedrørende læsning og skrivning er passende dækket inden for Europa 2020-processen, |
| --- | --- |

3.

hvor det er hensigtsmæssigt, at sikre, at spørgsmål vedrørende læsning og skrivning er passende dækket inden for Europa 2020-processen,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | at støtte det europæiske samarbejde om læse- og skrivefærdighedsspørgsmål, navnlig ved at udarbejde et europæisk netværk af organisationer, der arbejder med dette område i medlemsstaterne, for at fremme et grænseoverskridende samarbejde og støtte udformningen af nationale politikker for læse- og skrivefærdighed og at tilrettelægge en uge med temaet Europa elsker at læse sammen med interesserede medlemsstater for at øge offentlighedens bevidsthed om læsefærdighed i hele EU |
| --- | --- |

1.

at støtte det europæiske samarbejde om læse- og skrivefærdighedsspørgsmål, navnlig ved at udarbejde et europæisk netværk af organisationer, der arbejder med dette område i medlemsstaterne, for at fremme et grænseoverskridende samarbejde og støtte udformningen af nationale politikker for læse- og skrivefærdighed og at tilrettelægge en uge med temaet Europa elsker at læse sammen med interesserede medlemsstater for at øge offentlighedens bevidsthed om læsefærdighed i hele EU

| 2. | i 2013 at forelægge en rapport om politiksamarbejde om grundlæggende færdigheder, der skitserer effektive politikker for reduktion af andelen af personer med ringe færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab i hele spektret af livslang læring, og samtidig lægger vægt på såvel læse- som skrivefærdighed og kompetence |
| --- | --- |

2.

i 2013 at forelægge en rapport om politiksamarbejde om grundlæggende færdigheder, der skitserer effektive politikker for reduktion af andelen af personer med ringe færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab i hele spektret af livslang læring, og samtidig lægger vægt på såvel læse- som skrivefærdighed og kompetence

| 3. | at sikre, at Kommissionens initiativer vedrørende ikt på uddannelses- og ungdomsområdet tager fuldt hensyn til de udfordringer og muligheder, som digitalisering og ny teknologi giver i forbindelse med læse- og skrivefærdighed |
| --- | --- |

3.

at sikre, at Kommissionens initiativer vedrørende ikt på uddannelses- og ungdomsområdet tager fuldt hensyn til de udfordringer og muligheder, som digitalisering og ny teknologi giver i forbindelse med læse- og skrivefærdighed

| 4. | at gøre det lettere at identificere, analysere og udveksle god praksis om politiske initiativer til forbedring af læse- og skrivefærdighed med alle passende midler, bl.a. de instrumenter, der er til rådighed under den åbne koordinationsmetode, og den nye side om læse- og skrivefærdighed på Europawebstedet |
| --- | --- |

4.

at gøre det lettere at identificere, analysere og udveksle god praksis om politiske initiativer til forbedring af læse- og skrivefærdighed med alle passende midler, bl.a. de instrumenter, der er til rådighed under den åbne koordinationsmetode, og den nye side om læse- og skrivefærdighed på Europawebstedet

| 5. | at anvende den periodiske uddannelsesovervågning til at skaffe sammenlignelige data og analyser om fremskridtene hen imod den benchmark for grundlæggende færdigheder, der er indeholdt i ET 2020, og til at styrke evidensgrundlaget for udformningen af politikker vedrørende læse- og skrivefærdighed |
| --- | --- |

5.

at anvende den periodiske uddannelsesovervågning til at skaffe sammenlignelige data og analyser om fremskridtene hen imod den benchmark for grundlæggende færdigheder, der er indeholdt i ET 2020, og til at styrke evidensgrundlaget for udformningen af politikker vedrørende læse- og skrivefærdighed

| 6. | at anvende den nye ramme for uddannelsessamarbejde med OECD (7) til at styrke national overvågning og dataindsamling. |
| --- | --- |

6.

at anvende den nye ramme for uddannelsessamarbejde med OECD (7) til at styrke national overvågning og dataindsamling.

---

(1)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 1.

(3)  EUT C 323 af 30.11.2010, s. 11.

(4)  Grundlæggende læse- og skrivefærdighed: Det kendskab til bogstaver, ord og tekststrukturer, der er nødvendigt for at læse og skrive på et niveau, der giver selvsikkerhed og motivation for en videre udvikling.

Funktionel læse- og skrivefærdighed: Evnen til at læse og skrive på et niveau, der gør det muligt for en person at udvikle sig og fungere i samfundet, hjemme, i skolen og på arbejdspladsen.

Avanceret læse- og skrivefærdighed: Evnen til at anvende læse- og skrivefærdigheder til at frembringe, forstå, fortolke og kritisk vurdere skriftlig information. Den er grundlaget for digital deltagelse og informerede valg om finanser, sundhed osv.

(5)  http://ec.europa.eu/education/literacy/what-eu/high-level-group/documents/literacy-final-report_en.pdf.

(6)  I forbindelse med denne tekst betyder utilstrækkelig læse- og skrivefærdighed færdigheder på niveau 1 eller under i PISA, hvilket svarer til at kunne bruge de mest grundlæggende læsefærdigheder såsom at afkode ord og skrive enkle sætninger. Elever på dette niveau har ikke evnen til at sammenligne, danne modsætninger, kategorisere, integrere eller vurdere oplysninger, behandle lange, komplekse, modstridende eller ukendte tekster, at drage følgeslutninger, hypoteser eller se kritisk på en tekst.

(7)  Alle medlemsstaters ret til deltagelse i organisationens arbejde skal sikres.

---

| 19.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 393/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 393/5

---

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om uddannelse i Europa 2020 — uddannelse som bidrag til økonomisk genopretning, vækst og beskæftigelse

2012/C 393/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

I FORBINDELSE MED:

Artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

Europa 2020-strategien og navnlig den årlige vækstundersøgelse for 2012 og de landespecifikke henstillinger for 2012,

Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet i perioden indtil 2020 (»ET 2020«) (1), hvis primære mål er at støtte videreudviklingen af uddannelsessystemer i medlemsstaterne, der tager sigte på at sikre alle borgeres personlige, sociale og erhvervsmæssige udvikling, samt bæredygtig økonomisk velstand og beskæftigelsesegnethed, samtidig med at de demokratiske værdier, social samhørighed, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog fremmes,

Rådets konklusioner af 14. februar 2011 om uddannelsens rolle i forbindelse med gennemførelse af Europa 2020-strategien (2),

I BETRAGTNING AF:

Rådets og Kommissionens fælles rapport fra februar 2012 om gennemførelse af en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (3), som fastlægger skridt til at styrke administrationen af ET 2020 og mobilisere ET 2020-processen til støtte for Europa 2020-målene om vækst og beskæftigelse,

OG PÅ BAGGRUND AF:

| 1. | debatten om uddannelse og Europa 2020 på det uformelle møde mellem uddannelsesministrene den 4.-5. oktober 2012 i Nicosia, |
| --- | --- |

1.

debatten om uddannelse og Europa 2020 på det uformelle møde mellem uddannelsesministrene den 4.-5. oktober 2012 i Nicosia,

| 2. | pilotpeerevalueringen af uddannelsespolitiske tiltag, som blev gennemført den 17. september 2012, med fokus på videregående uddannelse og erhvervsuddannelse som to af de nøgleområder, hvis betydning blev understreget i løbet af det europæiske semester 2012, |
| --- | --- |

2.

pilotpeerevalueringen af uddannelsespolitiske tiltag, som blev gennemført den 17. september 2012, med fokus på videregående uddannelse og erhvervsuddannelse som to af de nøgleområder, hvis betydning blev understreget i løbet af det europæiske semester 2012,

| 3. | den offentlige debat om uddannelsesspørgsmål, der blev rejst i løbet af det europæiske semester 2012, og som blev afholdt i forbindelse med European Education, Training and Youth Forum den 18.-19. oktober 2012, |
| --- | --- |

3.

den offentlige debat om uddannelsesspørgsmål, der blev rejst i løbet af det europæiske semester 2012, og som blev afholdt i forbindelse med European Education, Training and Youth Forum den 18.-19. oktober 2012,

| 4. | indsatsen for at forbedre empirisk belæg og analytisk kapacitet gennem uddannelsesovervågningen, |
| --- | --- |

4.

indsatsen for at forbedre empirisk belæg og analytisk kapacitet gennem uddannelsesovervågningen,

| 5. | gennemførelsen af en fælles tematisk evaluering foretaget af Uddannelsesudvalget og Beskæftigelsesudvalget den 18. april 2012, |
| --- | --- |

5.

gennemførelsen af en fælles tematisk evaluering foretaget af Uddannelsesudvalget og Beskæftigelsesudvalget den 18. april 2012,

SER MED TILFREDSHED PÅ:

den afgørende rolle, som uddannelse spiller i forbindelse med Europa 2020-strategien, samtidig med at medlemsstaternes kompetence til at udvikle og gennemføre reformer på uddannelsesområdet understreges,

BEMÆRKER, AT:

| 1. | de landespecifikke henstillinger på uddannelsesområdet, der blev vedtaget af Rådet den 10. juli 2012, særligt fokuserer på fremme af adgangen til førskoleundervisning og skoleundervisning af god kvalitet; mindskelse af antallet af unge, der forlader skolen for tidligt; fremme af unges overgang fra uddannelse til arbejdsmarkedet; forbedring af uddannelsesresultater og kompetencers relevans for arbejdsmarkedets behov; styrkelse af erhvervsuddannelse med fokus på uddannelse på arbejdspladsen og lærlingeuddannelse; modernisering af videregående uddannelse med vægt på nedbringelse af frafaldsprocenterne og forbedring af adgangen til uddannelse for dårligt stillede grupper, |
| --- | --- |

1.

de landespecifikke henstillinger på uddannelsesområdet, der blev vedtaget af Rådet den 10. juli 2012, særligt fokuserer på fremme af adgangen til førskoleundervisning og skoleundervisning af god kvalitet; mindskelse af antallet af unge, der forlader skolen for tidligt; fremme af unges overgang fra uddannelse til arbejdsmarkedet; forbedring af uddannelsesresultater og kompetencers relevans for arbejdsmarkedets behov; styrkelse af erhvervsuddannelse med fokus på uddannelse på arbejdspladsen og lærlingeuddannelse; modernisering af videregående uddannelse med vægt på nedbringelse af frafaldsprocenterne og forbedring af adgangen til uddannelse for dårligt stillede grupper,

| 2. | der mellem 2010 og 2011 blev gjort opmuntrende, men ujævne fremskridt hen imod EU's overordnede mål vedrørende gennemført videregående, eller tilsvarende, uddannelse og unge, der forlader skolen for tidligt, og at det er nødvendigt at fortsætte indsatsen, hvis dette mål skal nås inden 2020, idet der tages hensyn til, at det ofte tager tid, før reformer inden for uddannelse slår igennem, |
| --- | --- |

2.

der mellem 2010 og 2011 blev gjort opmuntrende, men ujævne fremskridt hen imod EU's overordnede mål vedrørende gennemført videregående, eller tilsvarende, uddannelse og unge, der forlader skolen for tidligt, og at det er nødvendigt at fortsætte indsatsen, hvis dette mål skal nås inden 2020, idet der tages hensyn til, at det ofte tager tid, før reformer inden for uddannelse slår igennem,

ER ENIGT OM:

| 1. | at selv i tider med knappe finansielle ressourcer er effektiv og tilstrækkelig investering i vækstfremmende områder som uddannelse et vigtigt element i økonomisk udvikling og konkurrenceevne, der igen er af afgørende betydning for jobskabelse, |
| --- | --- |

1.

at selv i tider med knappe finansielle ressourcer er effektiv og tilstrækkelig investering i vækstfremmende områder som uddannelse et vigtigt element i økonomisk udvikling og konkurrenceevne, der igen er af afgørende betydning for jobskabelse,

| 2. | at effektiv investering i uddannelse kan være endnu vigtigere i økonomisk vanskelige perioder og i tider med høj ungdomsarbejdsløshed. Når krisen er ovre, kan et øget udbud af personer, der har afsluttet en uddannelse af høj kvalitet, fra både videregående uddannelser og erhvervsrettede uddannelser (VET) være med til fremme vækstperspektiverne markant, fremme innovation og hjælpe til at afværge en fremtidig krise, |
| --- | --- |

2.

at effektiv investering i uddannelse kan være endnu vigtigere i økonomisk vanskelige perioder og i tider med høj ungdomsarbejdsløshed. Når krisen er ovre, kan et øget udbud af personer, der har afsluttet en uddannelse af høj kvalitet, fra både videregående uddannelser og erhvervsrettede uddannelser (VET) være med til fremme vækstperspektiverne markant, fremme innovation og hjælpe til at afværge en fremtidig krise,

| 3. | at det er nødvendigt løbende og grundigt at tilpasse både unges og voksnes kompetence- og kvalifikationsniveauer inden for mange områder til økonomiens og arbejdsmarkedets ændrede behov, Beskæftigelsesegnetheden bør derfor fremmes både i uddannelsessystemet og på arbejdspladsen, hvilket bør være den offentlige og den private sektors fælles ansvar inden for rammerne af livslang læring, |
| --- | --- |

3.

at det er nødvendigt løbende og grundigt at tilpasse både unges og voksnes kompetence- og kvalifikationsniveauer inden for mange områder til økonomiens og arbejdsmarkedets ændrede behov, Beskæftigelsesegnetheden bør derfor fremmes både i uddannelsessystemet og på arbejdspladsen, hvilket bør være den offentlige og den private sektors fælles ansvar inden for rammerne af livslang læring,

| 4. | at det er afgørende for at nå Europa 2020-målene at forberede borgerne i Europa på, at de skal være motiverede og selvstændige lærende, der skal kunne bidrage til at fremme bæredygtig økonomisk vækst og social samhørighed over en lang periode, |
| --- | --- |

4.

at det er afgørende for at nå Europa 2020-målene at forberede borgerne i Europa på, at de skal være motiverede og selvstændige lærende, der skal kunne bidrage til at fremme bæredygtig økonomisk vækst og social samhørighed over en lang periode,

| 5. | at uddannelsessystemerne bør lette overgangen fra uddannelse til arbejde, finde en passende balance mellem teori og praksis, og, hvor det er relevant, styrke forbindelserne mellem uddannelse og arbejdsmarked, Læring bør afspejle den nye virkelighed bedre og, hvor det er hensigtsmæssigt, indeholde elementer af praktisk uddannelse, der kan bidrage til at forbedre studerendes og andre lærendes beskæftigelsesegnethed, |
| --- | --- |

5.

at uddannelsessystemerne bør lette overgangen fra uddannelse til arbejde, finde en passende balance mellem teori og praksis, og, hvor det er relevant, styrke forbindelserne mellem uddannelse og arbejdsmarked, Læring bør afspejle den nye virkelighed bedre og, hvor det er hensigtsmæssigt, indeholde elementer af praktisk uddannelse, der kan bidrage til at forbedre studerendes og andre lærendes beskæftigelsesegnethed,

| 6. | at uddannelsessektoren, herunder på ministerniveau, bør spille en mere fremtrædende rolle i forbindelse med både fastlæggelsen af fælles tilgange og mål vedrørende uddannelse og gennemførelsen af uddannelsesaspekter af Europa 2020-strategiens europæiske semester:






  a. | ved at afholde debatter i Rådet om spørgsmål om det europæiske semester |
| --- | --- | --- |

6.

at uddannelsessektoren, herunder på ministerniveau, bør spille en mere fremtrædende rolle i forbindelse med både fastlæggelsen af fælles tilgange og mål vedrørende uddannelse og gennemførelsen af uddannelsesaspekter af Europa 2020-strategiens europæiske semester:

a.

ved at afholde debatter i Rådet om spørgsmål om det europæiske semester

| b. | ved at fremme samarbejdet mellem Uddannelsesudvalgt og Beskæftigelsesudvalget og andre relevante udvalg. |
| --- | --- |

b.

ved at fremme samarbejdet mellem Uddannelsesudvalgt og Beskæftigelsesudvalget og andre relevante udvalg.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1. | at udvikle og gennemføre reformer med henblik på at imødegå udfordringerne i de landespecifikke henstillinger på uddannelsesområdet, i overensstemmelse med nationale og regionale prioriteter og behov, |
| --- | --- |

1.

at udvikle og gennemføre reformer med henblik på at imødegå udfordringerne i de landespecifikke henstillinger på uddannelsesområdet, i overensstemmelse med nationale og regionale prioriteter og behov,

| 2. | at tage sigte på effektive investeringer i uddannelse som en del af en bredere strategi for økonomisk genopretning, vækst og beskæftigelse, herunder gennem EU-programmer og de europæiske strukturfonde, |
| --- | --- |

2.

at tage sigte på effektive investeringer i uddannelse som en del af en bredere strategi for økonomisk genopretning, vækst og beskæftigelse, herunder gennem EU-programmer og de europæiske strukturfonde,

| 3. | at gøre en indsats sammen med de relevante interesseparter for at forbedre rekrutteringen af skolelærere, skoleledere og seminarielærere og deres faglige udvikling og overordnede status med henblik på at øge kvaliteten af undervisningen og læringsmiljøet samt styrke disse professioners tiltrækningskraft, |
| --- | --- |

3.

at gøre en indsats sammen med de relevante interesseparter for at forbedre rekrutteringen af skolelærere, skoleledere og seminarielærere og deres faglige udvikling og overordnede status med henblik på at øge kvaliteten af undervisningen og læringsmiljøet samt styrke disse professioners tiltrækningskraft,

| 4. | at medtage flere arbejdsbaserede elementer i uddannelsesprogrammer, navnlig inden for erhvervsrettet uddannelse, herunder gennem praktik og lærlingeuddannelser; etablere samarbejdsordninger mellem institutioner for erhvervsrettet uddannelse, virksomheder, arbejdsmarkedets parter og lokale og regionale myndigheder; gøre sektoren for erhvervsrettet uddannelse mere attraktiv, herunder ved at diversificere mulighederne inden for de erhvervsrettede uddannelser og yde mere rådgivning under uddannelsen på det laveste sekundærtrin, |
| --- | --- |

4.

at medtage flere arbejdsbaserede elementer i uddannelsesprogrammer, navnlig inden for erhvervsrettet uddannelse, herunder gennem praktik og lærlingeuddannelser; etablere samarbejdsordninger mellem institutioner for erhvervsrettet uddannelse, virksomheder, arbejdsmarkedets parter og lokale og regionale myndigheder; gøre sektoren for erhvervsrettet uddannelse mere attraktiv, herunder ved at diversificere mulighederne inden for de erhvervsrettede uddannelser og yde mere rådgivning under uddannelsen på det laveste sekundærtrin,

| 5. | at fremme fleksible forbindelser mellem erhvervsrettede uddannelser og videregående uddannelser inden for nationale referencerammer for kvalifikationer, |
| --- | --- |

5.

at fremme fleksible forbindelser mellem erhvervsrettede uddannelser og videregående uddannelser inden for nationale referencerammer for kvalifikationer,

| 6. | at sikre en bredere deltagelse på de videregående uddannelser og erhvervsrettede uddannelser, for eksempel ved at målrette tiltag mod underrepræsenterede grupper, indføre fleksible læringsmåder og udvikle højere erhvervsuddannelser som et supplement til universitetsuddannelser, |
| --- | --- |

6.

at sikre en bredere deltagelse på de videregående uddannelser og erhvervsrettede uddannelser, for eksempel ved at målrette tiltag mod underrepræsenterede grupper, indføre fleksible læringsmåder og udvikle højere erhvervsuddannelser som et supplement til universitetsuddannelser,

| 7. | at yde mere målrettet støtte og vejledning til de studerende med henblik på at hjælpe de studerende med at gennemføre en videregående uddannelse inden for den forventede tid, |
| --- | --- |

7.

at yde mere målrettet støtte og vejledning til de studerende med henblik på at hjælpe de studerende med at gennemføre en videregående uddannelse inden for den forventede tid,

| 8. | at forbinde uddannelsesprioriteterne som defineret i Europa 2020-strategien og »ET 2020«-rammen med midlerne fra de europæiske strukturfonde under den nuværende og fremtidige flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

8.

at forbinde uddannelsesprioriteterne som defineret i Europa 2020-strategien og »ET 2020«-rammen med midlerne fra de europæiske strukturfonde under den nuværende og fremtidige flerårige finansielle ramme.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | at evaluere den nylige pilotpeerevaluering og på grundlag heraf forelægge forslag til en drøftelse om eventuelle fremtidige peerlæringsevents og peerevalueringer i forbindelse med Europa 2020-målene, |
| --- | --- |

1.

at evaluere den nylige pilotpeerevaluering og på grundlag heraf forelægge forslag til en drøftelse om eventuelle fremtidige peerlæringsevents og peerevalueringer i forbindelse med Europa 2020-målene,

| 2. | at forelægge Rådet et udkast til et »ET 2020«-arbejdsprogram med henblik på at sikre gennemførelsen af de prioriterede områder for den anden »ET 2020«-arbejdscyklus 2012-2014 og af de landespecifikke henstillinger, hvor det er relevant. Arbejdsprogrammet bør for hvert prioriteret område præcisere det planlagte tiltag, tidsrammen og inddragelsen af arbejdsgrupper inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode. |
| --- | --- |

2.

at forelægge Rådet et udkast til et »ET 2020«-arbejdsprogram med henblik på at sikre gennemførelsen af de prioriterede områder for den anden »ET 2020«-arbejdscyklus 2012-2014 og af de landespecifikke henstillinger, hvor det er relevant. Arbejdsprogrammet bør for hvert prioriteret område præcisere det planlagte tiltag, tidsrammen og inddragelsen af arbejdsgrupper inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | med forbehold af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme at sikre, at der tages hensyn til de reformbehov, der fremhæves i de landespecifikke henstillinger, i forbindelse med valget af investeringsprioriteter og indgreb, der planlægges under den fremtidige fælles strategiske ramme under de europæiske strukturfonde, |
| --- | --- |

1.

med forbehold af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme at sikre, at der tages hensyn til de reformbehov, der fremhæves i de landespecifikke henstillinger, i forbindelse med valget af investeringsprioriteter og indgreb, der planlægges under den fremtidige fælles strategiske ramme under de europæiske strukturfonde,

| 2. | at koordinere arbejdet inden for Eurydicenetværket og andre relevante netværk, såsom Det Europæiske Reference- og Ekpertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse (ReferNet) under Cedefop, bedre med henblik på en analyse af medlemsstaternes uddannelsessystemer og af de reformer, der gennemføres inden for rammerne af Europa 2020-processen. |
| --- | --- |

2.

at koordinere arbejdet inden for Eurydicenetværket og andre relevante netværk, såsom Det Europæiske Reference- og Ekpertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse (ReferNet) under Cedefop, bedre med henblik på en analyse af medlemsstaternes uddannelsessystemer og af de reformer, der gennemføres inden for rammerne af Europa 2020-processen.

---

(1)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUT C 70 af 4.3.2011, s. 1.

(3)  EUT C 70 af 8.3.2012, s. 9.

---

| 19.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 393/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 393/8

---

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om kulturforvaltning

2012/C 393/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM ANERKENDER:

| 1. | at kultur med dens iboende elementer af kreativitet og innovation er en værdi i sig selv. Den har stor offentlig værdi og bidrager til opnåelsen af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, jf. Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer (1), |
| --- | --- |

1.

at kultur med dens iboende elementer af kreativitet og innovation er en værdi i sig selv. Den har stor offentlig værdi og bidrager til opnåelsen af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, jf. Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer (1),

| 2. | de mål, der er tillagt Den Europæiske Union på kulturområdet ved artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

2.

de mål, der er tillagt Den Europæiske Union på kulturområdet ved artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| 3. | at kulturpolitik er horisontal, og at der derfor er behov for tværgående samarbejde mellem sektorer og de forskellige forvaltningsniveauer, |
| --- | --- |

3.

at kulturpolitik er horisontal, og at der derfor er behov for tværgående samarbejde mellem sektorer og de forskellige forvaltningsniveauer,

| 4. | at der er et behov for at udmønte de talrige udfordringer, som de kulturelle og kreative sektorer står over for, herunder en verden i hastig forandring drevet frem af det digitale skift og globaliseringen, i nye muligheder for vækst og beskæftigelse, hvilket kræver tiltag på forskellige forvaltningsniveauer, |
| --- | --- |

4.

at der er et behov for at udmønte de talrige udfordringer, som de kulturelle og kreative sektorer står over for, herunder en verden i hastig forandring drevet frem af det digitale skift og globaliseringen, i nye muligheder for vækst og beskæftigelse, hvilket kræver tiltag på forskellige forvaltningsniveauer,

| 5. | at der ligger en stærk dynamik i grænseområdet mellem de forskellige kulturelle og kreative sektorer, og at der er betydelige fordele ved at skabe forbindelser og partnerskaber mellem sektorer; derfor er der behov for at anlægge mere holistiske tilgange til kulturforvaltning, |
| --- | --- |

5.

at der ligger en stærk dynamik i grænseområdet mellem de forskellige kulturelle og kreative sektorer, og at der er betydelige fordele ved at skabe forbindelser og partnerskaber mellem sektorer; derfor er der behov for at anlægge mere holistiske tilgange til kulturforvaltning,

| 6. | at »kulturforvaltning« bør forstås både som en metode til at kunne levere kulturpolitik og som et værktøj til at uddybe integrationen af kultur i dagsordenen for offentlighedens interesser ved at koordinere kulturpolitik med andre sektorpolitikker, |
| --- | --- |

6.

at »kulturforvaltning« bør forstås både som en metode til at kunne levere kulturpolitik og som et værktøj til at uddybe integrationen af kultur i dagsordenen for offentlighedens interesser ved at koordinere kulturpolitik med andre sektorpolitikker,

| 7. | vigtigheden af at bruge den åbne koordinationsmetode ved gennemførelsen af Rådets arbejdsplan på kulturområdet (2), som er et af midlerne til kulturforvaltning på europæisk plan, |
| --- | --- |

7.

vigtigheden af at bruge den åbne koordinationsmetode ved gennemførelsen af Rådets arbejdsplan på kulturområdet (2), som er et af midlerne til kulturforvaltning på europæisk plan,

HENSTILLER TIL ANLÆGGELSE AF FØLGENDE TILGANG I TO SPOR TIL SPØRGSMÅLET OM KULTURFORVALTNING:

I.   FREMME EVIDENSBASERET POLITISK BESLUTNINGSTAGNING

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

MENER, at fremme af evidensbaseret politisk beslutningstagning og styrkelse af forbindelserne mellem kultur, økonomi, uddannelse, forskning og innovation er yderst vigtigt for medlemsstaterne, i særdeleshed i en tid med økonomisk afmatning, hvor der er behov for, at kulturpolitikkerne bliver endnu mere effektive, leveringsdygtige og bæredygtige,

GLÆDER SIG OVER resultatet af ekspertarbejdet om statistikker på kulturområdet, herunder i forbindelse med ESSnet-kulturprojektet (3), der gennemføres i fællesskab af Eurostat og en gruppe på fem medlemsstater, og som fastlægger en ramme for en betydelig forbedring af statistiske oplysninger om kulturens bidrag ved hjælp af forholdsvis små og ressourceeffektive tilpasninger i nationale statistiske systemer,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| — | at støtte en evidensbaseret tilgang til politikudformning på kulturområdet på nationalt, regionalt og lokalt plan ved, når det er muligt, at gøre brug af værktøjer til evaluering og konsekvensvurdering, der tager hensyn til ikke blot kvantitative, men også kvalitative indikatorer, |
| --- | --- |

—

at støtte en evidensbaseret tilgang til politikudformning på kulturområdet på nationalt, regionalt og lokalt plan ved, når det er muligt, at gøre brug af værktøjer til evaluering og konsekvensvurdering, der tager hensyn til ikke blot kvantitative, men også kvalitative indikatorer,

| — | at fremme aspekter relateret til kulturpolitik på andre politikområder, |
| --- | --- |

—

at fremme aspekter relateret til kulturpolitik på andre politikområder,

| — | at fremme samarbejde og netværkssamarbejde mellem kultur- og uddannelsesinstitutioner, forskningscentre samt kulturelle og kreative virksomheder med henblik på indsamling og behandling af forskningsresultater og formidling af disse til de politiske beslutningstagere, |
| --- | --- |

—

at fremme samarbejde og netværkssamarbejde mellem kultur- og uddannelsesinstitutioner, forskningscentre samt kulturelle og kreative virksomheder med henblik på indsamling og behandling af forskningsresultater og formidling af disse til de politiske beslutningstagere,

| — | samtidig med at de gør bedst mulig brug af de eksisterende strukturer, at bestræbe sig på at sikre, at offentlige forvaltninger og relevante offentlige forvaltningsorganer, såfremt dette er passende og relevant, tager hensyn til disse forskningsresultater, når de planlægger deres forskning og udformer deres sektorpolitikker. |
| --- | --- |

—

samtidig med at de gør bedst mulig brug af de eksisterende strukturer, at bestræbe sig på at sikre, at offentlige forvaltninger og relevante offentlige forvaltningsorganer, såfremt dette er passende og relevant, tager hensyn til disse forskningsresultater, når de planlægger deres forskning og udformer deres sektorpolitikker.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

| — | at tilskynde til udveksling af erfaringer, støtte formidlingen af bedste praksis inden for kulturpolitik og fremme af synergier mellem medlemsstater med hensyn til akademisk forskning inden for kultur og kulturforvaltning, |
| --- | --- |

—

at tilskynde til udveksling af erfaringer, støtte formidlingen af bedste praksis inden for kulturpolitik og fremme af synergier mellem medlemsstater med hensyn til akademisk forskning inden for kultur og kulturforvaltning,

| — | at udpege kontaktpunkter med ansvar for fælles udnyttelse og koordinering af sonderende undersøgelser og forskning i ministerier med ansvar for kultur eller i andre offentlige organer med ansvar for kultur samt i Kommissionen og tilskynde til netværkssamarbejde mellem dem på europæisk plan, |
| --- | --- |

—

at udpege kontaktpunkter med ansvar for fælles udnyttelse og koordinering af sonderende undersøgelser og forskning i ministerier med ansvar for kultur eller i andre offentlige organer med ansvar for kultur samt i Kommissionen og tilskynde til netværkssamarbejde mellem dem på europæisk plan,

| — | så hurtigt som muligt at anvende den fælles statistiske ramme og metode, der er udviklet af ESSnet-kultur, med henblik på at udarbejde pålidelige, sammenlignelige og ajourførte oplysninger om kulturens og den kreative sektors sociale og økonomiske betydning og fortsat arbejde med fremtidige prioriteringer på grundlag af anbefalinger fra ESSnet-kultur (4), |
| --- | --- |

—

så hurtigt som muligt at anvende den fælles statistiske ramme og metode, der er udviklet af ESSnet-kultur, med henblik på at udarbejde pålidelige, sammenlignelige og ajourførte oplysninger om kulturens og den kreative sektors sociale og økonomiske betydning og fortsat arbejde med fremtidige prioriteringer på grundlag af anbefalinger fra ESSnet-kultur (4),

| — | at fremme Eurostats fortsatte udvikling af sammenlignelige statistikker om kultur i samarbejde med nationale statistiske kontorer (5) og ministerier med ansvar for kultur eller andre offentlige organer med ansvar for statistikker på kulturområdet, |
| --- | --- |

—

at fremme Eurostats fortsatte udvikling af sammenlignelige statistikker om kultur i samarbejde med nationale statistiske kontorer (5) og ministerier med ansvar for kultur eller andre offentlige organer med ansvar for statistikker på kulturområdet,

| — | at fremme udveksling af erfaringer og indlede et arbejde med deltagelse af Eurostat om »satellitregnskaber« (6) for kultur, som vil hjælpe ved vurderingen af kulturens bidrag til økonomien, med særligt fokus på beskæftigelse i kultursektoren. |
| --- | --- |

—

at fremme udveksling af erfaringer og indlede et arbejde med deltagelse af Eurostat om »satellitregnskaber« (6) for kultur, som vil hjælpe ved vurderingen af kulturens bidrag til økonomien, med særligt fokus på beskæftigelse i kultursektoren.

II.   FREMME AF SYNERGIER OG UDVIKLING AF INTEGREREDE STRATEGIER FOR EN MERE HOLISTISK TILGANG TIL KULTUR

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

MENER, at alle de forskellige forvaltningsniveauer, med en særlig rolle til lokale og regionale myndigheder, må mobilisere al deres styrke for fuldt ud at udnytte de kulturelle og kreative sektorers økonomiske og samfundsmæssige potentiale; NOTERER SIG i denne forbindelse Kommissionens meddelelse om »Fremme af de kulturelle og kreative sektorers bidrag til vækst og beskæftigelse i EU« (7), der blev vedtaget den 26. september 2012, og som fastlægger en omfattende strategi med henblik herpå,

NOTERER SIG vigtigheden af at integrere kultur på andre områder af offentlig politik og beslutningsprocesserne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan,

UNDERSTREGER vigtigheden af at styrke deltagelsen af de relevante aktører i civilsamfundet med henblik på at gøre kulturforvaltning mere åben, participatorisk, effektiv og sammenhængende,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| — | at styrke det tværsektorielle og tværministerielle samarbejde om kulturelle spørgsmål og udvikle flerstrengede integrerede strategier, der omfatter forvaltning på alle planer, |
| --- | --- |

—

at styrke det tværsektorielle og tværministerielle samarbejde om kulturelle spørgsmål og udvikle flerstrengede integrerede strategier, der omfatter forvaltning på alle planer,

| — | at tilskynde lokale og regionale myndigheder til, inden for rammerne af lokale og regionale udviklingspolitikker, at integrere de kulturelle og kreative sektorer i deres strategier for intelligent specialisering
   (8) og til med henblik herpå at oprette effektive partnerskaber mellem civilsamfundet, erhvervslivet og de offentlige myndigheder, |
| --- | --- |

—

at tilskynde lokale og regionale myndigheder til, inden for rammerne af lokale og regionale udviklingspolitikker, at integrere de kulturelle og kreative sektorer i deres strategier for intelligent specialisering
   (8) og til med henblik herpå at oprette effektive partnerskaber mellem civilsamfundet, erhvervslivet og de offentlige myndigheder,

| — | at opfordre til fælles projekter for offentlige og private interesseparter for at give investeringer i kulturelle og kreative sektorer bæredygtighed, mens der lægges vægt på en bedre blanding af hårde (infrastruktur) og bløde (menneskelig kapital) investeringer, |
| --- | --- |

—

at opfordre til fælles projekter for offentlige og private interesseparter for at give investeringer i kulturelle og kreative sektorer bæredygtighed, mens der lægges vægt på en bedre blanding af hårde (infrastruktur) og bløde (menneskelig kapital) investeringer,

| — | at fremme en participatorisk tilgang til politikudformning på kulturområdet ved at uddybe partnerskaber mellem offentlige kulturinstitutioner og civilsamfundet og ved at stimulere civilsamfundets deltagelse gennem passende dialog og samråd, |
| --- | --- |

—

at fremme en participatorisk tilgang til politikudformning på kulturområdet ved at uddybe partnerskaber mellem offentlige kulturinstitutioner og civilsamfundet og ved at stimulere civilsamfundets deltagelse gennem passende dialog og samråd,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| — | at fortsætte med at støtte samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis blandt eksperter fra medlemsstaterne, herunder ved hjælp af den åbne koordinationsmetode, og fremme struktureret dialog med relevante interessegrupper, |
| --- | --- |

—

at fortsætte med at støtte samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis blandt eksperter fra medlemsstaterne, herunder ved hjælp af den åbne koordinationsmetode, og fremme struktureret dialog med relevante interessegrupper,

| — | at fortsætte med at udvikle det tværsektorielle samarbejde i Kommissionen med henblik på fuldt ud at udnytte de kulturelle og kreative sektorers potentiale til at fremme intelligent vækst, social samhørighed og interkulturel dialog i Europa og gøre fuld brug af eksisterende konsekvensanalyseprocedurer for at integrere kultur i alle relevante EU-politikker og -tiltag, |
| --- | --- |

—

at fortsætte med at udvikle det tværsektorielle samarbejde i Kommissionen med henblik på fuldt ud at udnytte de kulturelle og kreative sektorers potentiale til at fremme intelligent vækst, social samhørighed og interkulturel dialog i Europa og gøre fuld brug af eksisterende konsekvensanalyseprocedurer for at integrere kultur i alle relevante EU-politikker og -tiltag,

OPFORDRER KOMMISSIONEN, MEDLEMSSTATERNE OG KOMMENDE FORMANDSKABER TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

| — | at gøre fuld brug af eksisterende og fremtidige finansieringsprogrammer på EU-plan, herunder inden for forskning og innovation, når det er hensigtsmæssigt (9), |
| --- | --- |

—

at gøre fuld brug af eksisterende og fremtidige finansieringsprogrammer på EU-plan, herunder inden for forskning og innovation, når det er hensigtsmæssigt (9),

| — | at samarbejde om en midtvejsrevision af og endelig rapport om arbejdsplanen på kulturområdet 2011-2014 og udvikle overvågningsmetoder for at kunne følge dens gennemførelse, |
| --- | --- |

—

at samarbejde om en midtvejsrevision af og endelig rapport om arbejdsplanen på kulturområdet 2011-2014 og udvikle overvågningsmetoder for at kunne følge dens gennemførelse,

| — | regelmæssig og tidlig deling af informationer om EU-politikker og EU-foranstaltninger, der har direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål og kulturpolitikker, med henblik på at sikre effektiv europæisk og national koordinering; opfordrer med henblik herpå KOMMISSIONEN til at aflægge beretning til Kulturudvalget om sine relevante initiativer, herunder dem, der indgår i dens årlige arbejdsprogram, og de KOMMENDE FORMANDSKABER til at aflægge beretning om arbejdet i de andre forberedende organer i Rådet, |
| --- | --- |

—

regelmæssig og tidlig deling af informationer om EU-politikker og EU-foranstaltninger, der har direkte eller indirekte indvirkning på kulturspørgsmål og kulturpolitikker, med henblik på at sikre effektiv europæisk og national koordinering; opfordrer med henblik herpå KOMMISSIONEN til at aflægge beretning til Kulturudvalget om sine relevante initiativer, herunder dem, der indgår i dens årlige arbejdsprogram, og de KOMMENDE FORMANDSKABER til at aflægge beretning om arbejdet i de andre forberedende organer i Rådet,

| — | at udpege kontaktpunkter med ansvar for fælles udnyttelse og koordinering af sonderende undersøgelser og forskning inden udgangen af 2013, |
| --- | --- |

—

at udpege kontaktpunkter med ansvar for fælles udnyttelse og koordinering af sonderende undersøgelser og forskning inden udgangen af 2013,

| — | at samarbejde om at sikre, at disse konklusioner følges, |
| --- | --- |

—

at samarbejde om at sikre, at disse konklusioner følges,

GIVER SIN TILSLUTNING TIL:

| — | at gøre status over gennemførelsen af disse konklusioners i 2015
   (10). |
| --- | --- |

—

at gøre status over gennemførelsen af disse konklusioners i 2015
   (10).

---

(1)  I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 19. maj 2011 om kulturens bidrag til gennemførelse af Europa 2020-strategien (EUT C 175 af 15.6.2011, s. 1).

(2)  Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om arbejdsplanen på kulturområdet 2011-2014 (EUT C 325 af 2.12.2010, s. 1).

(3)  Endelig rapport fra ESSnet-kulturprojektet:

http://ec.europa.eu/culture/news/20121026-ess-net_en.htm

(4)  Jf. Rådets konklusioner af 19. maj 2011.

(5)  Uden at dette berører forhandlingerne om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om det europæiske statistiske program 2013-2017 (KOM(2011) 928 endelig - dok. 5089/12) og forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme 2014-2020.

(6)  Satellitregnskaber er en ramme, der er koblet til centrale regnskaber, og som gør det muligt at fokusere opmærksomheden på et bestemt område inden for eller aspekt af det økonomiske eller samfundsmæssige liv i sammenhæng med de nationale regnskaber (http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=2385).

(7)  Dok. 14256/12 (COM(2012) 537 final).

(8)  Intelligente specialiseringsstrategier er et værktøj, som regioner eller byer bruger til at kortlægge deres egne aktiver og udvikle strategier, både hvad angår økonomi og social inklusion, baseret på deres egne karakteristiske profiler. De er en del af de forhåndsbetingelser, der indgår i de foreslåede lovgivningsmæssige rammer for samhørighedspolitikken 2014-2020. (Kommissionens meddelelse »Regionalpolitikkens bidrag til intelligent vækst i Europa 2020« — KOM(2010) 553 endelig — dok. 14679/10).

(9)  Disse konklusioner foregriber ikke forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme 2014-2020.

(10)  Evalueringen kan omfatte følgende: fremskridt med hensyn til arbejdet med sammenlignelige statistikker om kultur, netværkssamarbejdet mellem de kontaktpunkter, der udpeges i 2013, og vidensdelingsfunktionen i forbindelse med EU-politikker og tiltag, der har betydning for kultur. Denne liste er ikke udtømmende.

---

| 19.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 393/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 393/11

---

Rådets konklusioner af 26. november 2012 om den europæiske strategi for et bedre internet for børn

2012/C 393/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

SER MED INTERESSE PÅ:

Kommissionens vedtagelse den 2. maj 2012 af »Europæisk strategi for et bedre internet for børn« (1) og STØTTER strategiens fokus på fire indsatsområder: 1) fremme af onlineindhold af høj kvalitet for børn, 2) øget bevidstgørelse og myndiggørelse, 3) et sikkert onlinemiljø for børn og 4) bekæmpelse af materiale, der viser seksuelt misbrug af børn,

MINDER OM:

| — | EU-dagsordenen for børns rettigheder (2), der har et højt beskyttelsesniveau af børn i den digitale verden som et af sine mål, samtidig med at den fuldt ud værner om børns ret til netadgang, så de kan udvikle sig socialt og kulturelt |
| --- | --- |

—

EU-dagsordenen for børns rettigheder (2), der har et højt beskyttelsesniveau af børn i den digitale verden som et af sine mål, samtidig med at den fuldt ud værner om børns ret til netadgang, så de kan udvikle sig socialt og kulturelt

| — | vigtigheden af Safer Internet-programmerne, via hvilke EU siden 1999 har koordineret og støttet bestræbelserne på at gøre internettet til et sikkert sted for børn, såvel som Safer Internet-centrenes afgørende rolle |
| --- | --- |

—

vigtigheden af Safer Internet-programmerne, via hvilke EU siden 1999 har koordineret og støttet bestræbelserne på at gøre internettet til et sikkert sted for børn, såvel som Safer Internet-centrenes afgørende rolle

| — | den digitale dagsorden for Europa (3), hvis foranstaltninger bl.a. tager sigte på at øge mediekendskabet (4), navnlig den digitale kompetence (5), inddragelsen i informationssamfundet samt tilskynde til teknologisk innovation og jobskabelse, og som således bidrager til det digitale indre marked, |
| --- | --- |

—

den digitale dagsorden for Europa (3), hvis foranstaltninger bl.a. tager sigte på at øge mediekendskabet (4), navnlig den digitale kompetence (5), inddragelsen i informationssamfundet samt tilskynde til teknologisk innovation og jobskabelse, og som således bidrager til det digitale indre marked,

UNDERSTREGER:

| 1. | at Rådets konklusioner fra 2011 om beskyttelse af børn i den digitale verden (6), hvori det opfordrede medlemsstaterne, Kommissionen og industrien til at tage skridt til at skabe et sikkert onlinemiljø for børn og til at træffe de fornødne foranstaltninger til at bekæmpe ulovligt indhold, f.eks. billeder af seksuelt misbrug af børn, fortsat er relevante |
| --- | --- |

1.

at Rådets konklusioner fra 2011 om beskyttelse af børn i den digitale verden (6), hvori det opfordrede medlemsstaterne, Kommissionen og industrien til at tage skridt til at skabe et sikkert onlinemiljø for børn og til at træffe de fornødne foranstaltninger til at bekæmpe ulovligt indhold, f.eks. billeder af seksuelt misbrug af børn, fortsat er relevante

| 2. | vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (7), som medlemsstaterne skal gennemføre |
| --- | --- |

2.

vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (7), som medlemsstaterne skal gennemføre

| 3. | at eftersom Rådets konklusioner fra 2011 og direktiv 2011/93/EU i vid udstrækning dækker foranstaltninger inden for tredje og fjerde indsatsområde i den europæiske strategi for et bedre internet for børn, vil de foreliggende konklusioner overvejende koncentrere sig om de spørgsmål, der rejses inden for første og anden søjle i den europæiske strategi |
| --- | --- |

3.

at eftersom Rådets konklusioner fra 2011 og direktiv 2011/93/EU i vid udstrækning dækker foranstaltninger inden for tredje og fjerde indsatsområde i den europæiske strategi for et bedre internet for børn, vil de foreliggende konklusioner overvejende koncentrere sig om de spørgsmål, der rejses inden for første og anden søjle i den europæiske strategi

| 4. | at disse konklusioner og konklusionerne fra 2011 supplerer hinanden og udgør Rådets samlede svar på den europæiske strategi, som Kommissionen har foreslået, |
| --- | --- |

4.

at disse konklusioner og konklusionerne fra 2011 supplerer hinanden og udgør Rådets samlede svar på den europæiske strategi, som Kommissionen har foreslået,

NOTERER SIG:

| 1. | dannelsen på Kommissionens foranledning af en koalition, der skal gøre internettet til et bedre sted for børn, og koalitionens arbejdsplan for at opnå fremskridt og resultater på fem indsatsområder (indberetningsværktøjer, alderssvarende standardindstillinger for beskyttelse af personoplysninger, indholdsklassificering, forældrekontrol og fjernelse af materiale, som viser misbrug af børn) (8). |
| --- | --- |

1.

dannelsen på Kommissionens foranledning af en koalition, der skal gøre internettet til et bedre sted for børn, og koalitionens arbejdsplan for at opnå fremskridt og resultater på fem indsatsområder (indberetningsværktøjer, alderssvarende standardindstillinger for beskyttelse af personoplysninger, indholdsklassificering, forældrekontrol og fjernelse af materiale, som viser misbrug af børn) (8).

| 2. | Kommissionens forslag til en forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (9) og en forordning om transeuropæiske telenet (10), som indeholder bestemmelser om finansiering af infrastrukturen for Safer Internet-tjenester, både på europæisk og nationalt niveau |
| --- | --- |

2.

Kommissionens forslag til en forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (9) og en forordning om transeuropæiske telenet (10), som indeholder bestemmelser om finansiering af infrastrukturen for Safer Internet-tjenester, både på europæisk og nationalt niveau

| 3. | Kommissionens forslag til en forordning om »Horisont 2020« (11), som indeholder bestemmelser om finansiering af forskning, bl.a. på områder forbundet med børns interaktion med internettet, og en forordning om oprettelse af »Erasmus for alle« (12), som indeholder bestemmelser om finansiering af initiativer vedrørende mediekendskab og digital kompetence på uddannelsesområdet |
| --- | --- |

3.

Kommissionens forslag til en forordning om »Horisont 2020« (11), som indeholder bestemmelser om finansiering af forskning, bl.a. på områder forbundet med børns interaktion med internettet, og en forordning om oprettelse af »Erasmus for alle« (12), som indeholder bestemmelser om finansiering af initiativer vedrørende mediekendskab og digital kompetence på uddannelsesområdet

| 4. | Kommissionens opfordring til medlemsstaterne om at udpege en national digital mester, hvis arbejde skal promovere fordelene ved et inklusivt digitalt samfund (13) |
| --- | --- |

4.

Kommissionens opfordring til medlemsstaterne om at udpege en national digital mester, hvis arbejde skal promovere fordelene ved et inklusivt digitalt samfund (13)

| 5. | Europarådets arbejde inden for rammerne af dets strategi for forvaltning af internettet (2012-2015) med henblik på at beskytte og myndiggøre børn online |
| --- | --- |

5.

Europarådets arbejde inden for rammerne af dets strategi for forvaltning af internettet (2012-2015) med henblik på at beskytte og myndiggøre børn online

| 6. | de meget positive resultater fra og praksis i eksisterende projekter på nationalt niveau, som støtter tilsvarende mål, f.eks. skabelse af onlineindhold af høj kvalitet for børn eller beskyttelse af mindreårige ved hjælp af eksempelvis værktøjer til kontrol, bevidstgørelse og myndiggørelse, |
| --- | --- |

6.

de meget positive resultater fra og praksis i eksisterende projekter på nationalt niveau, som støtter tilsvarende mål, f.eks. skabelse af onlineindhold af høj kvalitet for børn eller beskyttelse af mindreårige ved hjælp af eksempelvis værktøjer til kontrol, bevidstgørelse og myndiggørelse,

FREMHÆVER, AT:

| 1. | internettets interaktive og allestedsnærværende karakter giver mange muligheder for udvikling af mediekendskab, navnlig digitale kompetencer, som støtter kritisk tænkning, analytiske færdigheder, innovation og kreativitet. Udvikling af mediekendskab, navnlig digitale kompetencer, er vigtig, så børn trygt kan tilpasse sig til de nye teknologier, der løbende udvikler sig, og mere generelt til at forme deres verden på en sikker og kreativ måde |
| --- | --- |

1.

internettets interaktive og allestedsnærværende karakter giver mange muligheder for udvikling af mediekendskab, navnlig digitale kompetencer, som støtter kritisk tænkning, analytiske færdigheder, innovation og kreativitet. Udvikling af mediekendskab, navnlig digitale kompetencer, er vigtig, så børn trygt kan tilpasse sig til de nye teknologier, der løbende udvikler sig, og mere generelt til at forme deres verden på en sikker og kreativ måde

| 2. | det kan have alvorlige langsigtede virkninger på vore samfund ikke at investere tilstrækkeligt i politikker, som berører børn (14), hvilket understreger, at det er nødvendigt at tage højde for, at børn har specifikke behov og er særligt sårbare på internettet, og gøre internettet til et sted, der byder på muligheder for alle børn i Europa, uanset etnisk, kulturel og social baggrund, herunder for børn med handicap og særlige behov, så de digitale kløfter, der fortsat findes, kan udjævnes |
| --- | --- |

2.

det kan have alvorlige langsigtede virkninger på vore samfund ikke at investere tilstrækkeligt i politikker, som berører børn (14), hvilket understreger, at det er nødvendigt at tage højde for, at børn har specifikke behov og er særligt sårbare på internettet, og gøre internettet til et sted, der byder på muligheder for alle børn i Europa, uanset etnisk, kulturel og social baggrund, herunder for børn med handicap og særlige behov, så de digitale kløfter, der fortsat findes, kan udjævnes

| 3. | det er vigtigt at koordinere gennemførelsen af de aktiviteter, der er iværksat under den europæiske strategi, både på nationalt og europæisk niveau, og samtidig fremme en tilgang, der omfatter mange aktører og navnlig inddrager børn, offentlige instanser, kompetente institutioner, ngo'er og industrien; et styrket samarbejde på EU-niveau består f.eks. i at sikre en fortsat og mere intensiv koordinering af det arbejde, som udføres i det EU-finansierede netværk af Safer Internet-centre i medlemsstaterne |
| --- | --- |

3.

det er vigtigt at koordinere gennemførelsen af de aktiviteter, der er iværksat under den europæiske strategi, både på nationalt og europæisk niveau, og samtidig fremme en tilgang, der omfatter mange aktører og navnlig inddrager børn, offentlige instanser, kompetente institutioner, ngo'er og industrien; et styrket samarbejde på EU-niveau består f.eks. i at sikre en fortsat og mere intensiv koordinering af det arbejde, som udføres i det EU-finansierede netværk af Safer Internet-centre i medlemsstaterne

| 4. | det er vigtigt med selvregulering, fordi internettet er et miljø under hastig forandring, hvor der kræves fleksibilitet for at forhindre, at dets vækstpotentiale og tilpasningskapacitet begrænses; imidlertid forudsætter effektiv selvregulering, at den overvåges og evalueres uafhængigt, og at den nøje kombineres med bevidstgørelses- og myndiggørelsesinitiativer, |
| --- | --- |

4.

det er vigtigt med selvregulering, fordi internettet er et miljø under hastig forandring, hvor der kræves fleksibilitet for at forhindre, at dets vækstpotentiale og tilpasningskapacitet begrænses; imidlertid forudsætter effektiv selvregulering, at den overvåges og evalueres uafhængigt, og at den nøje kombineres med bevidstgørelses- og myndiggørelsesinitiativer,

HENSTILLER, AT DER TRÆFFES FORANSTALTNINGER PÅ FØLGENDE OMRÅDER:

OMRÅDE 1: Mere onlineindhold af høj kvalitet for børn

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1. | børn bliver udsat for internettet via flere og flere apparater og i en stadig yngre alder, men de finder ikke materiale af tilstrækkelig høj kvalitet på internettet for deres aldersgruppe |
| --- | --- |

1.

børn bliver udsat for internettet via flere og flere apparater og i en stadig yngre alder, men de finder ikke materiale af tilstrækkelig høj kvalitet på internettet for deres aldersgruppe

| 2. | begrebet »onlineindhold af høj kvalitet for børn« bør forstås som indhold, der gavner børn på en eller anden måde - f.eks. ved at øge deres viden, færdigheder og kompetencer med særlig vægt på kreativitet - ud over at være attraktivt og brugbart for dem, pålideligt og sikkert, og eventuelt indhold, der gør det let at genkende reklamer eller kommerciel kommunikation som sådan (15) |
| --- | --- |

2.

begrebet »onlineindhold af høj kvalitet for børn« bør forstås som indhold, der gavner børn på en eller anden måde - f.eks. ved at øge deres viden, færdigheder og kompetencer med særlig vægt på kreativitet - ud over at være attraktivt og brugbart for dem, pålideligt og sikkert, og eventuelt indhold, der gør det let at genkende reklamer eller kommerciel kommunikation som sådan (15)

| 3. | tilgængeligheden af onlineindhold af høj kvalitet for børn kan medføre, at børn i stigende grad anvender internettet på en bedre måde, og kan betydeligt fremme udbredelsen og den aktive brug af bredbåndsbaseret internet i EU-husstande (16) og omvendt |
| --- | --- |

3.

tilgængeligheden af onlineindhold af høj kvalitet for børn kan medføre, at børn i stigende grad anvender internettet på en bedre måde, og kan betydeligt fremme udbredelsen og den aktive brug af bredbåndsbaseret internet i EU-husstande (16) og omvendt

| 4. | øget bevidsthed om, tillid og tiltro blandt forbrugerne (børn, forældre og pædagoger) til brug af indhold på tværs af lande og apparater kan muligvis mindske opsplitningen på det digitale indre marked med respekt for hver medlemsstats sproglige og kulturelle særtræk |
| --- | --- |

4.

øget bevidsthed om, tillid og tiltro blandt forbrugerne (børn, forældre og pædagoger) til brug af indhold på tværs af lande og apparater kan muligvis mindske opsplitningen på det digitale indre marked med respekt for hver medlemsstats sproglige og kulturelle særtræk

| 5. | fremme, produktion og udbredelse af onlineindhold af høj kvalitet forudsætter et dynamisk og tæt samarbejde mellem offentlige og private producenter af indhold, eksperter i internetsikkerhed for børn (f.eks. ngo'er og centre for internetsikkerhed), internetleverandører og personer, som spiller en rolle i forbindelse med uddannelsen af børn (f.eks. forældre og lærere) samt børnene selv, |
| --- | --- |

5.

fremme, produktion og udbredelse af onlineindhold af høj kvalitet forudsætter et dynamisk og tæt samarbejde mellem offentlige og private producenter af indhold, eksperter i internetsikkerhed for børn (f.eks. ngo'er og centre for internetsikkerhed), internetleverandører og personer, som spiller en rolle i forbindelse med uddannelsen af børn (f.eks. forældre og lærere) samt børnene selv,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE, KOMMISSIONEN OG INDUSTRIEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

| 1. | at anspore innovation gennem brug af open source software og åbne standarder til produktion af indhold af høj kvalitet af og for børn ved at støtte projekter og initiativer, herunder udvikling af interoperable platforme, som giver adgang til sådant indhold |
| --- | --- |

1.

at anspore innovation gennem brug af open source software og åbne standarder til produktion af indhold af høj kvalitet af og for børn ved at støtte projekter og initiativer, herunder udvikling af interoperable platforme, som giver adgang til sådant indhold

| 2. | at bedømme kvantitative og kvalitative aspekter af onlineindhold gennem udvikling af aldersmærkninger og systemer til indholdskvalificering (herunder klassificering baseret på brugertilfredshed og ekspertundersøgelser), som er sammenlignelige og pålidelige mellem forskellige lande og apparater under hensyntagen til kulturelt baserede forskelle medlemsstaterne imellem |
| --- | --- |

2.

at bedømme kvantitative og kvalitative aspekter af onlineindhold gennem udvikling af aldersmærkninger og systemer til indholdskvalificering (herunder klassificering baseret på brugertilfredshed og ekspertundersøgelser), som er sammenlignelige og pålidelige mellem forskellige lande og apparater under hensyntagen til kulturelt baserede forskelle medlemsstaterne imellem

| 3. | at undersøge, hvordan sprogbarrieren kan tackles i forbindelse med skabelsen af onlineindhold af høj kvalitet, f.eks. gennem forbedrede maskinoversættelser, og derved bidrage til skabelsen af det digitale indre marked, |
| --- | --- |

3.

at undersøge, hvordan sprogbarrieren kan tackles i forbindelse med skabelsen af onlineindhold af høj kvalitet, f.eks. gennem forbedrede maskinoversættelser, og derved bidrage til skabelsen af det digitale indre marked,

OMRÅDE 2: Øget bevidstgørelse og myndiggørelse

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| — | for at børn kan bruge internettet sikkert, er det på den ene side nødvendigt at forholde sig til spørgsmålet om tekniske værktøjer, der gør det muligt at navigere sikkert på internettet, og på den anden side skal børn udrustes med passende viden, færdigheder og kompetencer, så de på effektiv og ansvarlig vis kan håndtere onlinemiljøet |
| --- | --- |

—

for at børn kan bruge internettet sikkert, er det på den ene side nødvendigt at forholde sig til spørgsmålet om tekniske værktøjer, der gør det muligt at navigere sikkert på internettet, og på den anden side skal børn udrustes med passende viden, færdigheder og kompetencer, så de på effektiv og ansvarlig vis kan håndtere onlinemiljøet

| — | uddannelsessektoren såvel som forældrene spiller en vigtig rolle, når det gælder om at hjælpe børn med på en gavnlig og kreativ måde at udnytte de muligheder, som internettet tilbyder, samt identificere og håndtere de risici, de møder på internettet. Det anerkendes imidlertid også, at lærere og forældre selv har brug for støtte til at holde trit med ikke blot de hurtige og uforudsigelige ændringer i børnenes virtuelle liv, men også de nye teknologier, der er i konstant udvikling, |
| --- | --- |

—

uddannelsessektoren såvel som forældrene spiller en vigtig rolle, når det gælder om at hjælpe børn med på en gavnlig og kreativ måde at udnytte de muligheder, som internettet tilbyder, samt identificere og håndtere de risici, de møder på internettet. Det anerkendes imidlertid også, at lærere og forældre selv har brug for støtte til at holde trit med ikke blot de hurtige og uforudsigelige ændringer i børnenes virtuelle liv, men også de nye teknologier, der er i konstant udvikling,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1. | at optrappe gennemførelsen af strategier med henblik på at inkludere undervisning i internetsikkerhed og digitale kompetencer i skolerne og tilskynde til, at internettet anvendes på tværs af skolefag, og i den forbindelse støtte, at lærere får tilstrækkelig uddannelse |
| --- | --- |

1.

at optrappe gennemførelsen af strategier med henblik på at inkludere undervisning i internetsikkerhed og digitale kompetencer i skolerne og tilskynde til, at internettet anvendes på tværs af skolefag, og i den forbindelse støtte, at lærere får tilstrækkelig uddannelse

| 2. | at styrke forældres og børns tilegnelse af digitale færdigheder i forbindelse med uformel og ikkeformel læring, herunder i ungdomsorganisationer via særligt uddannede ungdomsledere, |
| --- | --- |

2.

at styrke forældres og børns tilegnelse af digitale færdigheder i forbindelse med uformel og ikkeformel læring, herunder i ungdomsorganisationer via særligt uddannede ungdomsledere,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL:

| 3. | aktivt at støtte inddragelsen af børn i udviklingen af nationale og fælleseuropæiske oplysningskampagner, lovgivning eller andre foranstaltninger og aktiviteter, der har indflydelse på børns onlineaktiviteter, f.eks. ved at vedblive med at støtte de nationale ungdomspaneler, som Safer Internet-centrene står i spidsen for |
| --- | --- |

3.

aktivt at støtte inddragelsen af børn i udviklingen af nationale og fælleseuropæiske oplysningskampagner, lovgivning eller andre foranstaltninger og aktiviteter, der har indflydelse på børns onlineaktiviteter, f.eks. ved at vedblive med at støtte de nationale ungdomspaneler, som Safer Internet-centrene står i spidsen for

| 4. | at videreudvikle digitalt mediekendskab, navnlig digitale kompetencer. og fremme bevidstgørelse på nationalt og fælleseuropæisk plan, |
| --- | --- |

4.

at videreudvikle digitalt mediekendskab, navnlig digitale kompetencer. og fremme bevidstgørelse på nationalt og fælleseuropæisk plan,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE, KOMMISSIONEN OG INDUSTRIEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

| 5. | at støtte offentlig-private partnerskaber for at øge bevidstgørelsen og myndiggørelsen med vægt på de muligheder, som internettet tilbyder, på nationalt plan og på EU-plan og nå ud til forældre og børn på tværs af alle sociale og etniske baggrunde, herunder børn fra socioøkonomisk ugunstige kår og børn med særlige behov |
| --- | --- |

5.

at støtte offentlig-private partnerskaber for at øge bevidstgørelsen og myndiggørelsen med vægt på de muligheder, som internettet tilbyder, på nationalt plan og på EU-plan og nå ud til forældre og børn på tværs af alle sociale og etniske baggrunde, herunder børn fra socioøkonomisk ugunstige kår og børn med særlige behov

| 6. | at vedblive med at dokumentere og øge forståelsen af børns adfærd på internettet og tjenesters og teknologiers indvirkning på børns brug af internettet |
| --- | --- |

6.

at vedblive med at dokumentere og øge forståelsen af børns adfærd på internettet og tjenesters og teknologiers indvirkning på børns brug af internettet

| 7. | at forbedre forældrekontrolværktøjerne, så de er effektive på alle apparater og interoperable og tilgængelige på så mange sprog som muligt samt udvikle strategier til at bevidstgøre forældre om, at der findes forældrekontrolværktøjer under hensyntagen til børns ret til privatlivets fred, ytrings- og informationsfrihed |
| --- | --- |

7.

at forbedre forældrekontrolværktøjerne, så de er effektive på alle apparater og interoperable og tilgængelige på så mange sprog som muligt samt udvikle strategier til at bevidstgøre forældre om, at der findes forældrekontrolværktøjer under hensyntagen til børns ret til privatlivets fred, ytrings- og informationsfrihed

| 8. | at koordinere en fælles minimumsstandard for indberetning af kategorier af skadeligt indhold samt resultatkriterier for indberetningsprocedurer med henblik på at gøre dem sammenlignelige, gennemsigtige og brugbare mellem forskellige lande og apparater |
| --- | --- |

8.

at koordinere en fælles minimumsstandard for indberetning af kategorier af skadeligt indhold samt resultatkriterier for indberetningsprocedurer med henblik på at gøre dem sammenlignelige, gennemsigtige og brugbare mellem forskellige lande og apparater

| 9. | at yde den fornødne støtte til etablering, anvendelse og overvågning af effektive mekanismer til indberetning af skadeligt indhold og opfølgning, styrke samarbejdet inden for industrien og med offentlige myndigheder, ngo'er og hotlines og sikre brug af mekanismer og relevante platforme og udstyr, som er forudsætningen for det internationale samarbejde |
| --- | --- |

9.

at yde den fornødne støtte til etablering, anvendelse og overvågning af effektive mekanismer til indberetning af skadeligt indhold og opfølgning, styrke samarbejdet inden for industrien og med offentlige myndigheder, ngo'er og hotlines og sikre brug af mekanismer og relevante platforme og udstyr, som er forudsætningen for det internationale samarbejde

| 10. | at iværksætte og gennemføre eksisterende selvreguleringsinitiativer om internetreklamer og ajourføre dem om nye former for reklamer, |
| --- | --- |

10.

at iværksætte og gennemføre eksisterende selvreguleringsinitiativer om internetreklamer og ajourføre dem om nye former for reklamer,

OPFORDRER INDUSTRIEN TIL:

| 11. | at indføre standardindstillinger for beskyttelse af personoplysninger og udvikle og gennemføre effektive metoder til at informere børn og forældre om deres onlineindstillinger for beskyttelse af personoplysninger |
| --- | --- |

11.

at indføre standardindstillinger for beskyttelse af personoplysninger og udvikle og gennemføre effektive metoder til at informere børn og forældre om deres onlineindstillinger for beskyttelse af personoplysninger

| 12. | at videreudvikle selvreguleringsintiativer om internetreklamer, |
| --- | --- |

12.

at videreudvikle selvreguleringsintiativer om internetreklamer,

For at sikre en effektiv opfølgning af disse konklusioner opfordrer RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

| 1. | CEO-koalitionen til at forelægge Rådet sin endelige rapport, berammet til januar 2013 |
| --- | --- |

1.

CEO-koalitionen til at forelægge Rådet sin endelige rapport, berammet til januar 2013

| 2. | Kommissionen til at give hyppig feedback og information om fremskridtene med de foranstaltninger, som indgår i den europæiske strategi for et bedre internet for børn, navnlig med hensyn til de benchmarksammenligninger og evalueringsprocedurer, der skal udføres for at evaluere gennemførelsen af den europæiske strategi |
| --- | --- |

2.

Kommissionen til at give hyppig feedback og information om fremskridtene med de foranstaltninger, som indgår i den europæiske strategi for et bedre internet for børn, navnlig med hensyn til de benchmarksammenligninger og evalueringsprocedurer, der skal udføres for at evaluere gennemførelsen af den europæiske strategi

| 3. | Kommissionen og medlemsstaterne til med forbehold af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 at gøre passende brug af eksisterende og fremtidige EU-støtteprogrammer med henblik på at nå de mål, der er opstillet for den europæiske strategi for et bedre internet for børn på alle fire indsatsområder og i disse konklusioner. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen og medlemsstaterne til med forbehold af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 at gøre passende brug af eksisterende og fremtidige EU-støtteprogrammer med henblik på at nå de mål, der er opstillet for den europæiske strategi for et bedre internet for børn på alle fire indsatsområder og i disse konklusioner.

---

(1)  COM(2012) 196 final — 9486/12.

(2)  KOM(2011) 60 endelig — 7226/11.

(3)  9981/10 REV 1 - (KOM(2010) 245 endelig/2).

(4)  Mediekendskab: »evnen til at skaffe sig adgang til og forstå, kritisk evaluere, skabe og formidle medieindhold« (Rådets konklusioner af 27. november 2009 om mediekendskab i det digitale miljø (EUT C 301, 11.12.2009, s. 12)).

(5)  »(...) Den digitale kompetence kræver grundig forståelse af og viden om arten af og mulighederne ved IST i dagligdagen og (...) forståelse af mulighederne samt potentielle risici ved internet og elektronisk kommunikation (e-mail, netværktøjer) (...). Af færdigheder kræves bl.a. evne til at søge, indsamle og bearbejde oplysninger og bruge dem kritisk og systematisk (...). Et individ bør også kunne anvende IST til at understøtte kritisk tænkning, kreativitet og innovation (...).« (Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2006/962/EF) (EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10)).

(6)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 15.

(7)  EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1 og berigtigelsen til direktivet (EUT L 18, 21.1.2012, s. 7).

(8)  Koalitionen er et brancheinitiativ, hvis medlemmer er europæiske og globale ikt- og medievirksomheder (http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/ceo_coalition/ceo_coalition_statement.pdf).

(9)  16176/11.

(10)  16006/11.

(11)  17933/11.

(12)  17188/11.

(13)  Til orientering: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/digital-champions/

https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/about-0/

(14)  En EU-dagsorden for børns rettigheder.

(15)  Baseret på: »Producing and providing online content for children and young people - An inventory« (et sæt retningslinjer for produktion af onlineindhold for børn og unge mennesker), http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/competition/final_draft.pdf/

(16)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 23. marts 2012 om gennemførelsen af nationale bredbåndsplaner (SWD(2012) 68 final), s. 17.

---

| 19.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 393/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 393/15

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 27. november 2012 om deltagelse og social inklusion af unge, med vægt på unge med migrantbaggrund

2012/C 393/05

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM DEN POLITISKE BAGGRUND FOR DETTE SPØRGSMÅL, JF. BILAGET, NAVNLIG:

| 1. | artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som nævner respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som Den Europæiske Unions grundværdier. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd (1) |
| --- | --- |

1.

artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), som nævner respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som Den Europæiske Unions grundværdier. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd (1)

| 2. | artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som bestemmer, at et af målene for Unionens indsats er at fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa |
| --- | --- |

2.

artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som bestemmer, at et af målene for Unionens indsats er at fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa

| 3. | resolutionen om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (2), der nævner fremme af unges aktive medborgerskab og social inklusion blandt de overordnede målsætninger og fastlægger deltagelse og social inklusion som to af de otte indsatsområder. I henhold til resolutionen er anerkendelse af, at alle unge er en ressource for samfundet, og sikring af unges ret til at deltage i udviklingen af politikker, der berører dem, ved hjælp af en løbende, struktureret dialog med de unge og ungdomsorganisationerne, blandt de ledende principper, der bør følges i alle politikker og aktiviteter vedrørende unge |
| --- | --- |

3.

resolutionen om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (2), der nævner fremme af unges aktive medborgerskab og social inklusion blandt de overordnede målsætninger og fastlægger deltagelse og social inklusion som to af de otte indsatsområder. I henhold til resolutionen er anerkendelse af, at alle unge er en ressource for samfundet, og sikring af unges ret til at deltage i udviklingen af politikker, der berører dem, ved hjælp af en løbende, struktureret dialog med de unge og ungdomsorganisationerne, blandt de ledende principper, der bør følges i alle politikker og aktiviteter vedrørende unge

| 4. | Europa 2020-strategien opstiller tre indbyrdes supplerende mål: intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Som led i flagskibsinitiativet »En europæisk platform mod fattigdom og social udstødelse« henvises der specifikt til behovet for at sikre social og geografisk samhørighed, således at vækst og jobskabelse kommer så mange til gode som muligt, og således at mennesker, der oplever fattigdom og social udstødelse, får mulighed for at leve i værdighed og tage aktiv del i samfundet. Der henvises endvidere til ungdomsområdet som et nøgleområde, inden for hvilket initiativet »Unge på vej« har til opgave at forbedre såvel de formelle som de ikkeformelle uddannelsessystemers resultater og fremme unges adgang til arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

4.

Europa 2020-strategien opstiller tre indbyrdes supplerende mål: intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Som led i flagskibsinitiativet »En europæisk platform mod fattigdom og social udstødelse« henvises der specifikt til behovet for at sikre social og geografisk samhørighed, således at vækst og jobskabelse kommer så mange til gode som muligt, og således at mennesker, der oplever fattigdom og social udstødelse, får mulighed for at leve i værdighed og tage aktiv del i samfundet. Der henvises endvidere til ungdomsområdet som et nøgleområde, inden for hvilket initiativet »Unge på vej« har til opgave at forbedre såvel de formelle som de ikkeformelle uddannelsessystemers resultater og fremme unges adgang til arbejdsmarkedet

OG SOM BEMÆRKER, AT:

| 5. | disse konklusioner omfatter alle unge med vægt på unge med migrantbaggrund (3) |
| --- | --- |

5.

disse konklusioner omfatter alle unge med vægt på unge med migrantbaggrund (3)

SOM TAGER HENSYN TIL, AT:

| 6. | aktiv deltagelse af unge dækker alle områder, der er af betydning for de unges liv, og aktivt engagement i demokratiske processer |
| --- | --- |

6.

aktiv deltagelse af unge dækker alle områder, der er af betydning for de unges liv, og aktivt engagement i demokratiske processer

| 7. | social inklusion af unge omfatter adgang til ydelser såsom sundhedspleje, formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring, informations- og kommunikationsteknologi (ikt), kultur, bolig, sociale tjenesteydelser og beskæftigelse uden hensyntagen til køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering |
| --- | --- |

7.

social inklusion af unge omfatter adgang til ydelser såsom sundhedspleje, formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring, informations- og kommunikationsteknologi (ikt), kultur, bolig, sociale tjenesteydelser og beskæftigelse uden hensyntagen til køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering

| 8. | racemæssig, etnisk, kulturel og religiøs mangfoldighed er et centralt element i Den Europæiske Union. Mobilitet og migration har været en vigtig kilde til mangfoldighed. I 2011 boede der 20,5 mio. tredjelandsstatsborgere i EU, som generelt omtales som indvandrere i EU-sammenhæng, og som udgør 4 % af den samlede befolkning i EU, og 12,8 mio. EU-borgere, der boede i en anden medlemsstat end deres egen, hvilket udgjorde 2,5 % af befolkningen i EU-27 (4) |
| --- | --- |

8.

racemæssig, etnisk, kulturel og religiøs mangfoldighed er et centralt element i Den Europæiske Union. Mobilitet og migration har været en vigtig kilde til mangfoldighed. I 2011 boede der 20,5 mio. tredjelandsstatsborgere i EU, som generelt omtales som indvandrere i EU-sammenhæng, og som udgør 4 % af den samlede befolkning i EU, og 12,8 mio. EU-borgere, der boede i en anden medlemsstat end deres egen, hvilket udgjorde 2,5 % af befolkningen i EU-27 (4)

| 9. | indvandrernes alder varierer mellem medlemsstaterne. Mere end halvdelen var i 2011 mellem 20 og 34 år gamle (5) |
| --- | --- |

9.

indvandrernes alder varierer mellem medlemsstaterne. Mere end halvdelen var i 2011 mellem 20 og 34 år gamle (5)

| 10. | den økonomiske og finansielle krises negative følger for vækst og beskæftigelse påvirker i særlig grad unge med færre muligheder. Især har ungdomsarbejdsløshedsprocenten i Den Europæiske Union nået et foruroligende niveau på over 20 %, og det er stigende for unge under 25 år. 21,1 % af unge mellem 18 og 24 risikerer fattigdom |
| --- | --- |

10.

den økonomiske og finansielle krises negative følger for vækst og beskæftigelse påvirker i særlig grad unge med færre muligheder. Især har ungdomsarbejdsløshedsprocenten i Den Europæiske Union nået et foruroligende niveau på over 20 %, og det er stigende for unge under 25 år. 21,1 % af unge mellem 18 og 24 risikerer fattigdom

| 11. | begivenhederne i det sydlige Middelhavsområde siden slutningen af 2010 har udløst omfattende strømme af unge migranter, hvilket har kunnet mærkes umiddelbart ved EU's grænser |
| --- | --- |

11.

begivenhederne i det sydlige Middelhavsområde siden slutningen af 2010 har udløst omfattende strømme af unge migranter, hvilket har kunnet mærkes umiddelbart ved EU's grænser

| 12. | Den Europæiske Fond for Integration af Tredjelandsstatsborgere søger at fremme det europæiske samarbejde med det formål at indrømme sammenlignelige rettigheder, ansvar og muligheder for alle (6) |
| --- | --- |

12.

Den Europæiske Fond for Integration af Tredjelandsstatsborgere søger at fremme det europæiske samarbejde med det formål at indrømme sammenlignelige rettigheder, ansvar og muligheder for alle (6)

SOM TAGER I BETRAGTNING, AT:

| 13. | formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring er af afgørende betydning for fuld integration og social samhørighed. Alle unge bør have lige adgang til uddannelse og arbejdsmarkedet. Gennem integration af unge med migrantbaggrund i værtslandets uddannelsessystem kan de få en bredere viden og forbedre deres færdigheder og kompetencer, hvilket bidrager betydeligt til at finde beskæftigelse |
| --- | --- |

13.

formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring er af afgørende betydning for fuld integration og social samhørighed. Alle unge bør have lige adgang til uddannelse og arbejdsmarkedet. Gennem integration af unge med migrantbaggrund i værtslandets uddannelsessystem kan de få en bredere viden og forbedre deres færdigheder og kompetencer, hvilket bidrager betydeligt til at finde beskæftigelse

| 14. | ikkeformel og uformel læring støtter den formelle uddannelse og kan forbedre den sociale og økonomiske inklusion af unge. I denne forbindelse er ungdomsorganisationers og ungdomsarbejderes arbejde med og for unge, og især unge med migrantbaggrund, vigtigt |
| --- | --- |

14.

ikkeformel og uformel læring støtter den formelle uddannelse og kan forbedre den sociale og økonomiske inklusion af unge. I denne forbindelse er ungdomsorganisationers og ungdomsarbejderes arbejde med og for unge, og især unge med migrantbaggrund, vigtigt

| 15. | et stort antal ikkeformelle og uformelle læringsaktiviteter støttes gennem EU's finansieringsprogrammer. Visse programmer, f.eks. ungdomsprogrammerne, er tilpasset unges behov og er tilgængelige for alle unge uanset deres forskelligartede uddannelsesniveau, baggrund og valg |
| --- | --- |

15.

et stort antal ikkeformelle og uformelle læringsaktiviteter støttes gennem EU's finansieringsprogrammer. Visse programmer, f.eks. ungdomsprogrammerne, er tilpasset unges behov og er tilgængelige for alle unge uanset deres forskelligartede uddannelsesniveau, baggrund og valg

| 16. | et stadigt større antal undersøgelser har vist, at unge kvinder og mænd med migrantbaggrund fortsat er ugunstigt stillet med hensyn til uddannelse, på arbejdsmarkedet og i overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked, til trods for det forhold, at en stor del af denne gruppe mennesker er opvokset eller født i deres bopælsland (7). Desuden tyder oplysninger på, at unge kvinder med migrantbaggrund er hårdere ramt af arbejdsløshed og social udstødelse end unge mænd |
| --- | --- |

16.

et stadigt større antal undersøgelser har vist, at unge kvinder og mænd med migrantbaggrund fortsat er ugunstigt stillet med hensyn til uddannelse, på arbejdsmarkedet og i overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked, til trods for det forhold, at en stor del af denne gruppe mennesker er opvokset eller født i deres bopælsland (7). Desuden tyder oplysninger på, at unge kvinder med migrantbaggrund er hårdere ramt af arbejdsløshed og social udstødelse end unge mænd

| 17. | en vellykket integration af migranter er afgørende for velstand, gensidig forståelse og kommunikation, ikke kun for den enkelte migrant og det enkelte lokalsamfund, men også for EU generelt, eftersom den bidrager til såvel økonomisk vækst som kulturel rigdom |
| --- | --- |

17.

en vellykket integration af migranter er afgørende for velstand, gensidig forståelse og kommunikation, ikke kun for den enkelte migrant og det enkelte lokalsamfund, men også for EU generelt, eftersom den bidrager til såvel økonomisk vækst som kulturel rigdom

| 18. | styrkelse af unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund med henblik på at udnytte deres potentiale til aktiv deltagelse lokalt, regionalt, nationalt samt på europæisk plan er en afgørende faktor for opnåelse af større social inklusion og for at sikre, at vores samfund fungerer på fornuftig, bæredygtig og demokratisk vis, og at de kan udvikles yderligere |
| --- | --- |

18.

styrkelse af unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund med henblik på at udnytte deres potentiale til aktiv deltagelse lokalt, regionalt, nationalt samt på europæisk plan er en afgørende faktor for opnåelse af større social inklusion og for at sikre, at vores samfund fungerer på fornuftig, bæredygtig og demokratisk vis, og at de kan udvikles yderligere

| 19. | racisme, fremmedhad og andre former for intolerance skaber fortsat stærk bekymring i EU, herunder for unge med migrantbaggrund. Ethvert tiltag, der er rettet mod unge med migrantbaggrund, skal respektere Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig forbuddet mod forskelsbehandling, børns rettigheder og beskyttelse af personoplysninger, og må ikke føre til stigmatisering af nogen bestemt gruppe |
| --- | --- |

19.

racisme, fremmedhad og andre former for intolerance skaber fortsat stærk bekymring i EU, herunder for unge med migrantbaggrund. Ethvert tiltag, der er rettet mod unge med migrantbaggrund, skal respektere Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig forbuddet mod forskelsbehandling, børns rettigheder og beskyttelse af personoplysninger, og må ikke føre til stigmatisering af nogen bestemt gruppe

| 20. | strategier, der sigter mod social inklusion, bør lette deltagelsen af unge med migrantbaggrund i det demokratiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv |
| --- | --- |

20.

strategier, der sigter mod social inklusion, bør lette deltagelsen af unge med migrantbaggrund i det demokratiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv

HAR INDKREDSET FØLGENDE PRIORITETER TIL FREMME AF DELTAGELSEN OG DEN SOCIALE INKLUSION AF UNGE MED MIGRANTBAGGRUND:

Det er afgørende at sikre alle unges fulde deltagelse og sociale inklusion, især unge med migrantbaggrund, navnlig ved:

| 21. | at inddrage alle unge i udviklingen, gennemførelsen og evalueringen af alle politikker, der berører dem |
| --- | --- |

21.

at inddrage alle unge i udviklingen, gennemførelsen og evalueringen af alle politikker, der berører dem

| 22. | at fremme tværkulturel dialog og forståelse navnlig ved aktivt at inddrage mennesker med forskellige kulturelle baggrunde i samfundslivet og således bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad og andre former for intolerance |
| --- | --- |

22.

at fremme tværkulturel dialog og forståelse navnlig ved aktivt at inddrage mennesker med forskellige kulturelle baggrunde i samfundslivet og således bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad og andre former for intolerance

| 23. | at fremme ligestillingen mellem unge kvinder og mænd, navnlig ved at give lige adgang til uddannelse af høj kvalitet, og fremme en gnidningsløs overgang fra uddannelse til arbejdsmarked |
| --- | --- |

23.

at fremme ligestillingen mellem unge kvinder og mænd, navnlig ved at give lige adgang til uddannelse af høj kvalitet, og fremme en gnidningsløs overgang fra uddannelse til arbejdsmarked

| 24. | at anerkende, at ikkeformel og uformel læring samt godkendelse af resultaterne heraf spiller en central rolle |
| --- | --- |

24.

at anerkende, at ikkeformel og uformel læring samt godkendelse af resultaterne heraf spiller en central rolle

| 25. | at anerkende den støttende rolle, som ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter og andre dele af civilsamfundet, spiller med hensyn til inklusion af unge |
| --- | --- |

25.

at anerkende den støttende rolle, som ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter og andre dele af civilsamfundet, spiller med hensyn til inklusion af unge

| 26. | aktivt at engagere de lokale, regionale og nationale institutioner i gennemførelsen af politikker for social inklusion og forbedre deres samarbejde om spørgsmål i forbindelse med migration, herunder støtte til deltagelse og social inklusion af unge |
| --- | --- |

26.

aktivt at engagere de lokale, regionale og nationale institutioner i gennemførelsen af politikker for social inklusion og forbedre deres samarbejde om spørgsmål i forbindelse med migration, herunder støtte til deltagelse og social inklusion af unge

| 27. | at anerkende betydningen af at tilegne sig det eller de officielle sprog i værtslandet samt andre fremmedsprog |
| --- | --- |

27.

at anerkende betydningen af at tilegne sig det eller de officielle sprog i værtslandet samt andre fremmedsprog

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 28. | i udviklingen af politikker og leveringen af tjenesteydelser at tage hensyn til de særlige behov og vanskeligheder, som unge med migrantbaggrund har og oplever; der bør tilbydes lettilgængelige tjenester til børn og unge, som har oplevet eller risikerer at opleve forskelsbehandling, fremmedhad og racisme; det bør anerkendes, at unges aktive medborgerskab også er baseret på deres ansvar og engagement i aktiv samfundsdeltagelse |
| --- | --- |

28.

i udviklingen af politikker og leveringen af tjenesteydelser at tage hensyn til de særlige behov og vanskeligheder, som unge med migrantbaggrund har og oplever; der bør tilbydes lettilgængelige tjenester til børn og unge, som har oplevet eller risikerer at opleve forskelsbehandling, fremmedhad og racisme; det bør anerkendes, at unges aktive medborgerskab også er baseret på deres ansvar og engagement i aktiv samfundsdeltagelse

| 29. | at fremme ungdomsarbejde og ungdomspolitik, der kan styrke aktiv deltagelse, social inklusion, solidaritet og interkulturel dialog for unge og dermed føre til accept af den tiltagende mangfoldighed blandt alle unge; at udvikle innovative metoder til at udføre ungdomsarbejde på områder, hvor unge mødes |
| --- | --- |

29.

at fremme ungdomsarbejde og ungdomspolitik, der kan styrke aktiv deltagelse, social inklusion, solidaritet og interkulturel dialog for unge og dermed føre til accept af den tiltagende mangfoldighed blandt alle unge; at udvikle innovative metoder til at udføre ungdomsarbejde på områder, hvor unge mødes

| 30. | at fremme personlig udvikling og velfærd for alle unge gennem muligheder for ungdomsarbejde, således at de unge kan realisere deres potentiale og blive aktive og engagerede samfundsborgere |
| --- | --- |

30.

at fremme personlig udvikling og velfærd for alle unge gennem muligheder for ungdomsarbejde, således at de unge kan realisere deres potentiale og blive aktive og engagerede samfundsborgere

| 31. | at yde støtte til at få unge med migrantbaggrund til aktivt at engagere sig og deltage i deres lokalsamfund, navnlig hvad angår ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder |
| --- | --- |

31.

at yde støtte til at få unge med migrantbaggrund til aktivt at engagere sig og deltage i deres lokalsamfund, navnlig hvad angår ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder

| 32. | at øge mulighederne for adgang til kultur-, sports- og fritidsaktiviteter, da de er vigtige værktøjer til social inklusion af unge med migrantbaggrund og unge, mobile EU-borgere |
| --- | --- |

32.

at øge mulighederne for adgang til kultur-, sports- og fritidsaktiviteter, da de er vigtige værktøjer til social inklusion af unge med migrantbaggrund og unge, mobile EU-borgere

| 33. | at udvikle uddannelsessystemerne og give lærerne den fornødne uddannelse og kompetence, som imødekommer behovene hos de enkelte lærende, herunder bedre læringsstøtte til unge med migrantbaggrund |
| --- | --- |

33.

at udvikle uddannelsessystemerne og give lærerne den fornødne uddannelse og kompetence, som imødekommer behovene hos de enkelte lærende, herunder bedre læringsstøtte til unge med migrantbaggrund

| 34. | at fremme flersprogethed for unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund og støtte tilegnelsen af det eller de officielle sprog i det land, de er bosat i, således at de kan indhente viden og fuldt ud deltage i uddannelsesmæssige, kulturelle og sociale aktiviteter |
| --- | --- |

34.

at fremme flersprogethed for unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund og støtte tilegnelsen af det eller de officielle sprog i det land, de er bosat i, således at de kan indhente viden og fuldt ud deltage i uddannelsesmæssige, kulturelle og sociale aktiviteter

| 35. | at samarbejde med unge arbejdstagere og ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter, om at udvikle, fremme og støtte tilgængelige peerlæringsaktiviteter for at skabe gensidig respekt, tolerance og tværkulturel forståelse |
| --- | --- |

35.

at samarbejde med unge arbejdstagere og ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter, om at udvikle, fremme og støtte tilgængelige peerlæringsaktiviteter for at skabe gensidig respekt, tolerance og tværkulturel forståelse

| 36. | at fremme social inklusion i informationssamfundet, f.eks. ved at styrke mediekendskabet blandt unge med migrantbaggrund |
| --- | --- |

36.

at fremme social inklusion i informationssamfundet, f.eks. ved at styrke mediekendskabet blandt unge med migrantbaggrund

| 37. | at støtte unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund i forbindelse med overgangen fra uddannelse til arbejde og sikre lige adgang for alle unge til ungdomsgarantiordninger i overensstemmelse med national lovgivning og tjenester |
| --- | --- |

37.

at støtte unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund i forbindelse med overgangen fra uddannelse til arbejde og sikre lige adgang for alle unge til ungdomsgarantiordninger i overensstemmelse med national lovgivning og tjenester

| 38. | at fremme unge, mobile EU-borgeres og unge med migrantbaggrunds deltagelse i beslutningsprocesstrukturer og forbedre deres reelle deltagelse i og bidrag til politikker og programmer, der har indvirkning på dem |
| --- | --- |

38.

at fremme unge, mobile EU-borgeres og unge med migrantbaggrunds deltagelse i beslutningsprocesstrukturer og forbedre deres reelle deltagelse i og bidrag til politikker og programmer, der har indvirkning på dem

| 39. | at støtte netværkssamarbejde og stimulere strategiske partnerskaber mellem ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter, myndigheder på lokalt, regionalt og nationalt plan samt den private sektor med henblik på at iværksætte projekter og begivenheder, der ledes af unge, og som anerkender mangfoldighed og fremmer inklusion |
| --- | --- |

39.

at støtte netværkssamarbejde og stimulere strategiske partnerskaber mellem ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter, myndigheder på lokalt, regionalt og nationalt plan samt den private sektor med henblik på at iværksætte projekter og begivenheder, der ledes af unge, og som anerkender mangfoldighed og fremmer inklusion

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 40. | at inddrage alle unge i udviklingen, gennemførelsen og evalueringen af alle politikker, der berører dem |
| --- | --- |

40.

at inddrage alle unge i udviklingen, gennemførelsen og evalueringen af alle politikker, der berører dem

| 41. | at analysere de kønsbetingede forskelle på situationen for unge kvinder og mænd med migrantbaggrund og fastlægge foranstaltninger med henblik på lige muligheder og ligestilling mellem kønnene |
| --- | --- |

41.

at analysere de kønsbetingede forskelle på situationen for unge kvinder og mænd med migrantbaggrund og fastlægge foranstaltninger med henblik på lige muligheder og ligestilling mellem kønnene

| 42. | at anerkende lokalsamfundets vigtige rolle som støtte for unge med migrantbaggrund, således at de kan forbedre deres viden, færdigheder og kompetencer gennem formel uddannelse og ikkeformelle og uformelle lærings- og udviklingsmuligheder |
| --- | --- |

42.

at anerkende lokalsamfundets vigtige rolle som støtte for unge med migrantbaggrund, således at de kan forbedre deres viden, færdigheder og kompetencer gennem formel uddannelse og ikkeformelle og uformelle lærings- og udviklingsmuligheder

| 43. | at udnytte Borgernes Europaår i 2013 optimalt med henblik på at fokusere på mobilitet og fuld deltagelse for alle unge, mobile EU-borgere i det europæiske samfund og styrke unge, mobile EU-borgeres og unge med migrantbaggrunds bevidsthed om deres rettigheder og ansvar for at fremme sammenhængskraft og gensidig forståelse |
| --- | --- |

43.

at udnytte Borgernes Europaår i 2013 optimalt med henblik på at fokusere på mobilitet og fuld deltagelse for alle unge, mobile EU-borgere i det europæiske samfund og styrke unge, mobile EU-borgeres og unge med migrantbaggrunds bevidsthed om deres rettigheder og ansvar for at fremme sammenhængskraft og gensidig forståelse

| 44. | at fremme tværsektorielt samarbejde og synergi mellem de forskellige interessenter, der beskæftiger sig med migrationsspørgsmål på nationalt, regionalt og europæisk plan |
| --- | --- |

44.

at fremme tværsektorielt samarbejde og synergi mellem de forskellige interessenter, der beskæftiger sig med migrationsspørgsmål på nationalt, regionalt og europæisk plan

| 45. | at støtte programmer og aktiviteter, der letter adgangen til beskæftigelse for unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund og øger deres beskæftigelsesegnethed gennem karrierevejledning og oplysning om beskæftigelses- og uddannelsesmuligheder |
| --- | --- |

45.

at støtte programmer og aktiviteter, der letter adgangen til beskæftigelse for unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund og øger deres beskæftigelsesegnethed gennem karrierevejledning og oplysning om beskæftigelses- og uddannelsesmuligheder

| 46. | at undersøge mulighederne for, at ungdomsinformations- og rådgivningstjenester henvender sig målrettet til unge med migrantbaggrund for at levere skræddersyet og innovativ information og rådgivning under anvendelse af personlige møder og onlinemetoder |
| --- | --- |

46.

at undersøge mulighederne for, at ungdomsinformations- og rådgivningstjenester henvender sig målrettet til unge med migrantbaggrund for at levere skræddersyet og innovativ information og rådgivning under anvendelse af personlige møder og onlinemetoder

| 47. | at tilskynde til og støtte samarbejdet mellem ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter, og medierne med henblik på at fremme et fordomsfrit billede af unge med migrantbaggrund for at forbedre den sociale inklusion |
| --- | --- |

47.

at tilskynde til og støtte samarbejdet mellem ungdomsorganisationer, herunder ungdomsorganisationer for migranter, og medierne med henblik på at fremme et fordomsfrit billede af unge med migrantbaggrund for at forbedre den sociale inklusion

| 48. | at hilse vedtagelsen af forslaget til Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring velkommen og anerkende bl.a. ungdomsorganisationernes rolle som centrale udbydere af ikkeformel og uformel læring, som er af vital betydning for unge med migrantbaggrund |
| --- | --- |

48.

at hilse vedtagelsen af forslaget til Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring velkommen og anerkende bl.a. ungdomsorganisationernes rolle som centrale udbydere af ikkeformel og uformel læring, som er af vital betydning for unge med migrantbaggrund

| 49. | at søge at sikre, at gennemførelsen af næste generation af EU-programmer og andre instrumenter, der er målrettet mod unge, er tilgængelige for og tilpasset behovene hos alle unge, og styrke støtten til og finansieringen af ungdomsaktiviteter på alle niveauer, som fokuserer på social inklusion af og tværkulturel dialog mellem unge fra EU og fra ikke-EU-lande |
| --- | --- |

49.

at søge at sikre, at gennemførelsen af næste generation af EU-programmer og andre instrumenter, der er målrettet mod unge, er tilgængelige for og tilpasset behovene hos alle unge, og styrke støtten til og finansieringen af ungdomsaktiviteter på alle niveauer, som fokuserer på social inklusion af og tværkulturel dialog mellem unge fra EU og fra ikke-EU-lande

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR SIT KOMPETENCEOMRÅDE:

| 50. | at fremme god praksis med hensyn til social inklusion af unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund med udgangspunkt i relevante undersøgelser, f.eks. policyrapporten fra Det Fælles Forskningscenter om ikt for dårligt stillede unge og undersøgelsen om værdien af ungdomsarbejde, som vil kortlægge forskellige aktiviteter inden for ungdomsarbejde og deres værdi for unge i EU |
| --- | --- |

50.

at fremme god praksis med hensyn til social inklusion af unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund med udgangspunkt i relevante undersøgelser, f.eks. policyrapporten fra Det Fælles Forskningscenter om ikt for dårligt stillede unge og undersøgelsen om værdien af ungdomsarbejde, som vil kortlægge forskellige aktiviteter inden for ungdomsarbejde og deres værdi for unge i EU

| 51. | at forbedre synergierne mellem de relevante politikker, navnlig forbindelsen mellem EU's ungdomsstrategi og det prioriterede område »Inklusiv vækst« i Europa 2020 |
| --- | --- |

51.

at forbedre synergierne mellem de relevante politikker, navnlig forbindelsen mellem EU's ungdomsstrategi og det prioriterede område »Inklusiv vækst« i Europa 2020

| 52. | at indsamle yderligere beviser og viden om emnerne deltagelse og social inklusion af unge med migrantbaggrund og unge, mobile EU-borgere. |
| --- | --- |

52.

at indsamle yderligere beviser og viden om emnerne deltagelse og social inklusion af unge med migrantbaggrund og unge, mobile EU-borgere.

---

(1)  Artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

(2)  EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1.

(3)  I de foreliggende konklusioner vil udtrykket »unge med migrantbaggrund« blive anvendt til at betegne unge med lovligt ophold, som er tredjelandsstatsborgere, uanset hvor de er født, og unge, der er blevet statsborgere i den modtagende medlemsstat, men hvis forældre er født uden for EU. I disse konklusioner vil udtrykket »unge, mobile EU-borgere« blive anvendt til at betegne EU-borgere, der er bosat i et EU-land, hvor hverken de eller deres forældre er født, og som derfor udøver den traktatfæstede ret til fri bevægelighed og ophold. Der er klare forskelle mellem de retlige rammer for tredjelandsstatsborgere og EU-borgere, der udøver deres ret til fri bevægelighed. Det skal bemærkes, at alle foranstaltninger, der henviser til integration, finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, mens inklusion og aktiv deltagelse i lokalsamfundet finder anvendelse på både unge, mobile EU-borgere og unge med migrantbaggrund.

(4)  Eurostat, Statistics in Focus 31/2012.

(5)  Kilde: Eurostat (migr_pop2ctz).

(6)  Rådets beslutning 2007/435/EF af 25. juni 2007 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Integration af Tredjelandsstatsborgere for perioden 2007-2013 som en del af det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme (EUT L 168 af 28.6.2007, s. 18).

(7)  EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Study on migrants, minorities and employment (2011).

---

BILAG

Politisk baggrund

| 1. | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 28. juni 2001 om fra at være udenfor til selv at kunne bestemme - fremme af unges initiativ, iværksætterånd og kreativitet (1). |
| --- | --- |

1.

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 28. juni 2001 om fra at være udenfor til selv at kunne bestemme - fremme af unges initiativ, iværksætterånd og kreativitet (1).

| 2. | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder (2). |
| --- | --- |

2.

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder (2).

| 3. | Rådets konklusioner af 26. november 2009 om uddannelse af børn med indvandrerbaggrund (3). |
| --- | --- |

3.

Rådets konklusioner af 26. november 2009 om uddannelse af børn med indvandrerbaggrund (3).

| 4. | Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (4). |
| --- | --- |

4.

Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (4).

| 5. | Rådets konklusioner af 18. november 2010 om sportens rolle som kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion (5) |
| --- | --- |

5.

Rådets konklusioner af 18. november 2010 om sportens rolle som kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion (5)

| 6. | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om ungdomsarbejde (6). |
| --- | --- |

6.

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om ungdomsarbejde (6).

| 7. | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om aktiv integration af unge: bekæmpelse af arbejdsløshed og fattigdom (7). |
| --- | --- |

7.

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om aktiv integration af unge: bekæmpelse af arbejdsløshed og fattigdom (7).

| 8. | Rådets konklusioner om bekæmpelse af børnefattigdom og fremme af børns velfærd - vedtaget den 17. juni 2011 (8). |
| --- | --- |

8.

Rådets konklusioner om bekæmpelse af børnefattigdom og fremme af børns velfærd - vedtaget den 17. juni 2011 (8).

| 9. | Rådets konklusioner af 28.-29. november 2011 om sproglige kompetencer til at øge mobiliteten (9). |
| --- | --- |

9.

Rådets konklusioner af 28.-29. november 2011 om sproglige kompetencer til at øge mobiliteten (9).

| 10. | Rådets konklusioner om den europæiske dagsorden for integration af tredjelandsstatsborgere, der blev vedtaget af RIA-Rådet i december 2011 (10). |
| --- | --- |

10.

Rådets konklusioner om den europæiske dagsorden for integration af tredjelandsstatsborgere, der blev vedtaget af RIA-Rådet i december 2011 (10).

| 11. | Meddelelse fra Kommissionen om en europæisk dagsorden for integration af tredjelandsstatsborgere (11). |
| --- | --- |

11.

Meddelelse fra Kommissionen om en europæisk dagsorden for integration af tredjelandsstatsborgere (11).

| 12. | Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (12). |
| --- | --- |

12.

Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (12).

---

(1)  EFT C 196 af 12.7.2001, s. 2.

(2)  EUT C 141 af 7.6.2008, s. 1.

(3)  EUT C 301 af 11.12.2009, s. 5.

(4)  EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1.

(5)  EUT C 326 af 3.12.2010, s. 5.

(6)  EUT C 327 af 4.12.2010, s. 1.

(7)  EUT C 137 af 27.5.2010, s. 1.

(8)  Doc. 11844/11.

(9)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 27.

(10)  Doc. 18296/77.

(11)  KOM(2011) 455 endelig.

(12)  KOM(2010) 2020 endelig.

---

| 19.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 393/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 393/20

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 27. november 2012 om styrkelse af evidensgrundlaget for beslutningstagningen på sportsområdet

2012/C 393/06

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER,

1.   SOM MINDER OM:

| 1. | EU's mandat til, i henhold til artikel 165 i TEUF, at udvikle sportens europæiske dimension og fremme sport i Europa |
| --- | --- |

1.

EU's mandat til, i henhold til artikel 165 i TEUF, at udvikle sportens europæiske dimension og fremme sport i Europa

| 2. | EU-arbejdsplanen for sport for 2011-2014 (1) vedtaget den 20. maj 2011, som prioriterede det højt at arbejde hen imod en evidensbaseret sportspolitik på EU-plan, og som nedsatte ekspertgruppen om sportsstatistikker, der fik mandat til at udarbejde henstillinger vedrørende måder til yderligere fremme af indsamling af data på sportsområdet på grundlag af det igangværende arbejde |
| --- | --- |

2.

EU-arbejdsplanen for sport for 2011-2014 (1) vedtaget den 20. maj 2011, som prioriterede det højt at arbejde hen imod en evidensbaseret sportspolitik på EU-plan, og som nedsatte ekspertgruppen om sportsstatistikker, der fik mandat til at udarbejde henstillinger vedrørende måder til yderligere fremme af indsamling af data på sportsområdet på grundlag af det igangværende arbejde

| 3. | Kommissionens hvidbog om idræt af 7. juli 2007 (2) og dens meddelelse om udvikling af sportens europæiske dimension af 18. januar 2011 (3), som understregede betydningen af, at beslutningstagningen på sportsområdet hviler på et solidt evidensgrundlag, herunder sammenlignelige data fra hele EU om sportens sociale og økonomiske aspekter, og som fastlagde konkrete tiltag til at imødekomme dette behov |
| --- | --- |

3.

Kommissionens hvidbog om idræt af 7. juli 2007 (2) og dens meddelelse om udvikling af sportens europæiske dimension af 18. januar 2011 (3), som understregede betydningen af, at beslutningstagningen på sportsområdet hviler på et solidt evidensgrundlag, herunder sammenlignelige data fra hele EU om sportens sociale og økonomiske aspekter, og som fastlagde konkrete tiltag til at imødekomme dette behov

| 4. | det strukturerede EU-samarbejde mellem medlemsstaterne inden for sportsstatistikker med støtte fra Kommissionen, der har fundet sted siden 2006, og som har ført til udviklingen af en fælles metode til måling af sportens økonomiske betydning ud fra en aftalt EU-definition (»Vilniusdefinitionen« af sport) og udviklingen af Sport Satellite Accounts (4) i flere medlemsstater |
| --- | --- |

4.

det strukturerede EU-samarbejde mellem medlemsstaterne inden for sportsstatistikker med støtte fra Kommissionen, der har fundet sted siden 2006, og som har ført til udviklingen af en fælles metode til måling af sportens økonomiske betydning ud fra en aftalt EU-definition (»Vilniusdefinitionen« af sport) og udviklingen af Sport Satellite Accounts (4) i flere medlemsstater

| 5. | undersøgelserne i hele EU, som blev iværksat af Kommissionen i henholdsvis 2010 og 2011, om »Sportens bidrag til den økonomiske vækst og beskæftigelsen i EU«og om en »Mulig fremtidig sportsovervågningsfunktion i EU« (5) |
| --- | --- |

5.

undersøgelserne i hele EU, som blev iværksat af Kommissionen i henholdsvis 2010 og 2011, om »Sportens bidrag til den økonomiske vækst og beskæftigelsen i EU«og om en »Mulig fremtidig sportsovervågningsfunktion i EU« (5)

| 6. | den første EU-konference om sportsstatistikker, der blev afholdt den 23. marts 2011 i Bruxelles, og som bekræftede betydningen af bedre og mere sammenlignelige sportsdata (6). |
| --- | --- |

6.

den første EU-konference om sportsstatistikker, der blev afholdt den 23. marts 2011 i Bruxelles, og som bekræftede betydningen af bedre og mere sammenlignelige sportsdata (6).

2.   SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1. | Den nuværende finansielle og økonomiske krise påvirker i høj grad de offentlige udgifter overalt i EU, hvilket har fået mange medlemsstater til at flytte ressourcer til politikområder, der skaber vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

1.

Den nuværende finansielle og økonomiske krise påvirker i høj grad de offentlige udgifter overalt i EU, hvilket har fået mange medlemsstater til at flytte ressourcer til politikområder, der skaber vækst og beskæftigelse.

| 2. | Selv om der er blevet gennemført undersøgelser af sportens økonomiske betydning på forskellige niveauer, har resultaterne generelt ikke været sammenlignelige på tværs af landene. I dag er der i stigende grad bevis for, at sporten yder et betydeligt bidrag til Europas økonomi og er en vigtig drivkraft for vækst og beskæftigelse (7), der samtidig sikrer social samhørighed, velfærd og udvikling af bløde færdigheder (8), hvorved der tages et betragteligt skridt hen imod at nå målene i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

2.

Selv om der er blevet gennemført undersøgelser af sportens økonomiske betydning på forskellige niveauer, har resultaterne generelt ikke været sammenlignelige på tværs af landene. I dag er der i stigende grad bevis for, at sporten yder et betydeligt bidrag til Europas økonomi og er en vigtig drivkraft for vækst og beskæftigelse (7), der samtidig sikrer social samhørighed, velfærd og udvikling af bløde færdigheder (8), hvorved der tages et betragteligt skridt hen imod at nå målene i Europa 2020-strategien.

| 3. | Ifølge en nyere undersøgelse i hele EU udgør sportens andel 1,76 % af den samlede bruttoværditilvækst i EU (9). Når multiplikatoreffekten tages i betragtning, stiger sportens andel endda til 2,98 % af den samlede bruttoværditilvækst i EU. Desuden har væksten i sportssektoren vist sig at være arbejdskraftintensiv, hvilket afspejles i det faktum, at sporten udgør en større andel af den samlede EU-beskæftigelse (2,12 %) end af bruttoværditilvæksten. På grund af sin uforholdsmæssigt høje arbejdskraftintensitet spiller sporten en vigtig rolle i at sikre beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.

Ifølge en nyere undersøgelse i hele EU udgør sportens andel 1,76 % af den samlede bruttoværditilvækst i EU (9). Når multiplikatoreffekten tages i betragtning, stiger sportens andel endda til 2,98 % af den samlede bruttoværditilvækst i EU. Desuden har væksten i sportssektoren vist sig at være arbejdskraftintensiv, hvilket afspejles i det faktum, at sporten udgør en større andel af den samlede EU-beskæftigelse (2,12 %) end af bruttoværditilvæksten. På grund af sin uforholdsmæssigt høje arbejdskraftintensitet spiller sporten en vigtig rolle i at sikre beskæftigelse.

| 4. | Indsamlingen af forskellige sportsrelaterede data og deres anvendelse i udformningen af politikker kan øge sportspolitikkernes kvalitet. I den henseende betragtes Sport Satellite Accounts som et værdifuldt redskab til at skaffe evidens til brug for udformningen af sportspolitikker. Der er gjort store fremskridt i nogle medlemsstater med hensyn til målingen af sportens økonomiske betydning gennem oprettelse af en Sport Satellite Account på nationalt plan. |
| --- | --- |

4.

Indsamlingen af forskellige sportsrelaterede data og deres anvendelse i udformningen af politikker kan øge sportspolitikkernes kvalitet. I den henseende betragtes Sport Satellite Accounts som et værdifuldt redskab til at skaffe evidens til brug for udformningen af sportspolitikker. Der er gjort store fremskridt i nogle medlemsstater med hensyn til målingen af sportens økonomiske betydning gennem oprettelse af en Sport Satellite Account på nationalt plan.

| 5. | Et forbedret samarbejde med henblik på at styrke kendskabet til sport i EU kan bedst opnås gennem et tværsektorielt samarbejde mellem den akademiske verden, sportsindustrien, idrætsbevægelsen og offentlige myndigheder på nationalt plan og EU-plan, herunder de statistiske kontorer. |
| --- | --- |

5.

Et forbedret samarbejde med henblik på at styrke kendskabet til sport i EU kan bedst opnås gennem et tværsektorielt samarbejde mellem den akademiske verden, sportsindustrien, idrætsbevægelsen og offentlige myndigheder på nationalt plan og EU-plan, herunder de statistiske kontorer.

| 6. | Undersøgelser fra Eurobarometer har vist sig at udgøre et nyttigt redskab til sammenligning af tendenser blandt medlemsstaterne over tid med hensyn til resultaterne af forskellige sportspolitikker, men de kan ikke erstatte solide statistiske data, der tilvejebringes gennem det europæiske statistiske system af Eurostat. |
| --- | --- |

6.

Undersøgelser fra Eurobarometer har vist sig at udgøre et nyttigt redskab til sammenligning af tendenser blandt medlemsstaterne over tid med hensyn til resultaterne af forskellige sportspolitikker, men de kan ikke erstatte solide statistiske data, der tilvejebringes gennem det europæiske statistiske system af Eurostat.

| 7. | Ekspertgruppen vedrørende Sportsstatistikker er i overensstemmelse med sit mandat nået frem til den første række resultater (10) vedrørende specifikke aspekter af et styrket evidensgrundlag for sporten. De omfatter:






  — | politikanbefalinger baseret på undersøgelsen af sportens bidrag til økonomisk vækst og beskæftigelse i EU og |
| --- | --- | --- |

7.

Ekspertgruppen vedrørende Sportsstatistikker er i overensstemmelse med sit mandat nået frem til den første række resultater (10) vedrørende specifikke aspekter af et styrket evidensgrundlag for sporten. De omfatter:

—

politikanbefalinger baseret på undersøgelsen af sportens bidrag til økonomisk vækst og beskæftigelse i EU og

| — | en vejledning til de nationale statistiske kontorer om oprettelse af Sport Satellite Accounts. |
| --- | --- |

—

en vejledning til de nationale statistiske kontorer om oprettelse af Sport Satellite Accounts.

| 8. | Udviklingen af et forbedret evidensgrundlag for beslutningstagningen på sportsområdet skal tage hensyn til de budgetmæssige begrænsninger på både nationalt og europæisk plan som følge af den finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

8.

Udviklingen af et forbedret evidensgrundlag for beslutningstagningen på sportsområdet skal tage hensyn til de budgetmæssige begrænsninger på både nationalt og europæisk plan som følge af den finansielle og økonomiske krise.

3.   OPFORDRER EU-MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1. | at fortsætte fremskridtene med frivilligt at udvikle Sport Satellite Accounts ved at trække på de disponible metodiske instrumenter, ved at gøre brug af de eksisterende samarbejdsstrukturer på EU-plan og ved at søge at inddrage relevante statslige strukturer, herunder de nationale statistiske kontorer |
| --- | --- |

1.

at fortsætte fremskridtene med frivilligt at udvikle Sport Satellite Accounts ved at trække på de disponible metodiske instrumenter, ved at gøre brug af de eksisterende samarbejdsstrukturer på EU-plan og ved at søge at inddrage relevante statslige strukturer, herunder de nationale statistiske kontorer

| 2. | at tilskynde til og støtte initiativer, der tager sigte på at forbedre indsamling og formidling af oplysninger og data om sport, herunder eksisterende nationale data, som et middel til at styrke evidensbaserede sportspolitikker. |
| --- | --- |

2.

at tilskynde til og støtte initiativer, der tager sigte på at forbedre indsamling og formidling af oplysninger og data om sport, herunder eksisterende nationale data, som et middel til at styrke evidensbaserede sportspolitikker.

4.   OPFORDRER FORMANDSKABET FOR RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

| 1. | at forbedre evidensgrundlaget med hensyn til sportens sociale og økonomiske aspekter i EU og dets medlemsstater, f.eks. ved at medtage disse emner i det europæiske statistiske program for 2013-2017 og efterfølgende årlige statistiske arbejdsprogrammer |
| --- | --- |

1.

at forbedre evidensgrundlaget med hensyn til sportens sociale og økonomiske aspekter i EU og dets medlemsstater, f.eks. ved at medtage disse emner i det europæiske statistiske program for 2013-2017 og efterfølgende årlige statistiske arbejdsprogrammer

| 2. | at søge at forbedre samarbejdet mellem de relevante institutionelle strukturer for sporten og for statistikker på EU-plan og i medlemsstaterne for at øge bevidstheden om behovet for solide og sammenlignelige sportsdata |
| --- | --- |

2.

at søge at forbedre samarbejdet mellem de relevante institutionelle strukturer for sporten og for statistikker på EU-plan og i medlemsstaterne for at øge bevidstheden om behovet for solide og sammenlignelige sportsdata

| 3. | at fremme en bredere forståelse, under hensyntagen til eksisterende vidnesbyrd, sportens afgørende rolle som drivkraft for vækst, beskæftigelse og udvikling af færdigheder og for social samhørighed inden for rammerne af national og regional politikudformning samt af Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

3.

at fremme en bredere forståelse, under hensyntagen til eksisterende vidnesbyrd, sportens afgørende rolle som drivkraft for vækst, beskæftigelse og udvikling af færdigheder og for social samhørighed inden for rammerne af national og regional politikudformning samt af Europa 2020-strategien.

5.   OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | på baggrund af tidligere arbejde på dette område at overveje at bruge disponible og fremtidige EU-finansieringsinstrumenter til støtte for nationale bestræbelser på at udvikle Sport Satellite Accounts |
| --- | --- |

1.

på baggrund af tidligere arbejde på dette område at overveje at bruge disponible og fremtidige EU-finansieringsinstrumenter til støtte for nationale bestræbelser på at udvikle Sport Satellite Accounts

| 2. | at fremme styrkelse af evidensgrundlaget for sport, især ved at støtte de nationale bestræbelser på at udvikle Sport Satellite Accounts på grundlag af tidligere arbejde på dette område og udveksling af bedste praksis på EU-plan for empirisk at måle sportens bidrag til økonomisk vækst og til at sikre og udvide beskæftigelsen i Europa






  — | kortlægningen af centrale databehov for udformningen af sportspolitikker i Europa, såsom deltagelse i sport, og efterfølgende arbejde hen imod indsamling og formidling af sportsdata fra hele EU på disse områder |
| --- | --- | --- |

2.

at fremme styrkelse af evidensgrundlaget for sport, især ved at støtte de nationale bestræbelser på at udvikle Sport Satellite Accounts på grundlag af tidligere arbejde på dette område og udveksling af bedste praksis på EU-plan for empirisk at måle sportens bidrag til økonomisk vækst og til at sikre og udvide beskæftigelsen i Europa

—

kortlægningen af centrale databehov for udformningen af sportspolitikker i Europa, såsom deltagelse i sport, og efterfølgende arbejde hen imod indsamling og formidling af sportsdata fra hele EU på disse områder

| — | iværksættelsen og udbredelsen af EU-undersøgelser såsom Eurobarometer og undersøgelser i overensstemmelse med de af Rådet fastlagte politiske prioriteter for sport og ved at medtage sport i eksisterende Eurostatundersøgelser. |
| --- | --- |

—

iværksættelsen og udbredelsen af EU-undersøgelser såsom Eurobarometer og undersøgelser i overensstemmelse med de af Rådet fastlagte politiske prioriteter for sport og ved at medtage sport i eksisterende Eurostatundersøgelser.

---

(1)  EUT C 162 af 1.6.2011, s. 1.

(2)  Hvidbog fra Europa-Kommissionen om idræt, KOM(2007) 391 endelig.

(3)  Meddelelse fra Europa-Kommissionen om udvikling af sportens europæiske dimension, KOM(2011) 12 endelig.

(4)  Et system af Satellite Accounts (her Sport Satellite Account — SSA) defineres som en solid statistisk ramme til måling af en specifik erhvervsgrens (her sportssektorens) økonomiske betydning i den nationale økonomi.

(5)  http://ec.europa.eu/sport/preparatory_actions/studies-surveys-conferences-and-seminars_en.htm

(6)  http://ec.europa.eu/sport/news/eu-conference-on-sport-statistics_en.htm

(7)  Resumé af »Undersøgelse af sportens bidrag til den økonomiske vækst og beskæftigelsen i EU«: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b1/eusf2012-executive-summary-study-costegaeiteu-august-2012.pdf. Et af de specifikke mål med undersøgelsen var at udvikle en metodisk ramme, der tager hensyn til sportens økonomiske betydning i EU. For at finde frem til sidstnævnte samlede undersøgelsen alle nationale estimater i et multiregionalt system af Sport Satellite Accounts (hvor hver medlemsstat ses som repræsentant for en regional enhed i EU-27) i overensstemmelse med Vilniusdefinitionen af sport.

(8)  Bløde færdigheder og kompetencer — teamwork, disciplin, initiativ, ihærdighed og organisatoriske evner — der er tillært gennem deltagelse i eller tilrettelæggelse af sport på græsrodsniveau, spiller en afgørende rolle, når den enkelte borger skal rustes til et arbejdsmarked, hvor sådanne færdigheder er i høj kurs.

(9)  Sportens andel i den europæiske værditilvækst kan dermed sammenlignes med landbrugets, skovbrugets og fiskeriets andel kombineret; den er næsten 2,5 gange større end råstofudvindingssektorens andel og repræsenterer mindst en femtedel af EU's pengeinstitut- og finansvirksomhed, herunder forsikring og pensionsforsikring. Hver tresindstyvende euro, der genereres og tjenes i EU, er relateret til sport. »Undersøgelse af sportens bidrag til den økonomiske vækst og beskæftigelsen i EU«: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b1/eusf2012-executive-summary-study-costegaeiteu-august-2012.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/sport/library/documents

---

| 19.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 393/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 393/22

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 27. november 2012, om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet

2012/C 393/07

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER,

1.   SOM MINDER OM DEN POLITISKE BAGGRUND FOR DETTE SPØRGSMÅL, JF. BILAGET, OG NAVNLIG:

| 1. | EU-arbejdsplanen for sport for 2011-2014 (1) vedtaget den 20. maj 2011, der identificerede sundhedsfremmende fysisk aktivitet som et prioriteret tema for samarbejde inden for sport på EU-plan, og som oprettede en ekspertgruppe om sport, sundhed og deltagelse, der fik til opgave at undersøge metoder til fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet og deltagelse i breddeidræt |
| --- | --- |

1.

EU-arbejdsplanen for sport for 2011-2014 (1) vedtaget den 20. maj 2011, der identificerede sundhedsfremmende fysisk aktivitet som et prioriteret tema for samarbejde inden for sport på EU-plan, og som oprettede en ekspertgruppe om sport, sundhed og deltagelse, der fik til opgave at undersøge metoder til fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet og deltagelse i breddeidræt

| 2. | Kommissionens hvidbog om idræt af 7. juli 2007 (2), som fremhævede betydningen af fysisk aktivitet, og som indeholdt en plan om, at Kommissionen skulle foreslå retningslinjer for fysisk aktivitet inden udgangen af 2008, og Kommissionens meddelelse om udvikling af sportens europæiske dimension af 18. januar 2011 (3), som anerkendte, at idræt er en grundlæggende bestanddel i ethvert offentligt tiltag, der er rettet mod mere fysisk aktivitet, og opfordrede til fortsatte bestræbelser på at tilvejebringe nationale retningslinjer, herunder en revisions- og koordineringsproces, |
| --- | --- |

2.

Kommissionens hvidbog om idræt af 7. juli 2007 (2), som fremhævede betydningen af fysisk aktivitet, og som indeholdt en plan om, at Kommissionen skulle foreslå retningslinjer for fysisk aktivitet inden udgangen af 2008, og Kommissionens meddelelse om udvikling af sportens europæiske dimension af 18. januar 2011 (3), som anerkendte, at idræt er en grundlæggende bestanddel i ethvert offentligt tiltag, der er rettet mod mere fysisk aktivitet, og opfordrede til fortsatte bestræbelser på at tilvejebringe nationale retningslinjer, herunder en revisions- og koordineringsproces,

2.   SOM NOTERER SIG:

| 1. | EU's retningslinjer for fysisk aktivitet, som blev hilst velkommen i formandskabets konklusioner fra det uformelle møde mellem EU's ministre med ansvar for sport i november 2008, og som tilskynder til gennemførelse af tværsektorielle politikker til fremme af fysisk aktivitet for hele befolkningen, uanset socialklasse, alder, køn, race, etnisk tilhørsforhold og fysiske evner (4), |
| --- | --- |

1.

EU's retningslinjer for fysisk aktivitet, som blev hilst velkommen i formandskabets konklusioner fra det uformelle møde mellem EU's ministre med ansvar for sport i november 2008, og som tilskynder til gennemførelse af tværsektorielle politikker til fremme af fysisk aktivitet for hele befolkningen, uanset socialklasse, alder, køn, race, etnisk tilhørsforhold og fysiske evner (4),

3.   SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1. | WHO har for nylig identificeret utilstrækkelig fysisk aktivitet som den fjerdestørste risikofaktor i forbindelse med for tidlig død og sygdom på globalt plan (5). |
| --- | --- |

1.

WHO har for nylig identificeret utilstrækkelig fysisk aktivitet som den fjerdestørste risikofaktor i forbindelse med for tidlig død og sygdom på globalt plan (5).

| 2. | Fysisk aktivitet er en af de mest effektive metoder til forebyggelse af ikkeoverførbare sygdomme og bekæmpelse af fedme (6). Der er også stigende dokumentation for den positive sammenhæng mellem motion og mental sundhed og kognitive processer (7). Manglende fysisk aktivitet har skadelige virkninger ikke blot for den enkeltes sundhed, men også for sundhedssystemerne og økonomien som helhed på grund af de betydelige direkte og indirekte økonomiske omkostninger forbundet med fysisk inaktivitet (8). Fysisk aktivitet giver i kraft af sin positive effekt i forbindelse med forebyggelse, behandling og genoptræning fordele for alle aldersgrupper og har særlig relevans i lyset af Europas aldrende befolkning og med henblik på bevarelse af høj livskvalitet i alle aldre. |
| --- | --- |

2.

Fysisk aktivitet er en af de mest effektive metoder til forebyggelse af ikkeoverførbare sygdomme og bekæmpelse af fedme (6). Der er også stigende dokumentation for den positive sammenhæng mellem motion og mental sundhed og kognitive processer (7). Manglende fysisk aktivitet har skadelige virkninger ikke blot for den enkeltes sundhed, men også for sundhedssystemerne og økonomien som helhed på grund af de betydelige direkte og indirekte økonomiske omkostninger forbundet med fysisk inaktivitet (8). Fysisk aktivitet giver i kraft af sin positive effekt i forbindelse med forebyggelse, behandling og genoptræning fordele for alle aldersgrupper og har særlig relevans i lyset af Europas aldrende befolkning og med henblik på bevarelse af høj livskvalitet i alle aldre.

| 3. | På grund af den stigende bevidsthed om betydningen af sundhedsfremmende fysisk aktivitet livet igennem er fysisk aktivitet blevet fremmet yderligere på forskellige niveauer og gennem forskellige strategier, politikker og programmer. I nogle EU-medlemsstater er der gjort en stor indsats for at give borgerne mulighed for og tilskynde dem til at blive mere fysisk aktive. Bevidstgørelse med henblik på fremme af fysisk aktivitet, hvor idrætssektoren inddrages, kan være nyttig for at kunne nå ud til borgerne. |
| --- | --- |

3.

På grund af den stigende bevidsthed om betydningen af sundhedsfremmende fysisk aktivitet livet igennem er fysisk aktivitet blevet fremmet yderligere på forskellige niveauer og gennem forskellige strategier, politikker og programmer. I nogle EU-medlemsstater er der gjort en stor indsats for at give borgerne mulighed for og tilskynde dem til at blive mere fysisk aktive. Bevidstgørelse med henblik på fremme af fysisk aktivitet, hvor idrætssektoren inddrages, kan være nyttig for at kunne nå ud til borgerne.

| 4. | Generelt er den andel af EU-borgerne, der er oppe på det anbefalede niveau for fysisk aktivitet, ikke steget i de senere år, og i nogle lande er niveauet for fysisk aktivitet endda faldende (9). Det nuværende høje niveau for fysisk inaktivitet vækker stor bekymring i EU og dets medlemsstater, både fra et sundhedsmæssigt, socialt og økonomisk synspunkt. |
| --- | --- |

4.

Generelt er den andel af EU-borgerne, der er oppe på det anbefalede niveau for fysisk aktivitet, ikke steget i de senere år, og i nogle lande er niveauet for fysisk aktivitet endda faldende (9). Det nuværende høje niveau for fysisk inaktivitet vækker stor bekymring i EU og dets medlemsstater, både fra et sundhedsmæssigt, socialt og økonomisk synspunkt.

| 5. | Effektiv fremme af fysisk aktivitet, som fører til et øget niveau for fysisk aktivitet, skal omfatte forskellige sektorer som angivet nedenfor i punkt 6, herunder idrætssektoren, fordi idrætsaktiviteter og idræt for alle er blandt de vigtigste kilder til fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

5.

Effektiv fremme af fysisk aktivitet, som fører til et øget niveau for fysisk aktivitet, skal omfatte forskellige sektorer som angivet nedenfor i punkt 6, herunder idrætssektoren, fordi idrætsaktiviteter og idræt for alle er blandt de vigtigste kilder til fysisk aktivitet.

| 6. | EU's retningslinjer for fysisk aktivitet er et godt udgangspunkt for tilskyndelse til tværsektorielle politikker for fremme af fysisk aktivitet, navnlig inden for idræt, sundhed, uddannelse, miljø, byplanlægning og transport, idet medlemsstaterne heri kan finde vejledning om, hvordan de skal udarbejde deres nationale strategier for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

6.

EU's retningslinjer for fysisk aktivitet er et godt udgangspunkt for tilskyndelse til tværsektorielle politikker for fremme af fysisk aktivitet, navnlig inden for idræt, sundhed, uddannelse, miljø, byplanlægning og transport, idet medlemsstaterne heri kan finde vejledning om, hvordan de skal udarbejde deres nationale strategier for sundhedsfremmende fysisk aktivitet.

| 7. | Nogle medlemsstater gennemfører allerede retningslinjerne eller visse principper, der ligger til grund for dem, i deres nationale politikker og strategier. Overordnet set er der imidlertid stor forskel på medlemsstaternes tilgang, og gennemførelsen af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet som omhandlet i retningslinjerne kan forbedres yderligere. |
| --- | --- |

7.

Nogle medlemsstater gennemfører allerede retningslinjerne eller visse principper, der ligger til grund for dem, i deres nationale politikker og strategier. Overordnet set er der imidlertid stor forskel på medlemsstaternes tilgang, og gennemførelsen af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet som omhandlet i retningslinjerne kan forbedres yderligere.

| 8. | Ekspertgruppen om sport, sundhed og deltagelse har i overensstemmelse med sit mandat identificeret et sæt anbefalede foranstaltninger vedrørende specifikke aspekter af mere effektiv fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet. De omfatter (10):






  — | input til et EU-initiativ for at fremme gennemførelsen af EU's retningslinjer for fysisk aktivitet i medlemsstaterne ved hjælp af en blød overvågningsordning |
| --- | --- | --- |

8.

Ekspertgruppen om sport, sundhed og deltagelse har i overensstemmelse med sit mandat identificeret et sæt anbefalede foranstaltninger vedrørende specifikke aspekter af mere effektiv fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet. De omfatter (10):

—

input til et EU-initiativ for at fremme gennemførelsen af EU's retningslinjer for fysisk aktivitet i medlemsstaterne ved hjælp af en blød overvågningsordning

| — | retningslinjer for styrket samarbejde med idræts- og sundhedssektoren i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

retningslinjer for styrket samarbejde med idræts- og sundhedssektoren i medlemsstaterne

| — | en række principper om fysisk aktivitets bidrag til aktiv aldring i EU og dets medlemsstater, |
| --- | --- |

—

en række principper om fysisk aktivitets bidrag til aktiv aldring i EU og dets medlemsstater,

4.   OPFORDRER EU-MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1. | at vedblive med at udvikle og gennemføre strategier og tværsektorielle politikker for fremme af fysisk aktivitet under hensyn til EU's retningslinjer for fysisk aktivitet eller de principper, de bygger på |
| --- | --- |

1.

at vedblive med at udvikle og gennemføre strategier og tværsektorielle politikker for fremme af fysisk aktivitet under hensyn til EU's retningslinjer for fysisk aktivitet eller de principper, de bygger på

| 2. | at tilskynde til og støtte initiativer på det relevante niveau med henblik på at fremme fysisk aktivitet i idrætssektoren, f.eks. specifikke retningslinjer for forbedring af tilbuddene om fysisk aktivitet i lokale idrætsklubber, specifikke programmer indført af idrætsorganisationer inden for en given idrætsgren og af »idræt for alle«, eller specifikke aktiviteter i fitnessklubber, som kan anvendes af idrætsbevægelsen og fitnesssektoren, og som kan lette samarbejdet med andre sektorer, navnlig på uddannelses- og sundhedsområdet |
| --- | --- |

2.

at tilskynde til og støtte initiativer på det relevante niveau med henblik på at fremme fysisk aktivitet i idrætssektoren, f.eks. specifikke retningslinjer for forbedring af tilbuddene om fysisk aktivitet i lokale idrætsklubber, specifikke programmer indført af idrætsorganisationer inden for en given idrætsgren og af »idræt for alle«, eller specifikke aktiviteter i fitnessklubber, som kan anvendes af idrætsbevægelsen og fitnesssektoren, og som kan lette samarbejdet med andre sektorer, navnlig på uddannelses- og sundhedsområdet

| 3. | at opfordre til medtagelse af fysisk aktivitet til støtte for aktiv aldring i nationale politikker og finansieringsordninger for idræt, og følgelig at overveje projekter, som tager sigte på at fremme sundhedsfremmende fysisk aktivitet blandt ældre under hensyntagen til deres forskellige funktionsevner |
| --- | --- |

3.

at opfordre til medtagelse af fysisk aktivitet til støtte for aktiv aldring i nationale politikker og finansieringsordninger for idræt, og følgelig at overveje projekter, som tager sigte på at fremme sundhedsfremmende fysisk aktivitet blandt ældre under hensyntagen til deres forskellige funktionsevner

| 4. | når det er hensigtsmæssigt og alt efter det nationale sundhedssystem, at fremme tættere samarbejde mellem idræts- og sundhedssektoren og andre sektorer under hensyntagen til den bedste praksis, der er udarbejdet i nogle medlemsstater |
| --- | --- |

4.

når det er hensigtsmæssigt og alt efter det nationale sundhedssystem, at fremme tættere samarbejde mellem idræts- og sundhedssektoren og andre sektorer under hensyntagen til den bedste praksis, der er udarbejdet i nogle medlemsstater

| 5. | at overveje at anvende bevidstgørelse og oplysning, både på nationalt og lokalt plan, til at gøre borgerne interesserede i at føre et mere aktivt liv, |
| --- | --- |

5.

at overveje at anvende bevidstgørelse og oplysning, både på nationalt og lokalt plan, til at gøre borgerne interesserede i at føre et mere aktivt liv,

5.   OPFORDRER FORMANDSKABET FOR RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

| 1. | at intensivere samarbejdet mellem de politikområder, der i overensstemmelse med EU's retningslinjer for fysisk aktivitet skal fremme fysisk aktivitet, navnlig idræts-, sundheds-, uddannelses-, miljø-, byplanlægnings- og transportsektoren |
| --- | --- |

1.

at intensivere samarbejdet mellem de politikområder, der i overensstemmelse med EU's retningslinjer for fysisk aktivitet skal fremme fysisk aktivitet, navnlig idræts-, sundheds-, uddannelses-, miljø-, byplanlægnings- og transportsektoren

| 2. | i forbindelse med det europæiske år 2012 for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne at sikre, at principperne for fysisk aktivitet til støtte for aktiv aldring, som ekspertgruppen om sport, sundhed og deltagelse har udarbejdet, tages i betragtning, hvor det er relevant, i den politiske opfølgning af året og i national idræt for alle strategiers vedkommende |
| --- | --- |

2.

i forbindelse med det europæiske år 2012 for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne at sikre, at principperne for fysisk aktivitet til støtte for aktiv aldring, som ekspertgruppen om sport, sundhed og deltagelse har udarbejdet, tages i betragtning, hvor det er relevant, i den politiske opfølgning af året og i national idræt for alle strategiers vedkommende

| 3. | at forbedre evidensgrundlaget for politikker udformet til at fremme sundhedsfremmende fysisk aktivitet og deltagelse i idræt i EU og dets medlemsstater, f.eks. ved at medtage fysisk aktivitet i det europæiske statistiske program 2013-2017, |
| --- | --- |

3.

at forbedre evidensgrundlaget for politikker udformet til at fremme sundhedsfremmende fysisk aktivitet og deltagelse i idræt i EU og dets medlemsstater, f.eks. ved at medtage fysisk aktivitet i det europæiske statistiske program 2013-2017,

6.   OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | i lyset af det tidligere arbejde på området, navnlig EU's retningslinjer for fysisk aktivitet, at fremsætte et forslag til Rådets henstilling om sundhedsfremmende fysisk aktivitet og overveje at inddrage en ramme for let overvågning til evaluering af fremskridtene ved hjælp af et begrænset antal indikatorer, som i videst muligt omfang bygger på tilgængelige datakilder, som ekspertgruppen om sport, sundhed og deltagelse har udpeget |
| --- | --- |

1.

i lyset af det tidligere arbejde på området, navnlig EU's retningslinjer for fysisk aktivitet, at fremsætte et forslag til Rådets henstilling om sundhedsfremmende fysisk aktivitet og overveje at inddrage en ramme for let overvågning til evaluering af fremskridtene ved hjælp af et begrænset antal indikatorer, som i videst muligt omfang bygger på tilgængelige datakilder, som ekspertgruppen om sport, sundhed og deltagelse har udpeget

| 2. | regelmæssigt at offentliggøre undersøgelser om idræt og fysisk aktivitet og inddrage forskning i relation til sundhedsfremmende fysisk aktivitet i et fremtidigt EU-forskningsprogram |
| --- | --- |

2.

regelmæssigt at offentliggøre undersøgelser om idræt og fysisk aktivitet og inddrage forskning i relation til sundhedsfremmende fysisk aktivitet i et fremtidigt EU-forskningsprogram

| 3. | at fremme og støtte udveksling af bedste praksis i EU i forbindelse med sundhedsfremmende fysisk aktivitet og deltagelse i idræt, bl.a. gennem støtte til projekter og formidling af resultaterne heraf under relevante EU-finansieringsordninger og -programmer. Udvekslingen af bedste praksis kan vedrøre:






  — | uddannelse, information og oplysningskampagner henvendt til offentligheden på alle relevante niveauer |
| --- | --- | --- |

3.

at fremme og støtte udveksling af bedste praksis i EU i forbindelse med sundhedsfremmende fysisk aktivitet og deltagelse i idræt, bl.a. gennem støtte til projekter og formidling af resultaterne heraf under relevante EU-finansieringsordninger og -programmer. Udvekslingen af bedste praksis kan vedrøre:

—

uddannelse, information og oplysningskampagner henvendt til offentligheden på alle relevante niveauer

| — | samarbejde mellem relevante politiske sektorer og inddragelse af de relevante interessenter i gennemførelsen af de gældende retningslinjer |
| --- | --- |

—

samarbejde mellem relevante politiske sektorer og inddragelse af de relevante interessenter i gennemførelsen af de gældende retningslinjer

| — | den rolle, som idrætsbevægelsen, navnlig klubberne, og »idræt for alle«-organisationerne spiller |
| --- | --- |

—

den rolle, som idrætsbevægelsen, navnlig klubberne, og »idræt for alle«-organisationerne spiller

| — | vellykkede strategier, politikker og programmer, herunder evalueringsresultater |
| --- | --- |

—

vellykkede strategier, politikker og programmer, herunder evalueringsresultater

| — | mulige politik- og lovgivningsforanstaltninger, der har vist sig at være effektive til at tackle fysisk inaktivitet i de enkelte EU-medlemsstater |
| --- | --- |

—

mulige politik- og lovgivningsforanstaltninger, der har vist sig at være effektive til at tackle fysisk inaktivitet i de enkelte EU-medlemsstater

| 4. | at overveje at indføre en årlig europæisk idrætsuge (under hensyntagen til de finansielle og organisatoriske aspekter heri) som et middel til fremme af fysisk aktivitet og deltagelse i idræt på alle planer under hensyn til lignende nationale initiativer og i samarbejde med relevante idrætsorganisationer. En sådan uge bør bygge videre på aktuelle oplysningskampagner ved at udnytte erfaringerne herfra og ved at tilføre dem merværdi og bør tage udgangspunkt i relevante projekter finansieret via den forberedende foranstaltning for 2009 inden for idræt samt resultaterne af projekter finansieret via indkaldelsen af forslag under den forberedende foranstaltning for 2012 vedrørende oplysning om idræt. |
| --- | --- |

4.

at overveje at indføre en årlig europæisk idrætsuge (under hensyntagen til de finansielle og organisatoriske aspekter heri) som et middel til fremme af fysisk aktivitet og deltagelse i idræt på alle planer under hensyn til lignende nationale initiativer og i samarbejde med relevante idrætsorganisationer. En sådan uge bør bygge videre på aktuelle oplysningskampagner ved at udnytte erfaringerne herfra og ved at tilføre dem merværdi og bør tage udgangspunkt i relevante projekter finansieret via den forberedende foranstaltning for 2009 inden for idræt samt resultaterne af projekter finansieret via indkaldelsen af forslag under den forberedende foranstaltning for 2012 vedrørende oplysning om idræt.

---

(1)  EUT C 162 af 1.6.2011, s. 1.

(2)  Dok. 11811/07 — KOM(2007) 391 endelig.

(3)  Dok. 5597/11 — KOM(2011) 12 endelig.

(4)  EU's retningslinjer for fysisk aktivitet: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_da.pdf. Det franske formandskabs konklusioner om sport og sundhed: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b21/ue08pfue_conclusions_presidence_definitives_en.pdf

(5)  Global Recommendations on Physical Activity for Health, WHO, 2010.

(6)  http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/global_health_risks/en/index.html

(7)  http://www.health.gov/paguidelines/Report/pdf/CommitteeReport.pdf

(8)  WHO Europe (2007): A European framework to promote physical activity for health.

(9)  Europa-Kommissionen: Special Eurobarometer 183-6 (december 2003), 246 (november 2006), 213 (november 2004) og 334 (marts 2010).

(10)  http://ec.europa.eu/sport/news/20120803-eu-xg-shp-fin-rpt_en.htm

---

BILAG

| — | Rådets konklusioner af 1. og 2. december 2011 om mindskelse af forskellene på sundhedsområdet i EU gennem en samordnet indsats for at fremme sund livsstil (1) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 1. og 2. december 2011 om mindskelse af forskellene på sundhedsområdet i EU gennem en samordnet indsats for at fremme sund livsstil (1)

| — | Europa-Kommissionens hvidbog »En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme« (2) |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionens hvidbog »En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme« (2)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 940/2011/EU af 14. september 2011 om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012), herunder fysisk aktivitets betydning i denne sammenhæng (3) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 940/2011/EU af 14. september 2011 om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012), herunder fysisk aktivitets betydning i denne sammenhæng (3)

---

(1)  Dok. 16708/11.

(2)  Dok. 9838/07 - KOM(2007) 279 endelig.

(3)  EUT L 246 af 23.9.2011, s. 5.

---