# Europos Sąjungos L 209/2018

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 209 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 61 metai2018m. rugpjūčio 20d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 209

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

61 metai2018m. rugpjūčio 20d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2018 m. liepos 25 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas (ES, Euratomas) 2018/1150, kuriuo skiriamas Teisingumo Teismo teisėjas | 1 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2018 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2018/1151, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2011/23 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (ECB/2018/19) | 2 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2018 m. liepos 25 d. Valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas (ES, Euratomas) 2018/1150, kuriuo skiriamas Teisingumo Teismo teisėjas

1

GAIRĖS

*

2018 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2018/1151, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2011/23 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (ECB/2018/19)

2

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2018 8 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 8 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/1

---

VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS (ES, Euratomas) 2018/1150

2018 m. liepos 25 d.

kuriuo skiriamas Teisingumo Teismo teisėjas

EUROPOS SĄJUNGOS VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 19 straipsnį,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 253 ir 255 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2018 m. spalio 6 d. baigiasi keturiolikos Teisingumo Teismo teisėjų ir penkių generalinių advokatų kadencija. Todėl reikėtų paskirti asmenis į šias pareigas laikotarpiui nuo 2018 m. spalio 7 d.; |
| --- | --- |

(1)

2018 m. spalio 6 d. baigiasi keturiolikos Teisingumo Teismo teisėjų ir penkių generalinių advokatų kadencija. Todėl reikėtų paskirti asmenis į šias pareigas laikotarpiui nuo 2018 m. spalio 7 d.;

| (2) | teisėjų ir generalinių advokatų kadencija yra šešeri metai; |
| --- | --- |

(2)

teisėjų ir generalinių advokatų kadencija yra šešeri metai;

| (3) | į Teisingumo Teismo teisėjo vietą buvo pasiūlyta Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA kandidatūra; |
| --- | --- |

(3)

į Teisingumo Teismo teisėjo vietą buvo pasiūlyta Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA kandidatūra;

| (4) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigtas komitetas pateikė nuomonę dėl Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA tinkamumo eiti Teisingumo Teismo teisėjo pareigas, |
| --- | --- |

(4)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsniu įsteigtas komitetas pateikė nuomonę dėl Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA tinkamumo eiti Teisingumo Teismo teisėjo pareigas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Laikotarpiui nuo 2018 m. spalio 7 d. iki 2024 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo teisėju skiriamas Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2018 m. liepos 25 d.

Pirmininkas

N. MARSCHIK

---

GAIRĖS

| 2018 8 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 209/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 8 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 209/2

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2018/1151

2018 m. rugpjūčio 2 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2011/23 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (ECB/2018/19)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį, 3 straipsnio 3 dalį, 5 straipsnio 1 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį ir 16 straipsnį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | siekiant patenkinti vis didėjančius pinigų politikos ir finansinio stabilumo tikslams reikalingos analizės poreikius, kylančius dėl finansinės ir ekonominės krizės, globalizacijos pasekmių (pvz., finansų inžinerijos ir vis didesnio tarptautinių įmonių sudėtingumo) bei finansinių inovacijų, ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistika turi būti toliau tobulinama. Be to, reikalinga ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos ir nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų statistikos tolesnė integracija; |
| --- | --- |

(1)

siekiant patenkinti vis didėjančius pinigų politikos ir finansinio stabilumo tikslams reikalingos analizės poreikius, kylančius dėl finansinės ir ekonominės krizės, globalizacijos pasekmių (pvz., finansų inžinerijos ir vis didesnio tarptautinių įmonių sudėtingumo) bei finansinių inovacijų, ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistika turi būti toliau tobulinama. Be to, reikalinga ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos ir nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų statistikos tolesnė integracija;

| (2) | ne finansų bendrovių sektorius ekonomine prasme yra labai reikšmingas, tačiau Gairės ECB/2011/23 (2) jo atskirai nereglamentuoja. Be to, vis dar auga ne pinigų finansinių institucijų atskirų subsektorių reikšmė ekonomikos finansavimo srityje, ir dėl šios priežasties yra dar svarbiau rinkti informaciją apie šiuos subsektorius, siekiant užtikrinti skaidrumą ir pagerinti ekonominę ir finansinę analizę; |
| --- | --- |

(2)

ne finansų bendrovių sektorius ekonomine prasme yra labai reikšmingas, tačiau Gairės ECB/2011/23 (2) jo atskirai nereglamentuoja. Be to, vis dar auga ne pinigų finansinių institucijų atskirų subsektorių reikšmė ekonomikos finansavimo srityje, ir dėl šios priežasties yra dar svarbiau rinkti informaciją apie šiuos subsektorius, siekiant užtikrinti skaidrumą ir pagerinti ekonominę ir finansinę analizę;

| (3) | valiutų kursų rizika ir valiutų pusiausvyros sutrikimai tampa vis svarbesni globalizacijos ir finansinės integracijos kontekste, kaip nurodyta G-20 duomenų spragų iniciatyvoje. Pirmas žingsnis siekiant geriau suprasti šią riziką ir išsiaiškinti pagrindinių valiutų santykinės reikšmės kaitą, turėtų būti išsamios informacijos apie valiutas, kuriomis išreikštos tarptautinių investicijų pozicijos, teikimas kas ketvirtį; |
| --- | --- |

(3)

valiutų kursų rizika ir valiutų pusiausvyros sutrikimai tampa vis svarbesni globalizacijos ir finansinės integracijos kontekste, kaip nurodyta G-20 duomenų spragų iniciatyvoje. Pirmas žingsnis siekiant geriau suprasti šią riziką ir išsiaiškinti pagrindinių valiutų santykinės reikšmės kaitą, turėtų būti išsamios informacijos apie valiutas, kuriomis išreikštos tarptautinių investicijų pozicijos, teikimas kas ketvirtį;

| (4) | siekiant, kad euro zonos sandorių ir tarptautinių investicijų balanso jos pagrindinių prekybos partnerių atžvilgiu dvišalė analizė būtų išsami, reikia patobulinti geografinius aspektus tam, kad visos G-20 šalys būtų atskirai identifikuotos. Be to, siekiant duomenų kokybės, t. y. dvišalės asimetrijos analizei, reikia rinkti ketvirčio duomenis apie dvišalius sandorius ir pozicijas tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

(4)

siekiant, kad euro zonos sandorių ir tarptautinių investicijų balanso jos pagrindinių prekybos partnerių atžvilgiu dvišalė analizė būtų išsami, reikia patobulinti geografinius aspektus tam, kad visos G-20 šalys būtų atskirai identifikuotos. Be to, siekiant duomenų kokybės, t. y. dvišalės asimetrijos analizei, reikia rinkti ketvirčio duomenis apie dvišalius sandorius ir pozicijas tarp valstybių narių;

| (5) | mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos, iš vienos pusės, ir nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų statistikos, iš kitos pusės, nuoseklumas yra ypatingai svarbus siekiant pagerinti duomenų kokybę. Šių dviejų duomenų rinkinių sudarymo metodikos yra identiškos, todėl šių dviejų statistikos domenų duomenys analitiniais tikslais yra dažnai naudojami kartu. Dėl to svarbu, kad mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikoje būtų prieinama pakankamai detali informacija apie priemonės rūšį, taip sudarant sąlygas tiksliai kartu naudoti abu duomenų rinkinius; |
| --- | --- |

(5)

mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos, iš vienos pusės, ir nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų statistikos, iš kitos pusės, nuoseklumas yra ypatingai svarbus siekiant pagerinti duomenų kokybę. Šių dviejų duomenų rinkinių sudarymo metodikos yra identiškos, todėl šių dviejų statistikos domenų duomenys analitiniais tikslais yra dažnai naudojami kartu. Dėl to svarbu, kad mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikoje būtų prieinama pakankamai detali informacija apie priemonės rūšį, taip sudarant sąlygas tiksliai kartu naudoti abu duomenų rinkinius;

| (6) | euro zonos suvestinių rodiklių vis naujų duomenų reikalavimų atžvilgiu sudarymas ir skelbimas turėtų būti lydimas išsamaus atitinkamų nacionalinių duomenų rinkinių sudarymo ir skelbimo, taip sudarant sąlygas prasmingai išanalizuoti šią informaciją skirtingose valstybėse. Nacionalinių duomenų rinkiniuose, kurie bus skelbiami, neturi būti konfidencialios statistinės informacijos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2533/98; |
| --- | --- |

(6)

euro zonos suvestinių rodiklių vis naujų duomenų reikalavimų atžvilgiu sudarymas ir skelbimas turėtų būti lydimas išsamaus atitinkamų nacionalinių duomenų rinkinių sudarymo ir skelbimo, taip sudarant sąlygas prasmingai išanalizuoti šią informaciją skirtingose valstybėse. Nacionalinių duomenų rinkiniuose, kurie bus skelbiami, neturi būti konfidencialios statistinės informacijos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2533/98;

| (7) | tam, kad būtų pakankamai laiko pasiruošti reikiamiems nacionaliniams statistikos sudarymo metodų pakeitimams, nacionaliniai centriniai bankai, kurių valiuta yra euro, turėtų vykdyti šias gaires nuo 2021 m. kovo 1 d.; |
| --- | --- |

(7)

tam, kad būtų pakankamai laiko pasiruošti reikiamiems nacionaliniams statistikos sudarymo metodų pakeitimams, nacionaliniai centriniai bankai, kurių valiuta yra euro, turėtų vykdyti šias gaires nuo 2021 m. kovo 1 d.;

| (8) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2011/23, |
| --- | --- |

(8)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2011/23,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2011/23 iš dalies keičiamos taip:

| 1) | 1 straipsnio 17 punktas pakeičiamas taip:
  „17)   „skelbtini nacionalinių duomenų rinkiniai“– nacionalinių duomenų, nurodytų II priedo 2 ir 4 lentelių skiltyse „skelbtinas pogrupis“, kurie yra duomenų, pateiktų likusiose atitinkamų lentelių skiltyse, pogrupiai ir kurie nelaikomos konfidencialia statistine informacija pagal Reglamentą (EB) Nr. 2533/98, eilutės.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio 17 punktas pakeičiamas taip:

„17)   „skelbtini nacionalinių duomenų rinkiniai“– nacionalinių duomenų, nurodytų II priedo 2 ir 4 lentelių skiltyse „skelbtinas pogrupis“, kurie yra duomenų, pateiktų likusiose atitinkamų lentelių skiltyse, pogrupiai ir kurie nelaikomos konfidencialia statistine informacija pagal Reglamentą (EB) Nr. 2533/98, eilutės.“;

„skelbtini nacionalinių duomenų rinkiniai“

| 2) | 2 straipsnio 1a dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

2)

2 straipsnio 1a dalis išbraukiama;

| 3) | 3a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   ECB perduoda NCB euro zonos suvestinius duomenis, kuriuos jis skelbia, bei skelbtinus nacionalinių duomenų rinkinius.“; |
| --- | --- |

3)

3a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   ECB perduoda NCB euro zonos suvestinius duomenis, kuriuos jis skelbia, bei skelbtinus nacionalinių duomenų rinkinius.“;

| 4) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Nepažeisdami V priede nustatytų ECB stebėsenos uždavinių, NCB, prireikus bendradarbiaudami su kitomis kompetentingomis institucijomis, kaip nurodyta 4 straipsnyje, užtikrina Europos Centriniam Bankui teikiamos statistinės informacijos stebėseną ir kokybės įvertinimą. ECB taip pat ir laiku vertina šiuos duomenis. Vykdomoji valdyba kasmet praneša Valdančiajai tarybai apie duomenų kokybę ir šiuos pranešimus paskelbia viešai.“; |
| --- | --- | --- |

4)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nepažeisdami V priede nustatytų ECB stebėsenos uždavinių, NCB, prireikus bendradarbiaudami su kitomis kompetentingomis institucijomis, kaip nurodyta 4 straipsnyje, užtikrina Europos Centriniam Bankui teikiamos statistinės informacijos stebėseną ir kokybės įvertinimą. ECB taip pat ir laiku vertina šiuos duomenis. Vykdomoji valdyba kasmet praneša Valdančiajai tarybai apie duomenų kokybę ir šiuos pranešimus paskelbia viešai.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Jei duomenys II priedo 1–5 lentelių straipsniui yra nereikšmingi arba mažareikšmiai euro zonos ir nacionalinei statistikai, arba duomenys šiam straipsniui negali būti surinkti pagrįstomis sąnaudomis, leidžiama pateikti geriausius duomenų įverčius, pagrįstus patikima statistine metodologija, jeigu dėl to nesumažės statistikos analitinė vertė. Be to, geriausius duomenų įverčius leidžiama pateikti šiems II priedo 1, 2, 4 ir 6 lentelių paskirstymams:






  a) | pirminių pajamų straipsnio „tiesioginės investicijos ir kitos investicijos“ dalims; |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei duomenys II priedo 1–5 lentelių straipsniui yra nereikšmingi arba mažareikšmiai euro zonos ir nacionalinei statistikai, arba duomenys šiam straipsniui negali būti surinkti pagrįstomis sąnaudomis, leidžiama pateikti geriausius duomenų įverčius, pagrįstus patikima statistine metodologija, jeigu dėl to nesumažės statistikos analitinė vertė. Be to, geriausius duomenų įverčius leidžiama pateikti šiems II priedo 1, 2, 4 ir 6 lentelių paskirstymams:

a)

pirminių pajamų straipsnio „tiesioginės investicijos ir kitos investicijos“ dalims;

| b) | „kitų pirminių pajamų“ ir „antrinių pajamų“ straipsnių dalims; |
| --- | --- |

b)

„kitų pirminių pajamų“ ir „antrinių pajamų“ straipsnių dalims;

| c) | kapitalo sąskaitos straipsnio „kapitalo pervedimai“ dalims; |
| --- | --- |

c)

kapitalo sąskaitos straipsnio „kapitalo pervedimai“ dalims;

| d) | išvestinių finansinių įsipareigojimų geografiniam paskirstymui; |
| --- | --- |

d)

išvestinių finansinių įsipareigojimų geografiniam paskirstymui;

| e) | ISIN kodo neturinčių investicinių fondų akcijų reinvesticijų kreditams; |
| --- | --- |

e)

ISIN kodo neturinčių investicinių fondų akcijų reinvesticijų kreditams;

| f) | investicinių fondų akcijų su ISIN kodu investicijų pajamų kreditams (tol, kol laikoma, kad CVPDB gali tinkamai nukrypti nuo šio straipsnio); |
| --- | --- |

f)

investicinių fondų akcijų su ISIN kodu investicijų pajamų kreditams (tol, kol laikoma, kad CVPDB gali tinkamai nukrypti nuo šio straipsnio);

| g) | banknotų tarptautinio vežimo paskirstymui pagal nominalą; |
| --- | --- |

g)

banknotų tarptautinio vežimo paskirstymui pagal nominalą;

| h) | „kiti sektoriai“ sandorių ir pozicijų valiuta ir indėlių (turto) paskirstymui pagal sektorius; |
| --- | --- |

h)

„kiti sektoriai“ sandorių ir pozicijų valiuta ir indėlių (turto) paskirstymui pagal sektorius;

| i) | tarptautinių investicijų balanso paskirstymui pagal valiutą, kuria jos išreikštos, ir likutinį terminą.“ |
| --- | --- |

i)

tarptautinių investicijų balanso paskirstymui pagal valiutą, kuria jos išreikštos, ir likutinį terminą.“

| 5) | I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šių gairių priedą. |
| --- | --- |

5)

I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šių gairių priedą.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Eurosistemos centriniai bankai vykdo šias gaires nuo 2021 m. kovo 1 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. rugpjūčio 2 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  
  2011 m. gruodžio 9 d. Gairės 2012/120/ES dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (ECB/2011/23) (OL L 65, 2012 3 3, p. 1).

2

---

PRIEDAS

Gairių ECB/2011/23 I ir II priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Mokėjimų balanso statistika

  Europos Centrinis Bankas (ECB) reikalauja mokėjimų balanso statistinius duomenis teikti dviem periodais: kas mėnesį ir kas ketvirtį, atsižvelgiant į atitinkamus kalendorinius laikotarpius. Metiniai duomenys parengiami sudedant valstybių narių pateiktus atitinkamų metų ketvirčių duomenis. Kiek įmanoma, mokėjimų balanso statistiniai duomenys turėtų atitikti kitus pinigų politikai vykdyti teikiamus statistinius duomenis, konkrečiai ketvirčio nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų bei mėnesio pinigų ir bankų statistinius duomenis.
  1.1.   Mėnesio mokėjimų balanso statistika


  Tikslas

  Euro zonos mėnesio mokėjimų statistikos balanso tikslas yra parodyti pagrindinius straipsnius, įtakojančius pinigų aplinką bei valiutų rinkas (žr. II priedo 1 lentelę).

  Reikalavimai

  Svarbu, kad duomenys būtų tinkami euro zonos mokėjimų balansui sudaryti.
  Atsižvelgdamas į trumpą mėnesio mokėjimų balanso duomenų pateikimo terminą, labai bendrą duomenų pobūdį bei jų panaudojimą pinigų politikos tikslams bei užsienio valiutos operacijoms, ECB leidžia, jeigu tai neišvengiama, šiek tiek nukrypti nuo tarptautinių standartų (žr. 2 straipsnio 4 dalį). Nereikalaujama pateikti duomenų, parengtų remiantis tik kaupimo ar įvykdytų sandorių pagrindu. Kada būtina laikytis termino, ECB priims duomenų įverčius ar preliminarius duomenis, jeigu šie duomenys reikšmingai nenukrypsta nuo tarptautinių standartų ir tokių duomenų įverčių ar preliminarių duomenų pateikimas užtikrina pakankamą duomenų kokybę.
  Kiekvienoje plačioje sandorių kategorijoje reikalaujama parodyti turtą ir įsipareigojimus (arba kreditą ir debetą einamosios sąskaitos straipsniuose). Todėl reikia, kad NCB išorės sektoriaus sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais atskirtų nuo sandorių ne euro zonoje. NCB atlieka tai nuolat.
  Pasikeitus euro zonos dalyvių skaičiui, NCB turi pakeisti euro zonos šalių sudėties apibrėžimą nuo tos dienos, kai įsigalioja narystės pasikeitimas. Reikalaujama, kad ir ankstesnės sudėties euro zonos valstybių narių, ir naujų euro zonos valstybių narių NCB teiktų geriausius įvertinius istorinius duomenis, kurie apimtų išplėstą euro zoną.
  Siekiant kiekvieną mėnesį prasmingai agreguoti su euro zona susijusius portfelinių investicijų duomenis, reikia atskirti sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto sandorių grynąja verte statistiniai duomenys rengiami agreguojant pateiktus ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių sandorių grynąja verte duomenis. euro zonos portfelinių investicijų sandorių grynąja verte įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visų nacionalinių įsipareigojimų sandorius grynąja verte ir sandorius dėl vertybinių popierių, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai, grynąja verte.
  Analogiškas suvestinių duomenų atskaitomybės reikalavimas bei parengimo metodas yra taikomas portfelinių investicijų pajamoms.
  Kad būtų galima parengti mokėjimų balanso pinigų apžvalgą, NCB turi pateikti duomenis, paskirstytus pagal institucinius sektorius. Mėnesio mokėjimų balansas skirstomas pagal šiuos sektorius:






  — | tiesioginės investicijos: a) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; b) pinigų rinkos fondai; c) valdžios sektorius; d) kiti sektoriai, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Mokėjimų balanso statistika

Europos Centrinis Bankas (ECB) reikalauja mokėjimų balanso statistinius duomenis teikti dviem periodais: kas mėnesį ir kas ketvirtį, atsižvelgiant į atitinkamus kalendorinius laikotarpius. Metiniai duomenys parengiami sudedant valstybių narių pateiktus atitinkamų metų ketvirčių duomenis. Kiek įmanoma, mokėjimų balanso statistiniai duomenys turėtų atitikti kitus pinigų politikai vykdyti teikiamus statistinius duomenis, konkrečiai ketvirčio nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų bei mėnesio pinigų ir bankų statistinius duomenis.

1.1.   Mėnesio mokėjimų balanso statistika

Tikslas

Euro zonos mėnesio mokėjimų statistikos balanso tikslas yra parodyti pagrindinius straipsnius, įtakojančius pinigų aplinką bei valiutų rinkas (žr. II priedo 1 lentelę).

Reikalavimai

Svarbu, kad duomenys būtų tinkami euro zonos mokėjimų balansui sudaryti.

Atsižvelgdamas į trumpą mėnesio mokėjimų balanso duomenų pateikimo terminą, labai bendrą duomenų pobūdį bei jų panaudojimą pinigų politikos tikslams bei užsienio valiutos operacijoms, ECB leidžia, jeigu tai neišvengiama, šiek tiek nukrypti nuo tarptautinių standartų (žr. 2 straipsnio 4 dalį). Nereikalaujama pateikti duomenų, parengtų remiantis tik kaupimo ar įvykdytų sandorių pagrindu. Kada būtina laikytis termino, ECB priims duomenų įverčius ar preliminarius duomenis, jeigu šie duomenys reikšmingai nenukrypsta nuo tarptautinių standartų ir tokių duomenų įverčių ar preliminarių duomenų pateikimas užtikrina pakankamą duomenų kokybę.

Kiekvienoje plačioje sandorių kategorijoje reikalaujama parodyti turtą ir įsipareigojimus (arba kreditą ir debetą einamosios sąskaitos straipsniuose). Todėl reikia, kad NCB išorės sektoriaus sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais atskirtų nuo sandorių ne euro zonoje. NCB atlieka tai nuolat.

Pasikeitus euro zonos dalyvių skaičiui, NCB turi pakeisti euro zonos šalių sudėties apibrėžimą nuo tos dienos, kai įsigalioja narystės pasikeitimas. Reikalaujama, kad ir ankstesnės sudėties euro zonos valstybių narių, ir naujų euro zonos valstybių narių NCB teiktų geriausius įvertinius istorinius duomenis, kurie apimtų išplėstą euro zoną.

Siekiant kiekvieną mėnesį prasmingai agreguoti su euro zona susijusius portfelinių investicijų duomenis, reikia atskirti sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto sandorių grynąja verte statistiniai duomenys rengiami agreguojant pateiktus ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių sandorių grynąja verte duomenis. euro zonos portfelinių investicijų sandorių grynąja verte įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visų nacionalinių įsipareigojimų sandorius grynąja verte ir sandorius dėl vertybinių popierių, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai, grynąja verte.

Analogiškas suvestinių duomenų atskaitomybės reikalavimas bei parengimo metodas yra taikomas portfelinių investicijų pajamoms.

Kad būtų galima parengti mokėjimų balanso pinigų apžvalgą, NCB turi pateikti duomenis, paskirstytus pagal institucinius sektorius. Mėnesio mokėjimų balansas skirstomas pagal šiuos sektorius:

—

tiesioginės investicijos: a) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; b) pinigų rinkos fondai; c) valdžios sektorius; d) kiti sektoriai,

| — | portfelinių investicijų turtas ir kitos investicijos: a) centrinis bankas; b) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; c) pinigų rinkos fondai; d) valdžios sektorius; e) kiti sektoriai. |
| --- | --- |

—

portfelinių investicijų turtas ir kitos investicijos: a) centrinis bankas; b) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; c) pinigų rinkos fondai; d) valdžios sektorius; e) kiti sektoriai.

Rengiant mokėjimų balanso paskirstymą pagal sektorius, kuris leistų parengti pinigų apžvalgą, iš NCB bus reikalaujama pateikti duomenis apie euro zonos rezidentų išleistų portfelinių investicijų vertybinių popierių sandorius grynąja verte, paskirstytus pagal institucinį sektorių, kuriam priklauso emitentas. Be to, portfelinių investicijų įsipareigojimai apims paskirstymą pagal vidaus emitento institucinį sektorių.

Tada euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų dalies sandorių grynąja verte statistiniai duomenys, paskirstyti pagal sektorių, rengiami konsoliduojant atitinkamų sektorių bendruosius nacionalinius įsipareigojimus grynąja verte ir atitinkamus euro zonos rezidentų išleistų ir įsigytų vertybinių popierių sandorius grynąja verte.

NCB (ir, kai tinkama, kitos kompetentingos institucijos) renka portfelinių investicijų duomenis pagal vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje.

1.2.   Ketvirčio mokėjimų balanso statistika

Tikslas

Euro zonos ketvirčio mokėjimų balanso tikslas – pateikti išsamesnę informaciją, kuri leistų plačiau analizuoti tarptautinius sandorius. Ketvirčio mokėjimų balanso duomenys taip pat yra dėmesingo šalies ekonomikos stebėjimo pagrindas.

Ši statistika žymiai prisideda sudarant euro zonos sektorių ir finansines sąskaitas bei kartu su Europos Komisija (Eurostatu) bendrai skelbiant Sąjungos ir (arba) euro zonos mokėjimų balansą.

Reikalavimai

Kiek įmanoma, ketvirčio mokėjimų balanso statistika atitinka tarptautinius standartus (žr. 2 straipsnio 4 dalį). Reikalaujamas ketvirčio mokėjimų balanso statistinių duomenų paskirstymas pateikiamas II priedo 2 lentelėje. Suderintos kapitalo ir finansinių sąskaitų sąvokos ir apibrėžtys išdėstytos III priede.

Ketvirčio einamosios sąskaitos straipsnių paskirstymas yra panašus į reikalaujamą mėnesio duomenų paskirstymą. Tačiau paslaugų ir pajamų straipsniams reikalingas išsamesnis ketvirčio duomenų paskirstymas.

Finansinės sąskaitos straipsnio „kitos investicijos“ atžvilgiu ECB vadovaujasi Tarptautinio valiutos fondo (TVF) Mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovo šeštojo leidimo (toliau – BV6) reikalavimais. Paskirstymas pateikiamas kitaip (t. y. pirmiausia paskirstoma pagal sektorius). Šis paskirstymas pagal sektorius yra detalesnis, tačiau ir toliau atitinka BV6 paskirstymą, kuriame pirmenybė teikiama priemonėms. Kaip ir BV6, grynieji pinigai ir indėliai atskiriami nuo paskolų ir kitų investicijų.

NCB privalo atskirti sandorius su euro zonos valstybėmis narėmis nuo visų kitų tarptautinių sandorių. euro zonos portfelinių investicijų turto sandorių grynąja verte statistiniai duomenys rengiami agreguojant pateiktus ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių sandorių grynąja verte duomenis. euro zonos portfelinių investicijų sandorių grynąja verte įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visų nacionalinių įsipareigojimų sandorius grynąja verte ir sandorius dėl vertybinių popierių, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai, grynąja verte.

Analogiškas suvestinių duomenų atskaitomybės reikalavimas bei parengimo metodas yra taikomas portfelinių investicijų pajamoms.

NCB taip pat turi pateikti ketvirčio duomenis, paskirstytus pagal institucinį sektorių. Šis duomenų reikalavimas viršija TVF standartinius komponentus. NCB privalo pateikti ketvirčio duomenis dėl šių sektorių: a) centriniai bankai; b) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinius bankus; c) pinigų rinkos fondai; d) valdžios sektorius; e) ne pinigų rinkos fondų investiciniai fondai; f) draudimo bendrovės ir pensijų fondai; g) kitos finansų įstaigos; h) ne finansų bendrovės; ir i) namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos.

Rengiant euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų sandorių grynąja verte statistinius duomenis pagal euro zonos rezidentų emitentų sektorių, reikalavimai ketvirčio statistiniams duomenims yra panašūs į mėnesio mokėjimų balansui taikomus reikalavimus.

Vadovaujantis nacionalinių sąskaitų sistema, BV6 rekomenduoja palūkanas įtraukti remiantis kaupimo principu. Šis reikalavimas turi įtakos einamajai sąskaitai (investicijų pajamoms) ir finansinei sąskaitai.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Tarptautinių investicijų balanso statistika


  Tikslas

  Tarptautinių investicijų balansas – visos euro zonos užsienio turto ir įsipareigojimų ataskaita, reikalinga pinigų politikos ir valiutų rinkos analizei. Visų pirma, jis padeda įvertinti valstybių narių išorinį pažeidžiamumą ir stebėti pinigus turinčio sektoriaus užsienyje turimo likvidaus turto pokyčius. Ši statistinė informacija labai svarbi rengiant likusio pasaulio sąskaitą euro zonos ketvirčio finansinėse ataskaitose. Ketvirčio tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys taip pat yra dėmesingo šalies ekonomikos stebėjimo pagrindas, įskaitant Europos Komisijos makroekonominio disbalanso procedūros kontekste (*1).

  Reikalavimai

  NCB privalo kas ketvirtį pateikti tarptautinių investicijų balanso statistinius duomenis apie laikotarpio pabaigos likučius ir perkainojimus dėl valiutos kurso ar kitų kainų pokyčių.
  Tarptautinių investicijų balanso duomenys kiek įmanoma turi atitikti tarptautinius standartus (žr. 2 straipsnio 4 dalį). ECB parengia tarptautinių investicijų balansą visai euro zonai. euro zonos tarptautinių investicijų balanso straipsnių paskirstymas pateikiamas II priedo 4 lentelėje.
  Tarptautinių investicijų balanse parodomi finansų likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, to laikotarpio pabaigos kainomis. Likučių vertė gali pasikeisti dėl toliau išdėstytų veiksnių. Pirma, dalis vertės per ataskaitinį laikotarpį pasikeis dėl finansinių sandorių, kurie įvyko ir buvo įtraukti į mokėjimų balansą. Antra, atitinkamo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje pozicijos iš dalies pasikeis dėl parodytų finansinio turto ir įsipareigojimų kainų pokyčių. Trečia, jeigu likučiai yra išreikšti ne apskaitos vienetu, naudojamu tarptautinių investicijų balanse, o kitomis valiutomis, vertei įtakos taip pat turės valiutų keitimo į kitas valiutas kursų pokyčiai. Galiausiai, bet koks kitas pokytis ne dėl pirmiau paminėtų veiksnių bus laikomas atsiradusiu dėl kitų apimties pokyčių per tą laikotarpį.
  Siekiant tinkamai suderinti euro zonos finansinius srautus ir likučius, reikia atskirti vertės pokyčius dėl kainos, valiutų kurso pasikeitimų ir dėl kitų apimties pokyčių.
  Tarptautinių investicijų balanso apimtis turėtų būti kuo panašesnė į ketvirčio mokėjimų balanso srautų apimtį. Sąvokos, apibrėžtys ir paskirstymai atitinka ketvirčio mokėjimų balanso srautams naudojamas sąvokas, apibrėžtis ir paskirstymus.
  Kiek įmanoma, tarptautinių investicijų balanso duomenys turėtų būti suderinti su kitais statistiniais duomenimis, pavyzdžiui, pinigų ir bankų statistika bei finansinių sąskaitų duomenimis.
  Kaip ir mėnesio bei ketvirčio mokėjimų balansuose, savo tarptautinių investicijų balanso statistikoje NCB turi atskirti investicijas euro zonos valstybių narių atžvilgiu nuo visų kitų tarptautinių investicijų pozicijų. Portfelinių investicijų sąskaitose turimus vertybinius popierius, išleistus euro zonos rezidentų, reikia atskirti nuo turimų vertybinių popierių, išleistų ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto statistiniai duomenys parengiami agreguojant ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių turto duomenis. euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visus nacionalinius įsipareigojimus ir euro zonos rezidentų išleistus ir nupirktus turimus vertybinius popierius.
  Tarptautinių investicijų balanse portfelinių investicijų turtas ir įsipareigojimai parengiami tik pagal likučių duomenis.
  NCB (ir, kai tinkama, kitos kompetentingos statistikos institucijos) renka bent jau duomenis apie ketvirčio portfelinių investicijų turto ir įsipareigojimų likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių pagal vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje.

  (*1)  
  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoj (OL L 306, 2011 11 23, p. 8) ir 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).“;" |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Tarptautinių investicijų balanso statistika

Tikslas

Tarptautinių investicijų balansas – visos euro zonos užsienio turto ir įsipareigojimų ataskaita, reikalinga pinigų politikos ir valiutų rinkos analizei. Visų pirma, jis padeda įvertinti valstybių narių išorinį pažeidžiamumą ir stebėti pinigus turinčio sektoriaus užsienyje turimo likvidaus turto pokyčius. Ši statistinė informacija labai svarbi rengiant likusio pasaulio sąskaitą euro zonos ketvirčio finansinėse ataskaitose. Ketvirčio tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys taip pat yra dėmesingo šalies ekonomikos stebėjimo pagrindas, įskaitant Europos Komisijos makroekonominio disbalanso procedūros kontekste (*1).

Reikalavimai

NCB privalo kas ketvirtį pateikti tarptautinių investicijų balanso statistinius duomenis apie laikotarpio pabaigos likučius ir perkainojimus dėl valiutos kurso ar kitų kainų pokyčių.

Tarptautinių investicijų balanso duomenys kiek įmanoma turi atitikti tarptautinius standartus (žr. 2 straipsnio 4 dalį). ECB parengia tarptautinių investicijų balansą visai euro zonai. euro zonos tarptautinių investicijų balanso straipsnių paskirstymas pateikiamas II priedo 4 lentelėje.

Tarptautinių investicijų balanse parodomi finansų likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, to laikotarpio pabaigos kainomis. Likučių vertė gali pasikeisti dėl toliau išdėstytų veiksnių. Pirma, dalis vertės per ataskaitinį laikotarpį pasikeis dėl finansinių sandorių, kurie įvyko ir buvo įtraukti į mokėjimų balansą. Antra, atitinkamo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje pozicijos iš dalies pasikeis dėl parodytų finansinio turto ir įsipareigojimų kainų pokyčių. Trečia, jeigu likučiai yra išreikšti ne apskaitos vienetu, naudojamu tarptautinių investicijų balanse, o kitomis valiutomis, vertei įtakos taip pat turės valiutų keitimo į kitas valiutas kursų pokyčiai. Galiausiai, bet koks kitas pokytis ne dėl pirmiau paminėtų veiksnių bus laikomas atsiradusiu dėl kitų apimties pokyčių per tą laikotarpį.

Siekiant tinkamai suderinti euro zonos finansinius srautus ir likučius, reikia atskirti vertės pokyčius dėl kainos, valiutų kurso pasikeitimų ir dėl kitų apimties pokyčių.

Tarptautinių investicijų balanso apimtis turėtų būti kuo panašesnė į ketvirčio mokėjimų balanso srautų apimtį. Sąvokos, apibrėžtys ir paskirstymai atitinka ketvirčio mokėjimų balanso srautams naudojamas sąvokas, apibrėžtis ir paskirstymus.

Kiek įmanoma, tarptautinių investicijų balanso duomenys turėtų būti suderinti su kitais statistiniais duomenimis, pavyzdžiui, pinigų ir bankų statistika bei finansinių sąskaitų duomenimis.

Kaip ir mėnesio bei ketvirčio mokėjimų balansuose, savo tarptautinių investicijų balanso statistikoje NCB turi atskirti investicijas euro zonos valstybių narių atžvilgiu nuo visų kitų tarptautinių investicijų pozicijų. Portfelinių investicijų sąskaitose turimus vertybinius popierius, išleistus euro zonos rezidentų, reikia atskirti nuo turimų vertybinių popierių, išleistų ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto statistiniai duomenys parengiami agreguojant ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių turto duomenis. euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visus nacionalinius įsipareigojimus ir euro zonos rezidentų išleistus ir nupirktus turimus vertybinius popierius.

Tarptautinių investicijų balanse portfelinių investicijų turtas ir įsipareigojimai parengiami tik pagal likučių duomenis.

NCB (ir, kai tinkama, kitos kompetentingos statistikos institucijos) renka bent jau duomenis apie ketvirčio portfelinių investicijų turto ir įsipareigojimų likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių pagal vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje.

(*1)  
  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoj (OL L 306, 2011 11 23, p. 8) ir 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).“;"

| 2. | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 lentelė pakeičiama taip:
  „2 lentelė


  Ketvirčio mokėjimų balansas | Kreditas | Debetas | Skelbtinas pogrupis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kreditas | Debetas |
| 1. | Einamoji sąskaita (1) |

2.

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2 lentelė pakeičiama taip:

„2 lentelė

Ketvirčio mokėjimų balansas

Kreditas

Debetas

Skelbtinas pogrupis

Kreditas

Debetas

1.

Einamoji sąskaita (1)

Geo 4d (2)

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Prekės

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Mokėjimų balanse apskaičiuoti bendrosios prekybos duomenys

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Grynasis perparduotų prekių eksportas

Geo 3

Geo 1

Įsigytos prekės, skirtos perparduoti (neigiamas kreditas)

Geo 3

Perparduotos prekės

Geo 3

Nepiniginis auksas

Geo 3

Geo 3

Kvazitranzitinės prekybos kainų skirtumo koregavimas

Geo 4

Geo 4

Paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Kitiems asmenims priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Niekur kitur nenurodytos techninės priežiūros ir remonto paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Transportas

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Kelionės

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Statyba

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Draudimo ir pensijų paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Finansinės paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Aiškiai įkainotos ir kitos finansinės paslaugos

Geo 3

Geo 3

Netiesiogiai apskaičiuotos finansinio tarpininkavimo paslaugos (NAFTAP)

Geo 3

Geo 3

Niekur kitur nenurodyti naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčiai

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Telekomunikacijų, kompiuterių ir informacinės paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Kitos verslo paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos

Geo 3

Geo 3

Profesinės ir konsultacinės valdymo paslaugos

Geo 3

Geo 3

Techninės, su prekyba susijusios ir kitos verslo paslaugos

Geo 3

Geo 3

Asmeninės, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Niekur kitur nenurodytos valdžios sektoriaus prekės ir paslaugos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Pirminės pajamos

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Kompensacija darbuotojams

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Investicijų pajamos

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) (3)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Tiesioginės investicijos

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Akcinis kapitalas (dividendai ir reinvesticijos)

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiesioginių investicijų įmonėse

Geo 3

Geo 3

Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos)

Geo 3

Geo 3

Tarp susietų įmonių

Geo 3

Geo 3

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Iš jų: reinvesticijos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Skolos priemonės

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiesioginių investicijų įmonėse

Geo 3

Geo 3

Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos)

Geo 3

Geo 3

Tarp susietų įmonių

Geo 3

Geo 3

Iš jų: palūkanos, nekoreguotos NAFTAP

Geo 3

Geo 3

Iš jų: palūkanos

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Portfelinės investicijos

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Nuosavybės vertybiniai popieriai

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Dividendai

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Investicinių fondų akcijos

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Dividendai

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Reinvesticijos

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Skolos vertybiniai popieriai

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Trumpalaikiai

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Palūkanos

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Ilgalaikiai

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Palūkanos

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Kitos investicijos

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Mokėjimai iš kvazibendrovių pajamų

Geo 3

Geo 3

Palūkanos

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Iš jų: specialiųjų skolinimosi teisių (SST) palūkanos

Geo 1

Iš jų: palūkanos iki NAFTAP asignavimo

Geo 3

Geo 3

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Investicijų pajamos, priskirtinos draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemų liudijimų turėtojams

Geo 3

Geo 3

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Oficialiosios tarptautinės atsargos

Geo 3

Geo 1

Iš jų: palūkanos

Geo 3

Kitos pirminės pajamos

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Valdžios sektorius

Geo 3

Geo 3

Gamybos ir importo mokesčiai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Produktų mokesčiai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Kiti gamybos mokesčiai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Subsidijos

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Subsidijos produktams

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Kitos subsidijos gamybai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Renta

Geo 3

Geo 3

Kiti sektoriai

Geo 3

Geo 3

Gamybos ir importo mokesčiai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Produktų mokesčiai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Kiti gamybos mokesčiai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Subsidijos

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Subsidijos produktams

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Kitos subsidijos gamybai

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Renta

Geo 3

Geo 3

Antrinės pajamos

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Valdžios sektorius

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Einamieji pajamų, turto ir pan. mokesčiai

Geo 3

Socialinės įmokos

Geo 3

Socialinės išmokos

Geo 3

Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas

Geo 3, SI

Geo 3, SI

Įvairūs einamieji pervedimai

Geo 3

Geo 3

Pridėtinės vertės mokesčiu ir bendromis nacionalinėmis pajamomis grindžiami Sąjungos nuosavi ištekliai

Sąjungos institucijos

Kiti sektoriai

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Einamieji pajamų, turto ir pan. mokesčiai

Geo 3

Socialinės įmokos

Geo 3

Geo 3

Socialinės išmokos

Geo 3

Geo 3

Grynosios ne gyvybės draudimo įmokos

Geo 3

Geo 3

Ne gyvybės draudimo reikalavimai

Geo 3

Geo 3

Įvairūs einamieji pervedimai

Geo 3

Geo 3

Iš jų: asmeniniai pervedimai (tarp rezidento ir nerezidento namų ūkių)

Geo 3

Geo 3

Iš jų: dirbančių asmenų perlaidos

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Koregavimas dėl pensinių įsipareigojimų/teisių pokyčių

Geo 3

Geo 3

| 2. | Kapitalo sąskaita |
| --- | --- |

2.

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas arba pardavimas/perleidimas (bendrąja verte)

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Kapitalo pervedimai

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Valdžios sektorius

Geo 3

Geo 3

Kapitalo mokesčiai

Geo 3

Investicinės dotacijos

Geo 3

Geo 3

Kiti kapitalo pervedimai

Geo 3

Geo 3

Iš jų: atleidimas nuo skolos

Geo 3

Geo 3

Kiti sektoriai

Geo 3

Geo 3

Kapitalo mokesčiai

Geo 3

Investicinės dotacijos

Geo 3

Kiti kapitalo pervedimai

Geo 3

Geo 3

Iš jų: atleidimas nuo skolos

Geo 3

Geo 3

| | Grynasis įsigytas finansinis turtas | Grynieji prisiimti įsipareigojimai | Grynosios investicijos | Skelbtina duomenų rinkinio dalis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynasis įsigytas finansinis turtas | Grynieji prisiimti įsipareigojimai | Grynosios investicijos |
| 3. | Finansinė sąskaita |

Grynasis įsigytas finansinis turtas

Grynieji prisiimti įsipareigojimai

Grynosios investicijos

Skelbtina duomenų rinkinio dalis

Grynasis įsigytas finansinis turtas

Grynieji prisiimti įsipareigojimai

Grynosios investicijos

3.

Geo 2 (4)

Geo 1

Geo 1

Geo 2 (4)

Geo 1

Geo 1

Tiesioginės investicijos

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiesioginių investicijų įmonėse

Geo 3

Geo 3

Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos)

Geo 3

Geo 3

Tarp susietų įmonių/Tarp susijusių įmonių

Geo 3

Geo 3

| a. | Nuosavybės vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

a.

Nuosavybės vertybiniai popieriai

Biržinės akcijos

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Nebiržinės akcijos ir kitos nuosavybės priemonės

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

| b. | Investicinių fondų akcijos |
| --- | --- |

b.

Investicinių fondų akcijos

Geo 2

Geo 2

Iš jų: reinvesticijos

Geo 1

Geo 1

Skolos priemonės

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiesioginių investicijų įmonėse

Geo 3

Geo 3

Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos)

Geo 3

Geo 3

Tarp susietų įmonių

Geo 3

Geo 3

Skolos vertybiniai popieriai

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Paskolos

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Kitos skolos priemonės

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Portfelinės investicijos

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Nuosavybės vertybiniai popieriai

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Biržinės akcijos

Geo 2

Geo 1

Nebiržinės akcijos

Geo 2

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Biržinės akcijos

Geo 1

Geo 1

Nebiržinės akcijos

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Biržinės akcijos

Geo 2

Nebiržinės akcijos

Geo 2

Investicinių fondų akcijos

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Iš jų: reinvesticijos

Geo 1

Geo 1

Skolos vertybiniai popieriai

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Trumpalaikiai

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Ilgalaikiai

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Išvestinės finansinės priemonės (neįtrauktos į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Kitos investicijos

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Pagal rezidento sektorių (Sek 2r)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Kitos nuosavybės priemonės

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 3

Pinigai ir indėliai

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Iš jų: euro valiuta

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3

Geo 3

Iš jų: Eurosistemos vidaus pretenzijos/įsipareigojimai

Geo 1

Geo 1

Ilgalaikiai

Geo 3

Geo 3

Pagal rezidento sektorių (Sek 2r)

Geo 1

Geo 1

Trumpalaikiai

Geo 1

Geo 1

Ilgalaikiai

Geo 1

Geo 1

Paskolos

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3, TVF

Geo 3, TVF

Ilgalaikiai

Geo 3, TVF

Geo 3, TVF

Pagal rezidento sektorių (Sek 2r)

Geo 1

Geo 1

Trumpalaikiai

Geo 1

Geo 1

Ilgalaikiai

Geo 1

Geo 1

Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 3

Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3

Geo 3

Ilgalaikiai

Geo 3

Geo 3

Iš jų: Ne finansų bendrovės

Geo 1

Geo 1

Kitos gautinos/mokėtinos sumos

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3

Geo 3

Ilgalaikiai

Geo 3

Geo 3

SST

Geo 1

Geo 1

Oficialiosios tarptautinės atsargos

Geo 3

Geo 1

| 4. | Balansuojamieji straipsniai |
| --- | --- |

4.

Prekių ir paslaugų balansas

Geo 4

Geo 4d

Einamosios sąskaitos balansas

Geo 1

Geo 1

Grynasis skolinimas (+)/grynasis skolinimasis (–) (einamosios ir kapitalo sąskaitos balansas)

Geo 1

Geo 1

Grynasis skolinimas (+)/grynasis skolinimasis (–) (iš finansinės sąskaitos)

Geo 1

Geo 1

Grynosios klaidos ir praleidimai

Geo 1

Geo 1

| 5. | Memorandumo straipsniai |
| --- | --- |

5.

Tiesioginės investicijos (platesnės apimties krypties principas)

Išorės

Vidaus

Išorės

Vidaus

Investicijų pajamos

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Finansiniai sandoriai

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

| (1) | Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys nustatytos III priede. |
| --- | --- |

(1)

Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys nustatytos III priede.

| (2) | Reikalaujamo geografinio paskirstymo duomenys pateikiami 7 lentelėje. |
| --- | --- |

(2)

Reikalaujamo geografinio paskirstymo duomenys pateikiami 7 lentelėje.

| (3) | Reikalaujamo institucinio sektoriaus paskirstymo duomenys pateikiami 8 lentelėje. |
| --- | --- |

(3)

Reikalaujamo institucinio sektoriaus paskirstymo duomenys pateikiami 8 lentelėje.

| (4) | Įskaitant sandorius grynąja verte (grynieji finansinio turto įsigijimai, atėmus grynuosius prisiimtus įsipareigojimus) išvestinėse finansinėse priemonėse.“; |
| --- | --- |

(4)

Įskaitant sandorius grynąja verte (grynieji finansinio turto įsigijimai, atėmus grynuosius prisiimtus įsipareigojimus) išvestinėse finansinėse priemonėse.“;

| b) | 2A lentelė išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

2A lentelė išbraukiama;

| c) | 4 lentelė pakeičiama taip:
  „4 lentelė


  Ketvirtinis tarptautinių investicijų balansas | Turtas (/išorės) | Įsipareigojimai (/vidaus) | Grynąja verte | Skelbtinas pogrupis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pozicijos |
| Pozicijos | Perkainojimai dėl valiutos kurso pokyčių | Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių | Pozicijos | Perkainojimai dėl valiutos kurso pokyčių | Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių | Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių | Turtas | Įsipareigojimai | Grynąja verte |
| 1. | Finansinė sąskaita
   (1) |

c)

4 lentelė pakeičiama taip:

„4 lentelė

Ketvirtinis tarptautinių investicijų balansas

Turtas (/išorės)

Įsipareigojimai (/vidaus)

Grynąja verte

Skelbtinas pogrupis

Pozicijos

Pozicijos

Perkainojimai dėl valiutos kurso pokyčių

Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių

Pozicijos

Perkainojimai dėl valiutos kurso pokyčių

Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių

Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių

Turtas

Įsipareigojimai

Grynąja verte

1.

Geo 2 (2)

Geo 1

Geo2

Geo 1

Geo1 (5)

Tiesioginės investicijos

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) (3)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiesioginių investicijų įmonėse

Geo 2

Geo 2

Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos)

Geo 2

Geo 2

Tarp susietų įmonių

Geo 2

Geo 2

| a. | Nuosavybės vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

a.

Nuosavybės vertybiniai popieriai

Biržinės akcijos

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Nebiržinės akcijos ir kitos nuosavybės priemonės

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

| b. | Investicinių fondų akcijos |
| --- | --- |

b.

Investicinių fondų akcijos

Geo 2

Geo 2

Skolos priemonės

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiesioginių investicijų įmonėse

Geo 2

Geo 2

Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos)

Geo 2

Geo 2

Tarp susietų įmonių

Geo 2

Geo 2

Skolos vertybiniai popieriai

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Paskolos

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Prekybos kreditai

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Kitos skolos priemonės

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Portfelinės investicijos

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) (4)

Geo 1

Geo 1

Nuosavybės vertybiniai popieriai

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 1

Biržinės akcijos

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Nebiržinės akcijos

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Biržinės akcijos

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Nebiržinės akcijos

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Investicinių fondų akcijos

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Skolos vertybiniai popieriai

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Trumpalaikiai

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1)

Geo 2

Geo 1

Ilgalaikiai

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Kurie turi būti išpirkti per laikotarpį iki vienerių metų

Geo 1

Kurie turi būti išpirkti per ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1)

Geo 2

Geo 1

Išvestinės finansinės priemonės (neįtrauktos į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal rezidento sektorių (Sek 2r)

Geo 1

Kitos investicijos

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Kitos nuosavybės priemonės

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 2

Geo 2

Pinigai ir indėliai

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Iš jų: euro valiuta

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3

Geo 3

Iš jų: Eurosistemos vidaus pretenzijos/įsipareigojimai

Geo 1

Geo 1

Ilgalaikiai

Geo 3

Geo 3

Pagal rezidento sektorių (Sek 2r)

Geo 1

Geo 1

Trumpalaikiai

Geo 1

Geo 1

Ilgalaikiai

Geo 1

Geo 1

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Paskolos

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3, TVF

Geo 3, TVF

Ilgalaikiai

Geo 3, TVF

Geo 3, TVF

Pagal rezidento sektorių (Sek 2r)

Geo 1

Geo 1

Trumpalaikiai

Geo 1

Geo 1

Ilgalaikiai

Geo 1

Geo 1

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo2

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Geo 3

Geo 3

Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3

Geo 3

Ilgalaikiai

Geo 3

Geo 3

Iš jų: ne finansų bendrovės

Geo 1

Geo 1

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Kitos gautinos/mokėtinos sumos

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Pagal rezidento sektorių (Sek 2)

Trumpalaikiai

Geo 3

Geo 3

Ilgalaikiai

Geo 3

Geo 3

SST

Geo 1

Geo 1

Geo 1

| 2. | Memorandumo straipsniai |
| --- | --- |

2.

Visa finansinė sąskaita (išskyrus oficialiąsias tarptautinės atsargas ir išvestines finansines priemones bei samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorius)

Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1)

Pinigų finansinės institucijos (PFI)

Geo 1

Geo 1

Valdžios sektorius

Geo 1

Geo 1

Kiti sektoriai

Geo 1

Geo 1

Ne pinigų rinkos fondų (ne PRF) investiciniai fondai

Geo 1

Geo 1

Draudimo bendrovės ir pensijų fondai

Geo 1

Geo 1

Kitos finansų įstaigos

Geo 1

Geo 1

Ne finansų bendrovės

Geo 1

Geo 1

Namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (NŪPTNPI)

Geo 1

Geo 1

Išorės skola

Bendroji išorės skola

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Grynoji išorės skola

Pagal rezidento sektorių (Sek 2d)

Geo 1

Geo 1

Tiesioginės investicijos (platesnės apimties krypties principas)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

| d) | 4A lentelė išbraukiama; |
| --- | --- |

d)

4A lentelė išbraukiama;

| e) | 7 lentelė pakeičiama taip:
  „7 lentelė


  Geografinis paskirstymas











  Geo 0 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 3 | Geo 4 | Geo 4d |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidaus + likęs pasaulis | Likusio pasaulio sektorius | Likusio pasaulio sektorius | Likusio pasaulio sektorius | Likusio pasaulio sektorius | Likusio pasaulio sektorius |
| Euro zonos šalys | Euro zonos šalys | Euro zonos šalys | Euro zonos šalys |
| Ne euro zonos šalys | Ne euro zonos šalys | Ne euro zonos šalys | Ne euro zonos šalys |
| | Sąjungos šalys | Sąjungos šalys | Sąjungos šalys |
| | Ne Sąjungos šalys | Ne Sąjungos šalys | Ne Sąjungos šalys |
| | | Atskiros Sąjungos valstybės narės, ECB ir Europos stabilumo mechanizmas (ESM) | G-20 valstybės (ne euro zonos) |
| | | Lengvatinės prekybos finansų centrai | Iš jų: Jungtinė Karalystė |
| | | Iš jų: Honkongas | Iš jų: Jungtinės Valstijos“ |
| | | Sąjungos institucijos (išskyrus ECB ir ESM) | |
| | | Iš jų: Europos investicijų bankas | |
| | | Tarptautinės organizacijos (išskyrus Sąjungos institucijas) | |
| | | Iš jų: TVF | |
| | | G-20 valstybės (ne euro zonos) | |
| | | Argentina | |
| | | Australija | |
| | | Brazilija | |
| | | Kanada | |
| | | Kinija | |
| | | Indija | |
| | | Indonezija | |
| | | Japonija | |
| | | Meksika | |
| | | Rusija | |
| | | Saudo Arabija | |
| | | Pietų Afrika | |
| | | Pietų Korėja | |
| | | Turkija | |
| | | Jungtinė Karalystė | |
| | | Jungtinės Valstijos | |
| | | Norvegija | |
| | | Šveicarija | |

e)

7 lentelė pakeičiama taip:

„7 lentelė

Geografinis paskirstymas

Geo 0

Geo 1

Geo 2

Geo 3

Geo 4

Geo 4d

Vidaus + likęs pasaulis

Likusio pasaulio sektorius

Likusio pasaulio sektorius

Likusio pasaulio sektorius

Likusio pasaulio sektorius

Likusio pasaulio sektorius

Euro zonos šalys

Euro zonos šalys

Euro zonos šalys

Euro zonos šalys

Ne euro zonos šalys

Ne euro zonos šalys

Ne euro zonos šalys

Ne euro zonos šalys

Sąjungos šalys

Sąjungos šalys

Sąjungos šalys

Ne Sąjungos šalys

Ne Sąjungos šalys

Ne Sąjungos šalys

Atskiros Sąjungos valstybės narės, ECB ir Europos stabilumo mechanizmas (ESM)

G-20 valstybės (ne euro zonos)

Lengvatinės prekybos finansų centrai

Iš jų: Jungtinė Karalystė

Iš jų: Honkongas

Iš jų: Jungtinės Valstijos“

Sąjungos institucijos (išskyrus ECB ir ESM)

Iš jų: Europos investicijų bankas

Tarptautinės organizacijos (išskyrus Sąjungos institucijas)

Iš jų: TVF

G-20 valstybės (ne euro zonos)

Argentina

Australija

Brazilija

Kanada

Kinija

Indija

Indonezija

Japonija

Meksika

Rusija

Saudo Arabija

Pietų Afrika

Pietų Korėja

Turkija

Jungtinė Karalystė

Jungtinės Valstijos

Norvegija

Šveicarija

| f) | 8 lentelė pakeičiama taip:
  „8 lentelė


  Sektorių paskirstymas









  Sek 1 | Sek 2 | Sek 2d | Sek 2r |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visa ekonomika | Centrinis bankas |

f)

8 lentelė pakeičiama taip:

„8 lentelė

Sektorių paskirstymas

Sek 1

Sek 2

Sek 2d

Sek 2r

Visa ekonomika

Centrinis bankas

| | Kitos PFI | Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką |
| --- | --- | --- |

Kitos PFI

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką

| | PRF |
| --- | --- |

PRF

| | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

Valdžios sektorius

| | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

Kiti sektoriai

Visa ekonomika

| | Centrinis bankas |
| --- | --- |

Centrinis bankas

| | Kitos PFI | Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką |
| --- | --- | --- |

Kitos PFI

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką

| | PRF |
| --- | --- |

PRF

| | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

Valdžios sektorius

| | Kiti sektoriai | Ne PRF investiciniai fondai |
| --- | --- | --- |

Kiti sektoriai

Ne PRF investiciniai fondai

| | Draudimo bendrovės ir pensijų fondai |
| --- | --- |

Draudimo bendrovės ir pensijų fondai

| | Kitos finansų įstaigos |
| --- | --- |

Kitos finansų įstaigos

| | Ne finansų bendrovės |
| --- | --- |

Ne finansų bendrovės

| | Namų ūkiai ir NŪPTNI |
| --- | --- |

Namų ūkiai ir NŪPTNI

Visa ekonomika

| | Centrinis bankas |
| --- | --- |

Centrinis bankas

| | Kitos PFI |
| --- | --- |

Kitos PFI

| | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

Valdžios sektorius

| | Kiti sektoriai

  Iš jų: | Ne PRF investiciniai fondai |
| --- | --- | --- |

Kiti sektoriai

Iš jų:

Ne PRF investiciniai fondai

| | Draudimo bendrovės ir pensijų fondai |
| --- | --- |

Draudimo bendrovės ir pensijų fondai

| | Kitoms finansų įstaigoms |
| --- | --- |

Kitoms finansų įstaigoms

| | Ne finansų bendrovės |
| --- | --- |

Ne finansų bendrovės

Visa ekonomika

| | Centrinis bankas |
| --- | --- |

Centrinis bankas

| | Kitos PFI |
| --- | --- |

Kitos PFI

| | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

Valdžios sektorius

| | Kiti sektoriai“; |
| --- | --- |

Kiti sektoriai“;

| g) | pridedama ši 9 lentelė:

  „
  9 lentelė


  Valiutų, kuriomis išreikštos pozicijos, paskirstymas

  Cur 1
  Eurais
  JAV doleriais
  Japonijos jenomis
  Kitomis valiutomis“. |
| --- | --- |

g)

pridedama ši 9 lentelė:

„
  9 lentelė

Valiutų, kuriomis išreikštos pozicijos, paskirstymas

Cur 1

Eurais

JAV doleriais

Japonijos jenomis

Kitomis valiutomis“.

---

(*1)  
  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoj (OL L 306, 2011 11 23, p. 8) ir 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).“;“

---

(1)  Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys nustatytos III priede.

(2)  Reikalaujamo geografinio paskirstymo duomenys pateikiami 7 lentelėje.

(3)  Reikalaujamo institucinio sektoriaus paskirstymo duomenys pateikiami 8 lentelėje.

(4)  Reikalaujamo valiutos, kuria išreikštos pozicijos, paskirstymo duomenys pateikiami 9 lentelėje.

(5)  Detalumas taip pat yra pilno reikalavimo dalis.“;

---