# Úřední věstník L 208/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 208 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6117. srpna 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 208

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6117. srpna 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1145 ze dne 7. června 2018, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud jde o organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1146 ze dne 7. června 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/892, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny, a nařízení (ES) č. 606/2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí | 9 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1147 ze dne 10. srpna 2018, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro zpracování odpadu
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5070)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2018/1148 ze dne 10. srpna 2018 o způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Řeckou republikou a o zrušení rozhodnutí (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21) | 91 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2018/1149 ze dne 10. srpna 2018 o nezávazných pokynech k určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a jiných rizik v dodavatelském řetězci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 | 94 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/1145 ze dne 7. června 2018, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud jde o organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1146 ze dne 7. června 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/892, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny, a nařízení (ES) č. 606/2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí

9

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1147 ze dne 10. srpna 2018, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro zpracování odpadu
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5070)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2018) 5070)

1

38

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2018/1148 ze dne 10. srpna 2018 o způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Řeckou republikou a o zrušení rozhodnutí (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21)

91

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2018/1149 ze dne 10. srpna 2018 o nezávazných pokynech k určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a jiných rizik v dodavatelském řetězci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2018/1145

ze dne 7. června 2018,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, pokud jde o organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 37 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 (2) doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393 (3) pozměnilo nařízení (EU) č. 1308/2013, zejména pokud jde o podporu pro organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 by proto změny příslušných ustanovení nařízení (EU) č. 1308/2013 mělo zohlednit. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 (2) doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393 (3) pozměnilo nařízení (EU) č. 1308/2013, zejména pokud jde o podporu pro organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 by proto změny příslušných ustanovení nařízení (EU) č. 1308/2013 mělo zohlednit.

| (2) | Měla by se aktualizovat ustanovení o vnitrostátní finanční podpoře v odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(2)

Měla by se aktualizovat ustanovení o vnitrostátní finanční podpoře v odvětví ovoce a zeleniny.

| (3) | Měla by se vyjasnit ustanovení týkající se případů, kdy by se členům organizace producentů mělo povolit prodávat určitý procentní podíl jejich produkce mimo organizaci producentů, pokud je k tomu organizace producentů ve svých stanovách oprávní a pokud je to v souladu s podmínkami členského státu. Prahová hodnota prodeje mimo organizaci producentů se musí upřesnit. |
| --- | --- |

(3)

Měla by se vyjasnit ustanovení týkající se případů, kdy by se členům organizace producentů mělo povolit prodávat určitý procentní podíl jejich produkce mimo organizaci producentů, pokud je k tomu organizace producentů ve svých stanovách oprávní a pokud je to v souladu s podmínkami členského státu. Prahová hodnota prodeje mimo organizaci producentů se musí upřesnit.

| (4) | Nová opatření týkající se koučování mezi organizacemi producentů a doplňování vzájemných fondů v operačních programech by měla být způsobilá pro finanční podporu Unie. |
| --- | --- |

(4)

Nová opatření týkající se koučování mezi organizacemi producentů a doplňování vzájemných fondů v operačních programech by měla být způsobilá pro finanční podporu Unie.

| (5) | Členské státy mohou z vnitrostátního rozpočtu nadále poskytovat vnitrostátní finanční podporu organizacím producentů v regionech Unie, kde je stupeň organizovanosti producentů obzvláště nízký. Aby se zabránilo narušení vnitřního trhu Unie, měly by se proto stanovit podmínky, za nichž lze poskytnout vnitrostátní finanční podporu v odvětví ovoce a zeleniny, jakož i metoda výpočtu stupně organizovanosti podle čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(5)

Členské státy mohou z vnitrostátního rozpočtu nadále poskytovat vnitrostátní finanční podporu organizacím producentů v regionech Unie, kde je stupeň organizovanosti producentů obzvláště nízký. Aby se zabránilo narušení vnitřního trhu Unie, měly by se proto stanovit podmínky, za nichž lze poskytnout vnitrostátní finanční podporu v odvětví ovoce a zeleniny, jakož i metoda výpočtu stupně organizovanosti podle čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (6) | Je třeba vyjasnit ustanovení týkající se způsobilosti některých investic pro finanční podporu Unie. |
| --- | --- |

(6)

Je třeba vyjasnit ustanovení týkající se způsobilosti některých investic pro finanční podporu Unie.

| (7) | Je zapotřebí upřesnit způsobilé a nezpůsobilé akce v souvislosti s propagací a komunikací, včetně akcí a činností zaměřených na diverzifikaci a konsolidaci trhů s ovocem a zeleninou, a to jak v rámci předcházení krizím, tak v jejich průběhu, pokud jde o způsobilost akcí a činností pro finanční podporu Unie. |
| --- | --- |

(7)

Je zapotřebí upřesnit způsobilé a nezpůsobilé akce v souvislosti s propagací a komunikací, včetně akcí a činností zaměřených na diverzifikaci a konsolidaci trhů s ovocem a zeleninou, a to jak v rámci předcházení krizím, tak v jejich průběhu, pokud jde o způsobilost akcí a činností pro finanční podporu Unie.

| (8) | Měla by se zjednodušit ustanovení týkající se výročních zpráv o organizacích producentů, sdruženích organizací producentů, včetně nadnárodních sdružení organizací producentů, a seskupeních producentů a o provozních fondech, operačních programech a plánech uznání. Tato ustanovení musí Komisi umožňovat sledovat odvětví přiměřeným způsobem. |
| --- | --- |

(8)

Měla by se zjednodušit ustanovení týkající se výročních zpráv o organizacích producentů, sdruženích organizací producentů, včetně nadnárodních sdružení organizací producentů, a seskupeních producentů a o provozních fondech, operačních programech a plánech uznání. Tato ustanovení musí Komisi umožňovat sledovat odvětví přiměřeným způsobem.

| (9) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | K zajištění hladkého přechodu ze stávajících požadavků, opatření a akcí stanovených v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 na nové požadavky uvedené v tomto nařízení by se měla stanovit přechodná ustanovení. |
| --- | --- |

(10)

K zajištění hladkého přechodu ze stávajících požadavků, opatření a akcí stanovených v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 na nové požadavky uvedené v tomto nařízení by se měla stanovit přechodná ustanovení.

| (11) | Toto nařízení by se mělo začít používat od stejného dne jako nařízení (EU) 2017/2393. Aby se však členským státům a hospodářským subjektům poskytl čas na přizpůsobení se novým pravidlům, měla by se ustanovení týkající se vnitrostátní finanční podpory, ukazatelů a sledování uplatňovat od 1. ledna 2019, |
| --- | --- |

(11)

Toto nařízení by se mělo začít používat od stejného dne jako nařízení (EU) 2017/2393. Aby se však členským státům a hospodářským subjektům poskytl čas na přizpůsobení se novým pravidlům, měla by se ustanovení týkající se vnitrostátní finanční podpory, ukazatelů a sledování uplatňovat od 1. ledna 2019,

| (12) | Podmínky pro použití nových opatření a akcí způsobilých pro finanční podporu Unie stanovené v nařízení (EU) č. 1308/2013 by se měly použít ode dne, kdy se začnou používat změny uvedeného nařízení zavedené nařízením (EU) 2017/2393, aby byla zajištěna tržní stabilita pro organizace producentů a jejich členy, zejména vzhledem k tomu, že se tato opatření týkají především předcházení krizím a jejich řešení, a aby organizace producentů a jejich členové mohli plně využívat výhod těchto nových opatření. Aby byla ochráněna legitimní očekávání, mohou se organizace producentů rozhodnout pokračovat v provádění probíhajících operačních programů podle pravidel použitelných v době schválení těchto programů nebo změnit své operační programy tak, aby mohli využívat výhod nových opatření a akcí způsobilých pro finanční podporu Unie, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 1308/2013, |
| --- | --- |

(12)

Podmínky pro použití nových opatření a akcí způsobilých pro finanční podporu Unie stanovené v nařízení (EU) č. 1308/2013 by se měly použít ode dne, kdy se začnou používat změny uvedeného nařízení zavedené nařízením (EU) 2017/2393, aby byla zajištěna tržní stabilita pro organizace producentů a jejich členy, zejména vzhledem k tomu, že se tato opatření týkají především předcházení krizím a jejich řešení, a aby organizace producentů a jejich členové mohli plně využívat výhod těchto nových opatření. Aby byla ochráněna legitimní očekávání, mohou se organizace producentů rozhodnout pokračovat v provádění probíhajících operačních programů podle pravidel použitelných v době schválení těchto programů nebo změnit své operační programy tak, aby mohli využívat výhod nových opatření a akcí způsobilých pro finanční podporu Unie, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 1308/2013,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se mění takto:

| 1) | Čl. 2 písm. e) se nahrazuje tímto:






  „e) | „nadnárodním sdružením organizací producentů“ každé sdružení organizací producentů, v němž se alespoň jedna ze sdružených organizací nebo sdružení nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má dané sdružení své sídlo;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Čl. 2 písm. e) se nahrazuje tímto:

„e)

„nadnárodním sdružením organizací producentů“ každé sdružení organizací producentů, v němž se alespoň jedna ze sdružených organizací nebo sdružení nachází v jiném členském státě než v tom, v němž má dané sdružení své sídlo;“.

| 2) | Článek 12 se nahrazuje tímto:

  „Článek 12
  Uvádění produkce na trh mimo organizaci producentů

  1.   Pokud je k tomu organizace producentů ve svých stanovách oprávní a pokud je to v souladu s podmínkami stanovenými členským státem a organizací producentů, členové této organizace producentů mohou:






  a) | prodávat produkty přímo ve svých podnicích nebo mimo ně spotřebitelům pro jejich osobní potřeby; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 12 se nahrazuje tímto:

„Článek 12

Uvádění produkce na trh mimo organizaci producentů

1.   Pokud je k tomu organizace producentů ve svých stanovách oprávní a pokud je to v souladu s podmínkami stanovenými členským státem a organizací producentů, členové této organizace producentů mohou:

a)

prodávat produkty přímo ve svých podnicích nebo mimo ně spotřebitelům pro jejich osobní potřeby;

| b) | uvádět na trh sami nebo prostřednictvím jiné organizace producentů, kterou určí jejich vlastní organizace producentů, množství produktů, které je s ohledem na jejich objem a hodnotu nepatrné ve srovnání s objemem a hodnotou obchodované produkce dotčených produktů jejich organizace; |
| --- | --- |

b)

uvádět na trh sami nebo prostřednictvím jiné organizace producentů, kterou určí jejich vlastní organizace producentů, množství produktů, které je s ohledem na jejich objem a hodnotu nepatrné ve srovnání s objemem a hodnotou obchodované produkce dotčených produktů jejich organizace;

| c) | uvádět na trh sami nebo prostřednictvím jiné organizace producentů, kterou určí jejich vlastní organizace, produkty, které svou povahou nebo tím, že členové omezili objem nebo hodnotu jejich produkce, běžně nejsou pokryty obchodními činnostmi dotyčné organizace producentů. |
| --- | --- |

c)

uvádět na trh sami nebo prostřednictvím jiné organizace producentů, kterou určí jejich vlastní organizace, produkty, které svou povahou nebo tím, že členové omezili objem nebo hodnotu jejich produkce, běžně nejsou pokryty obchodními činnostmi dotyčné organizace producentů.

2.   Procentní podíl produkce, kterou členové uvádí na trh mimo organizaci producentů podle odstavce 1, nesmí překročit 25 % objemu nebo hodnoty obchodované produkce každého člena organizace.

Členské státy však mohou stanovit nižší procentní podíl produkce, kterou členové mohou uvádět na trh mimo organizaci producentů, než je podíl uvedený v prvním pododstavci. Členské státy mohou tento procentní podíl zvýšit až na 40 % v případě produktů, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (*1), nebo pokud členové uvádějí svoji produkci na trh prostřednictvím jiné organizace producentů, kterou určí jejich vlastní organizace producentů.

(*1)  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).“
  "

*1

| 3) | V článku 22 se odstavec 10 nahrazuje tímto:

  „10.   Jestliže dojde ke snížení produkce v důsledku přírodní pohromy, klimatického jevu, chorob rostlin nebo zvířat nebo napadení škůdci, veškerá pojistná plnění obdržená z těchto důvodů v rámci opatření pro pojištění úrody podle kapitoly III oddílu 7 nebo rovnocenných opatření řízených organizací producentů nebo jejími členy mohou být zahrnuta do hodnoty produkce uvedené na trh.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 22 se odstavec 10 nahrazuje tímto:

„10.   Jestliže dojde ke snížení produkce v důsledku přírodní pohromy, klimatického jevu, chorob rostlin nebo zvířat nebo napadení škůdci, veškerá pojistná plnění obdržená z těchto důvodů v rámci opatření pro pojištění úrody podle kapitoly III oddílu 7 nebo rovnocenných opatření řízených organizací producentů nebo jejími členy mohou být zahrnuta do hodnoty produkce uvedené na trh.“

| 4) | V článku 30 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, které získaly podporu uvedenou v článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo v článku 19 nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (*2), mohou ve stejném období provádět operační program za předpokladu, že dotčený členský stát zajistí, aby příjemci obdrželi podporu za danou akci pouze v rámci jednoho režimu.


  (*2)  Nařízení Komise (EU) č. 702/2014 ze dne 25. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 193, 1.7.2014, s. 1).“
  " |
| --- | --- |

4)

V článku 30 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů, které získaly podporu uvedenou v článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo v článku 19 nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (*2), mohou ve stejném období provádět operační program za předpokladu, že dotčený členský stát zajistí, aby příjemci obdrželi podporu za danou akci pouze v rámci jednoho režimu.

(*2)  Nařízení Komise (EU) č. 702/2014 ze dne 25. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 193, 1.7.2014, s. 1).“
  "

*2

| 5) | V čl. 31 odst. 6 prvním pododstavci se první věta nahrazuje tímto:
  „Investice, včetně investic v rámci leasingových smluv, mohou být financovány prostřednictvím provozního fondu jednorázovou platbou nebo formou splátek, které byly schváleny v operačním programu.“ |
| --- | --- |

5)

V čl. 31 odst. 6 prvním pododstavci se první věta nahrazuje tímto:

„Investice, včetně investic v rámci leasingových smluv, mohou být financovány prostřednictvím provozního fondu jednorázovou platbou nebo formou splátek, které byly schváleny v operačním programu.“

| 6) | V kapitole III hlavy II se oddíl 3 nahrazuje tímto:


  „
  Oddíl 3




  Podpora v souvislosti se vzájemnými fondy




  Článek 40
  Podpora v souvislosti se vzájemnými fondy

  1.   Členské státy přijmou podrobná ustanovení týkající se podpory na správní náklady na zřízení vzájemných fondů a doplňování vzájemných fondů podle čl. 33 odst. 3 prvního pododstavce písm. d) nařízení (EU) č. 1308/2013.


  2.   Podpora na správní náklady na zřízení vzájemných fondů uvedená v odstavci 1 zahrnuje jak finanční podporu Unie, tak příspěvek organizace producentů. Celková výše uvedené podpory nesmí překročit v prvním roce fungování vzájemného fondu 5 % příspěvku organizace producentů do fondu, v druhém roce 4 % nebo ve třetím roce 2 %.


  3.   Organizace producentů může obdržet podporu na správní náklady na zřízení vzájemných fondů podle odstavce 1 pouze jednou a pouze v prvních třech letech fungování daného vzájemného fondu. Pokud požádá organizace producentů o podporu až ve druhém nebo třetím roce fungování vzájemných fondů, podpora činí 4 % nebo resp. 2 % příspěvku organizace producentů do příslušného vzájemného fondu v druhém a třetím roce jeho fungování.


  4.   Členské státy mohou stanovit stropy pro částky, které může organizace producentů obdržet jako podporu v souvislosti se vzájemnými fondy.“ |
| --- | --- |

6)

V kapitole III hlavy II se oddíl 3 nahrazuje tímto:

„
  Oddíl 3

Podpora v souvislosti se vzájemnými fondy

Článek 40

Podpora v souvislosti se vzájemnými fondy

1.   Členské státy přijmou podrobná ustanovení týkající se podpory na správní náklady na zřízení vzájemných fondů a doplňování vzájemných fondů podle čl. 33 odst. 3 prvního pododstavce písm. d) nařízení (EU) č. 1308/2013.

2.   Podpora na správní náklady na zřízení vzájemných fondů uvedená v odstavci 1 zahrnuje jak finanční podporu Unie, tak příspěvek organizace producentů. Celková výše uvedené podpory nesmí překročit v prvním roce fungování vzájemného fondu 5 % příspěvku organizace producentů do fondu, v druhém roce 4 % nebo ve třetím roce 2 %.

3.   Organizace producentů může obdržet podporu na správní náklady na zřízení vzájemných fondů podle odstavce 1 pouze jednou a pouze v prvních třech letech fungování daného vzájemného fondu. Pokud požádá organizace producentů o podporu až ve druhém nebo třetím roce fungování vzájemných fondů, podpora činí 4 % nebo resp. 2 % příspěvku organizace producentů do příslušného vzájemného fondu v druhém a třetím roce jeho fungování.

4.   Členské státy mohou stanovit stropy pro částky, které může organizace producentů obdržet jako podporu v souvislosti se vzájemnými fondy.“

| 7) | V kapitole III hlavy II se doplňuje nový oddíl 8, který zní:


  „
  Oddíl 8




  Podpora v souvislosti s koučováním




  Článek 51a
  Provádění opatření v souvislosti s koučováním

  1.   Pro účely čl. 33 odst. 3 písm. i) nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou pro podporu způsobilá tato opatření v souvislosti s koučováním:






  a) | výměna osvědčených postupů souvisejících s opatřeními pro předcházení krizím a jejich řešení podle čl. 33 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013, jež pomůže uznaným organizacím producentů, seskupením producentů nebo individuálním producentům těžit ze zkušeností s prováděním opatření pro předcházení krizím a jejich řešení; |
| --- | --- | --- |

7)

V kapitole III hlavy II se doplňuje nový oddíl 8, který zní:

„
  Oddíl 8

Podpora v souvislosti s koučováním

Článek 51a

Provádění opatření v souvislosti s koučováním

1.   Pro účely čl. 33 odst. 3 písm. i) nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou pro podporu způsobilá tato opatření v souvislosti s koučováním:

a)

výměna osvědčených postupů souvisejících s opatřeními pro předcházení krizím a jejich řešení podle čl. 33 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013, jež pomůže uznaným organizacím producentů, seskupením producentů nebo individuálním producentům těžit ze zkušeností s prováděním opatření pro předcházení krizím a jejich řešení;

| b) | podpora zřizování nových organizací producentů, slučování stávajících organizací nebo opatření umožňujících individuálním producentům připojit se ke stávající organizaci producentů; |
| --- | --- |

b)

podpora zřizování nových organizací producentů, slučování stávajících organizací nebo opatření umožňujících individuálním producentům připojit se ke stávající organizaci producentů;

| c) | vytváření příležitostí k navazování kontaktů pro poskytovatele a adresáty koučování s cílem posílit především marketingové kanály jako prostředek předcházení krizím a jejich řešení. |
| --- | --- |

c)

vytváření příležitostí k navazování kontaktů pro poskytovatele a adresáty koučování s cílem posílit především marketingové kanály jako prostředek předcházení krizím a jejich řešení.

2.   Poskytovatelem koučování je sdružení organizací producentů nebo organizace producentů. Poskytovatel koučování je příjemcem podpory na opatření v souvislosti s koučováním.

3.   Adresátem koučování je uznaná organizace producentů nebo seskupení producentů, které se nachází v regionech s mírou organizovanosti nižší než 20 % po tři po sobě jdoucí roky, které předcházejí provádění operačního programu.

Individuální producenti a nečlenské subjekty organizace producentů nebo jejich sdružení mohou být adresáty koučování i v případě, že se nacházejí v regionech s mírou organizovanosti vyšší než 20 %.

4.   Výdaje v souvislosti s koučováním jsou součástí opatření pro předcházení krizím a jejich řešení z operačního programu podle čl. 33 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Způsobilé náklady v souvislosti s koučováním jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.

Všechny náklady definované v příloze III se proplácí poskytovateli koučování.

5.   Opatření v souvislosti s koučováním nelze zadat žádnému vnějšímu subjektu.“

| 8) | Článek 52 se nahrazuje tímto:

  „Článek 52
  Podmínky pro uplatnění vnitrostátní finanční podpory

  1.   Pro účely čl. 35 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 se stupeň organizovanosti producentů v určitém regionu členského státu vypočítá na základě hodnoty ovoce a zeleniny vyprodukovaných v daném regionu a uvedených na trh:






  a) | uznanými organizacemi producentů a sdruženími organizací producentů a |
| --- | --- | --- |

8)

Článek 52 se nahrazuje tímto:

„Článek 52

Podmínky pro uplatnění vnitrostátní finanční podpory

1.   Pro účely čl. 35 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 se stupeň organizovanosti producentů v určitém regionu členského státu vypočítá na základě hodnoty ovoce a zeleniny vyprodukovaných v daném regionu a uvedených na trh:

a)

uznanými organizacemi producentů a sdruženími organizací producentů a

| b) | seskupeními producentů uznanými v souladu s článkem 125e nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo organizacemi producentů a seskupeními producentů uznanými v souladu s článkem 27 nařízení (EU) č. 1305/2013. |
| --- | --- |

b)

seskupeními producentů uznanými v souladu s článkem 125e nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo organizacemi producentů a seskupeními producentů uznanými v souladu s článkem 27 nařízení (EU) č. 1305/2013.

Pro účely výpočtu se hodnota stanovená podle prvního pododstavce vydělí celkovou hodnotou ovoce a zeleniny vyprodukovaných v uvedeném regionu.

2.   Do hodnoty ovoce a zeleniny vyprodukovaných v daném regionu a uvedených na trh organizacemi, sdruženími a seskupeními uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a b) se započítávají pouze ty produkty, pro které jsou uvedené organizace, sdružení a seskupení uznány. Článek 22 se použije obdobně.

Pro výpočet celkové hodnoty ovoce a zeleniny vyprodukovaných v daném regionu se obdobně použije metodika uvedená v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 (*3).

3.   Vnitrostátní finanční podporu je možné čerpat pouze pro ovoce a zeleninu vyprodukované v regionu podle odstavce 4.

4.   Členské státy vymezí regiony jako určitou část svého území podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou jejich agronomické a ekonomické charakteristiky a jejich regionální zemědělský potenciál/potenciál týkající se ovoce a zeleniny, nebo jejich institucionální či administrativní struktura, u nichž jsou k dispozici údaje pro výpočet stupně organizovanosti podle odstavce 1.

Regiony vymezené členským státem nesmí být změněny po dobu nejméně pěti let, pokud by taková změna nebyla objektivně odůvodněna, zejména příčinami, které nesouvisejí s výpočtem stupně organizovanosti producentů v daném regionu či regionech.

5.   Před poskytnutím vnitrostátní finanční podpory oznámí členské státy Komisi seznam regionů, které splňují kritéria podle čl. 35 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, a výši vnitrostátní finanční podpory, která se poskytne organizacím producentů v těchto regionech.

Členské státy oznámí Komisi všechny změny týkající se regionů, které splňují kritéria podle čl. 35 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.

(*3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 ze dne 5. prosince 2003 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství (Úř. věst. L 33, 5.2.2004, s. 1).“
  "

*3

| 9) | Článek 56 se nahrazuje tímto:

  „Článek 56
  Ukazatele

  1.   Operační programy a vnitrostátní strategie jsou sledovány a hodnoceny za účelem posouzení pokroku dosaženého v plnění cílů stanovených v operačních programech a jejich účelnosti a účinnosti s ohledem na tyto cíle.


  2.   Pokrok, účelnost a účinnost podle odstavce 1 se posuzují po celou dobu provádění operačního programu na základě ukazatelů uvedených v oddílu 4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2017/892 vztahujících se k akcím a opatřením prováděným uznanými organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů, nadnárodními sdruženími organizací producentů a seskupeními producentů během operačních programů.“ |
| --- | --- |

9)

Článek 56 se nahrazuje tímto:

„Článek 56

Ukazatele

1.   Operační programy a vnitrostátní strategie jsou sledovány a hodnoceny za účelem posouzení pokroku dosaženého v plnění cílů stanovených v operačních programech a jejich účelnosti a účinnosti s ohledem na tyto cíle.

2.   Pokrok, účelnost a účinnost podle odstavce 1 se posuzují po celou dobu provádění operačního programu na základě ukazatelů uvedených v oddílu 4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2017/892 vztahujících se k akcím a opatřením prováděným uznanými organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů, nadnárodními sdruženími organizací producentů a seskupeními producentů během operačních programů.“

| 10) | Článek 57 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se písm. c) nahrazuje tímto:






  „c) | poskytovaly informace k plnění požadavků na předkládání zpráv.“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Článek 57 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se písm. c) nahrazuje tímto:

„c)

poskytovaly informace k plnění požadavků na předkládání zpráv.“;

| b) | odstavec 3 se mění takto:






  i) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Hodnocení posoudí pokrok dosažený při plnění celkových cílů programu na základě ukazatelů uvedených v oddílu 4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2017/892.“; |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 3 se mění takto:

i)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Hodnocení posoudí pokrok dosažený při plnění celkových cílů programu na základě ukazatelů uvedených v oddílu 4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2017/892.“;

| ii) | poslední pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Zpráva o hodnocení se připojí k příslušné výroční zprávě uvedené v článku 21 prováděcího nařízení (EU) 2017/892.“ |
| --- | --- |

ii)

poslední pododstavec se nahrazuje tímto:

„Zpráva o hodnocení se připojí k příslušné výroční zprávě uvedené v článku 21 prováděcího nařízení (EU) 2017/892.“

| 11) | Přílohy II, III a V se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

11)

Přílohy II, III a V se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Přechodná ustanovení

Aniž je dotčen článek 34 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, operační program schválený podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 543/2011 (4) nebo nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 před 20. lednem 2018 nadále probíhá do svého ukončení za podmínek platných před 1. lednem 2018.

4

Na žádost organizace producentů nebo sdružení organizací producentů však členské státy mohou schválit změny operačního programu schváleného podle prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 nebo nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 před 20. lednem 2018. Tyto změny musí splňovat požadavky nařízení (EU) č. 1308/2013 ve znění nařízení (EU) 2017/2393, nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 ve znění článku 1 tohoto nařízení a prováděcího nařízení (EU) 2017/892 ve znění prováděcího nařízení (EU) 2018/1146 (5).

5

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2018.

Body 8, 9 a 10 článku 1 a bod 3 přílohy se však použijí ode dne 1. ledna 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7.6.2018

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 ze dne 13. března 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny, a doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o sankce uplatňované v uvedených odvětvích, a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 (Úř. věst. L 138, 25.5.2017, s. 4).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393 ze dne 13. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), (EU) č. 1306/2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky, (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, a (EU) č. 652/2014, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin (Úř. věst. L 350, 29.12.2017, s. 15).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (Úř. věst. L 157 15.6.2011 s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1146 ze dne 7. června 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/892, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny, a nařízení (ES) č. 606/2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (viz strana 9 v tomto čísle Úředního věstníku).

5

---

PŘÍLOHA

Přílohy nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891 se mění takto:

| 1) | Příloha II se mění takto:






  a) | bod 20 se nahrazuje tímto:






  „20. | Opatření svěřená organizací producentů nebo jejími sdruženími vnějším subjektům mimo Unii, s výjimkou případů, kdy se propagace provádí mimo Unii podle článku 14 prováděcího nařízení (EU) 2017/892.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Příloha II se mění takto:

a)

bod 20 se nahrazuje tímto:

„20.

| b) | doplňuje se nový bod 21, který zní:






  „21. | Vývozní úvěr vázaný na opatření a činnosti, jejichž cílem je diverzifikace a konsolidace na trzích s ovocem a zeleninou, a to jak v rámci předcházení krizím, tak v jejich průběhu.“ |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nový bod 21, který zní:

„21.

| 2) | V příloze III se doplňují nové body 12, 13 a 14, které znějí:






  „12. | Náklady v souvislosti s koučováním jako součást opatření pro předcházení krizím a jejich řešení z operačního programu.
  Způsobilými náklady v rámci tohoto opatření jsou:






  a) | náklady na organizování a poskytování koučování a |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V příloze III se doplňují nové body 12, 13 a 14, které znějí:

„12.

Náklady v souvislosti s koučováním jako součást opatření pro předcházení krizím a jejich řešení z operačního programu.

Způsobilými náklady v rámci tohoto opatření jsou:

a)

náklady na organizování a poskytování koučování a

| b) | cestovní výlohy, náklady na ubytování a denní příspěvky poskytovatele koučování. |
| --- | --- |

b)

cestovní výlohy, náklady na ubytování a denní příspěvky poskytovatele koučování.

| 13. | Náklady v souvislosti s vyjednáním, prováděním a správou fytosanitárních protokolů třetích zemí na území Unie, pokud je nese organizace producentů nebo sdružení organizací producentů jako součást opatření pro předcházení krizím a jejich řešení podle čl. 33 odst. 3 písm. a) a c) nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou proplacení výdajů třetí země. |
| --- | --- |

13.

Náklady v souvislosti s vyjednáním, prováděním a správou fytosanitárních protokolů třetích zemí na území Unie, pokud je nese organizace producentů nebo sdružení organizací producentů jako součást opatření pro předcházení krizím a jejich řešení podle čl. 33 odst. 3 písm. a) a c) nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou proplacení výdajů třetí země.

| 14. | Náklady v souvislosti s opatřeními v oblasti propagace a komunikace podle článku 14 prováděcího nařízení (EU) 2017/892. Způsobilými náklady v rámci těchto opatření jsou náklady v souvislosti s organizací propagačních a informačních akcí a účastí na nich, včetně činnosti v oblasti vztahů s veřejností, a s propagačními a informačními kampaněmi; mohou mít podobu účasti na akcích, veletrzích a výstavách významných z vnitrostátního, evropského nebo mezinárodního hlediska. Náklady v souvislosti se službami technického poradenství jsou způsobilé, pokud jsou nezbytné pro organizaci těchto akcí nebo účast na nich nebo pro propagační a informační kampaně.“ |
| --- | --- |

14.

Náklady v souvislosti s opatřeními v oblasti propagace a komunikace podle článku 14 prováděcího nařízení (EU) 2017/892. Způsobilými náklady v rámci těchto opatření jsou náklady v souvislosti s organizací propagačních a informačních akcí a účastí na nich, včetně činnosti v oblasti vztahů s veřejností, a s propagačními a informačními kampaněmi; mohou mít podobu účasti na akcích, veletrzích a výstavách významných z vnitrostátního, evropského nebo mezinárodního hlediska. Náklady v souvislosti se službami technického poradenství jsou způsobilé, pokud jsou nezbytné pro organizaci těchto akcí nebo účast na nich nebo pro propagační a informační kampaně.“

| 3) | Příloha V se nahrazuje tímto:


  „PŘÍLOHA V

  Údaje, které je třeba zahrnout do výroční zprávy členských států podle čl. 54 písm. b)

  Všechny údaje se vztahují ke kalendářnímu roku, za nějž se podává zpráva. Zpráva obsahuje informace o provedených kontrolách a správních sankcích uplatněných s ohledem na daný rok. Pokud jde o údaje, které se v průběhu roku mění, výroční zpráva by měla uvádět aktuální situaci k 31. prosinci roku, za nějž se podává zpráva.
  ČÁST A — ÚDAJE PRO ŘÍZENÍ TRHU








  1. | Správní údaje:






  a) | změny vnitrostátních právních předpisů přijatých k provedení oddílu 3 kapitoly II hlavy I a oddílů 1, 2 a 3 kapitoly III hlavy II nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Příloha V se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA V

Údaje, které je třeba zahrnout do výroční zprávy členských států podle čl. 54 písm. b)

Všechny údaje se vztahují ke kalendářnímu roku, za nějž se podává zpráva. Zpráva obsahuje informace o provedených kontrolách a správních sankcích uplatněných s ohledem na daný rok. Pokud jde o údaje, které se v průběhu roku mění, výroční zpráva by měla uvádět aktuální situaci k 31. prosinci roku, za nějž se podává zpráva.

ČÁST A — ÚDAJE PRO ŘÍZENÍ TRHU

1.

a)

změny vnitrostátních právních předpisů přijatých k provedení oddílu 3 kapitoly II hlavy I a oddílů 1, 2 a 3 kapitoly III hlavy II nařízení (EU) č. 1308/2013;

| b) | změny týkající se vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy platné pro operační programy. |
| --- | --- |

b)

změny týkající se vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy platné pro operační programy.

| 2. | Údaje týkající se organizací producentů, sdružení organizací producentů, nadnárodních sdružení organizací producentů a seskupení producentů:






  a) | celkový počet uznaných/pozastavených organizací producentů, sdružení organizací producentů, nadnárodních sdružení organizací producentů a seskupení producentů. Navíc:






  i) | u sdružení organizací producentů: počet členů organizací producentů; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

celkový počet uznaných/pozastavených organizací producentů, sdružení organizací producentů, nadnárodních sdružení organizací producentů a seskupení producentů. Navíc:

i)

u sdružení organizací producentů: počet členů organizací producentů;

| ii) | u nadnárodních sdružení organizací producentů: počet členů organizací producentů a členské státy, kde mají tito členové své sídlo; |
| --- | --- |

ii)

u nadnárodních sdružení organizací producentů: počet členů organizací producentů a členské státy, kde mají tito členové své sídlo;

| b) | celkový počet organizací producentů, sdružení organizací producentů, nadnárodních sdružení organizací producentů a seskupení producentů, jejichž uznání bylo odebráno. Kromě toho u nadnárodních sdružení organizací producentů: počet členů organizací a členské státy, kde mají tito členové své sídlo; |
| --- | --- |

b)

celkový počet organizací producentů, sdružení organizací producentů, nadnárodních sdružení organizací producentů a seskupení producentů, jejichž uznání bylo odebráno. Kromě toho u nadnárodních sdružení organizací producentů: počet členů organizací a členské státy, kde mají tito členové své sídlo;

| c) | celkový počet fúzí mezi organizacemi (rozdělení na celkový počet, počet nových organizací a nové/á identifikační číslo/a); |
| --- | --- |

c)

celkový počet fúzí mezi organizacemi (rozdělení na celkový počet, počet nových organizací a nové/á identifikační číslo/a);

| d) | počet členů (celkem a rozdělení na právnické a fyzické osoby a producenty ovoce a zeleniny); |
| --- | --- |

d)

počet členů (celkem a rozdělení na právnické a fyzické osoby a producenty ovoce a zeleniny);

| e) | celkový počet organizací/seskupení s operačním programem/plánem uznání (rozdělení na uznané, pozastavené a ke sloučení); |
| --- | --- |

e)

celkový počet organizací/seskupení s operačním programem/plánem uznání (rozdělení na uznané, pozastavené a ke sloučení);

| f) | část produkce produktů určených pro trh s čerstvými produkty (s uvedením jejich hodnoty a objemu); |
| --- | --- |

f)

část produkce produktů určených pro trh s čerstvými produkty (s uvedením jejich hodnoty a objemu);

| g) | část produkce produktů určených ke zpracování (s uvedením jejich hodnoty a objemu); |
| --- | --- |

g)

část produkce produktů určených ke zpracování (s uvedením jejich hodnoty a objemu);

| h) | plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

h)

plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny.

| 3. | Údaje o výdajích:






  a) | výdaje v souvislosti s organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů a nadnárodními sdruženími organizací producentů (rozdělené na provozní fond, konečný provozní fond a vnitrostátní finanční podporu); |
| --- | --- | --- |

3.

a)

výdaje v souvislosti s organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů a nadnárodními sdruženími organizací producentů (rozdělené na provozní fond, konečný provozní fond a vnitrostátní finanční podporu);

| b) | celkové skutečné výdaje operačních programů pro organizace producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodní sdružení organizací producentů (rozdělené na akce a opatření spojené s jejich cíli); |
| --- | --- |

b)

celkové skutečné výdaje operačních programů pro organizace producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodní sdružení organizací producentů (rozdělené na akce a opatření spojené s jejich cíli);

| c) | celkové skutečné výdaje pro seskupení producentů; |
| --- | --- |

c)

celkové skutečné výdaje pro seskupení producentů;

| d) | stažení z trhu rozdělené podle kategorií produktů (objem, celkové výdaje, výše finanční podpory EU a určení (bezplatné rozdělení, kompostování, zpracovatelský průmysl a další)). |
| --- | --- |

d)

stažení z trhu rozdělené podle kategorií produktů (objem, celkové výdaje, výše finanční podpory EU a určení (bezplatné rozdělení, kompostování, zpracovatelský průmysl a další)).

| 4. | Údaje související se sledováním operačních programů a plánů uznání:






  a) | ukazatele týkající se organizací producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů (rozdělené na akce a opatření spojené s jejich cíli); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

ukazatele týkající se organizací producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů (rozdělené na akce a opatření spojené s jejich cíli);

| b) | ukazatele týkající se seskupení producentů. |
| --- | --- |

b)

ukazatele týkající se seskupení producentů.

ČÁST B — ÚDAJE PRO ÚČETNÍ ZÁVĚRKU

Údaje o kontrolách a správních sankcích:

| a) | kontroly provedené členským státem: údaje o navštívených subjektech a data návštěv; |
| --- | --- |

a)

kontroly provedené členským státem: údaje o navštívených subjektech a data návštěv;

| b) | četnost kontrol; |
| --- | --- |

b)

četnost kontrol;

| c) | výsledky kontrol; |
| --- | --- |

c)

výsledky kontrol;

| d) | uložené správní sankce. |
| --- | --- |

d)

uložené správní sankce.

---

| 17.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1146

ze dne 7. června 2018,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/892, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny, a nařízení (ES) č. 606/2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 38, čl. 182 odst. 1 a 4 a článek 223 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (2), a zejména na čl. 62 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/892 (3) stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393 (4) pozměnilo nařízení (EU) č. 1308/2013, zejména pokud jde o podporu v odvětví ovoce a zeleniny. Změny příslušných ustanovení nařízení (EU) č. 1308/2013 by se proto měly v prováděcím nařízení (EU) 2017/892 zohlednit. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/892 (3) stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393 (4) pozměnilo nařízení (EU) č. 1308/2013, zejména pokud jde o podporu v odvětví ovoce a zeleniny. Změny příslušných ustanovení nařízení (EU) č. 1308/2013 by se proto měly v prováděcím nařízení (EU) 2017/892 zohlednit.

| (2) | Měla by se aktualizovat prováděcí pravidla pro vnitrostátní finanční podporu v odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(2)

Měla by se aktualizovat prováděcí pravidla pro vnitrostátní finanční podporu v odvětví ovoce a zeleniny.

| (3) | Podrobně by se mělo stanovit provádění zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 % v členských státech, kde organizace producentů uvádějí na trh méně než 20 % produkce ovoce a zeleniny podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013, a zejména výpočet stupně organizovanosti producentů v členském státě, aby se žádosti o podporu a ověření podmínek pro zvýšení uplatňovaly v celé Unii jednotně. |
| --- | --- |

(3)

Podrobně by se mělo stanovit provádění zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 % v členských státech, kde organizace producentů uvádějí na trh méně než 20 % produkce ovoce a zeleniny podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013, a zejména výpočet stupně organizovanosti producentů v členském státě, aby se žádosti o podporu a ověření podmínek pro zvýšení uplatňovaly v celé Unii jednotně.

| (4) | Mělo by se rovněž upřesnit, že propagace produktů jako krizové opatření zahrnuje diverzifikaci a konsolidaci trhů s ovocem a zeleninou. |
| --- | --- |

(4)

Mělo by se rovněž upřesnit, že propagace produktů jako krizové opatření zahrnuje diverzifikaci a konsolidaci trhů s ovocem a zeleninou.

| (5) | Měla by se zjednodušit ustanovení ohledně výročních zpráv týkajících se organizací producentů, sdružení organizací producentů včetně nadnárodních organizací a seskupení producentů a provozních fondů, operačních programů a plánů uznání. Tyto zprávy by měly Komisi umožnit toto odvětví přiměřeně monitorovat. |
| --- | --- |

(5)

Měla by se zjednodušit ustanovení ohledně výročních zpráv týkajících se organizací producentů, sdružení organizací producentů včetně nadnárodních organizací a seskupení producentů a provozních fondů, operačních programů a plánů uznání. Tyto zprávy by měly Komisi umožnit toto odvětví přiměřeně monitorovat.

| (6) | Měly by se vyjasnit podmínky pro uplatňování dovozních cel uvedené v článku 182 nařízení (EU) č. 1308/2013, které se mohou použít na dovoz některých druhů ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(6)

Měly by se vyjasnit podmínky pro uplatňování dovozních cel uvedené v článku 182 nařízení (EU) č. 1308/2013, které se mohou použít na dovoz některých druhů ovoce a zeleniny.

| (7) | Pokud sdružení organizací producentů nebo nadnárodní sdružení organizací producentů provádí operační program, členské státy by měly zajistit, aby se zabránilo dvojímu financování a aby byly dle požadavků nařízení (EU) č. 1306/2013 vykonávány patřičné kontroly akcí prováděných na úrovni sdružení organizací producentů, jakož i na úrovni členů organizací producentů. |
| --- | --- |

(7)

Pokud sdružení organizací producentů nebo nadnárodní sdružení organizací producentů provádí operační program, členské státy by měly zajistit, aby se zabránilo dvojímu financování a aby byly dle požadavků nařízení (EU) č. 1306/2013 vykonávány patřičné kontroly akcí prováděných na úrovni sdružení organizací producentů, jakož i na úrovni členů organizací producentů.

| (8) | Přílohy I a II prováděcího nařízení (EU) 2017/892 by se měly aktualizovat, aby se zjednodušila část A výroční zprávy členských států, společné výkonnostní ukazatele a odstranily společné ukazatele výchozího stavu. |
| --- | --- |

(8)

Přílohy I a II prováděcího nařízení (EU) 2017/892 by se měly aktualizovat, aby se zjednodušila část A výroční zprávy členských států, společné výkonnostní ukazatele a odstranily společné ukazatele výchozího stavu.

| (9) | Prováděcí nařízení (EU) 2017/892 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Prováděcí nařízení (EU) 2017/892 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Příloha VIII část I oddíl A bod 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví povinnost členských států oznámit Komisi jakékoli zvýšení limitů stanovených v bodě 2 tohoto oddílu. Pro stanovení podrobností týkajících se předkládání těchto informací členskými státy Komisi by se mělo nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (5) pozměnit. |
| --- | --- |

(10)

Příloha VIII část I oddíl A bod 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví povinnost členských států oznámit Komisi jakékoli zvýšení limitů stanovených v bodě 2 tohoto oddílu. Pro stanovení podrobností týkajících se předkládání těchto informací členskými státy Komisi by se mělo nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (5) pozměnit.

| (11) | Toto nařízení by se mělo použít od stejného dne jako nařízení (EU) 2017/2393. Aby se však členským státům a dotčeným hospodářským subjektům poskytl dostatečný čas na provedení změn uvedených v tomto nařízení, měla by se ustanovení týkající se podávání zpráv použít od 1. ledna 2019. Flexibilita organizací producentů stanovená novými opatřeními a akcemi v přechodných ustanoveních se musí uplatňovat se zpětnou účinností, aby se shodovala s datem počátku použitelnosti nařízení (EU) 2017/2393 a aby se dodržely změny nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(11)

Toto nařízení by se mělo použít od stejného dne jako nařízení (EU) 2017/2393. Aby se však členským státům a dotčeným hospodářským subjektům poskytl dostatečný čas na provedení změn uvedených v tomto nařízení, měla by se ustanovení týkající se podávání zpráv použít od 1. ledna 2019. Flexibilita organizací producentů stanovená novými opatřeními a akcemi v přechodných ustanoveních se musí uplatňovat se zpětnou účinností, aby se shodovala s datem počátku použitelnosti nařízení (EU) 2017/2393 a aby se dodržely změny nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (12) | Podmínky pro uplatňování nových opatření a akcí způsobilých pro finanční podporu Unie uvedené v nařízení (EU) č. 1308/2013 by se měly použít ode dne, kdy se začnou používat změny uvedeného nařízení zavedené nařízením (EU) 2017/2393, aby se zajistila stabilita na trhu pro organizace producentů a jejich členy, zejména vzhledem k tomu, že se uvedená opatření týkají hlavně řešení krizí a jejich předcházení, a aby se jim umožnilo plně nová opatření využívat. K zajištění legitimních očekávání si organizace producentů mohou vybrat, zda budou pokračovat ve svých operačních programech v rámci předchozího právního rámce nebo změní své operační programy, aby mohly využít nová opatření a akce způsobilé pro finanční podporu Unie, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

Podmínky pro uplatňování nových opatření a akcí způsobilých pro finanční podporu Unie uvedené v nařízení (EU) č. 1308/2013 by se měly použít ode dne, kdy se začnou používat změny uvedeného nařízení zavedené nařízením (EU) 2017/2393, aby se zajistila stabilita na trhu pro organizace producentů a jejich členy, zejména vzhledem k tomu, že se uvedená opatření týkají hlavně řešení krizí a jejich předcházení, a aby se jim umožnilo plně nová opatření využívat. K zajištění legitimních očekávání si organizace producentů mohou vybrat, zda budou pokračovat ve svých operačních programech v rámci předchozího právního rámce nebo změní své operační programy, aby mohly využít nová opatření a akce způsobilé pro finanční podporu Unie, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (13) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny prováděcího nařízení (EU) 2017/892

Prováděcí nařízení (EU) 2017/892 se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek 8a, který zní:

  „Článek 8a
  Provedení zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 %

  1.   Zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 % na operační program nebo část operačního programu uznané organizace producentů podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013 se poskytne, pokud:






  a) | jsou splněny podmínky uvedené v čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013 v každém roce provádění operačního programu a je použit postup podle čl. 9 odst. 2 písm. g) tohoto nařízení; |
| --- | --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek 8a, který zní:

„Článek 8a

Provedení zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 %

1.   Zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 % na operační program nebo část operačního programu uznané organizace producentů podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013 se poskytne, pokud:

a)

jsou splněny podmínky uvedené v čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013 v každém roce provádění operačního programu a je použit postup podle čl. 9 odst. 2 písm. g) tohoto nařízení;

| b) | o něj požádá uznaná organizace producentů v době předložení svého operačního programu. |
| --- | --- |

b)

o něj požádá uznaná organizace producentů v době předložení svého operačního programu.

2.   Pro účely zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 % pro operační program nebo jeho část se míra uvádění produkce ovoce a zeleniny na trh organizacemi producentů podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013 vypočítá pro každý rok trvání operačního programu jako podíl hodnoty produkce uvedené na trh organizacemi producentů v daném členském státě z celkové hodnoty produkce ovoce a zeleniny uvedené na trh v daném členském státě v referenčním období uvedeném v čl. 23 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891.

Členské státy, které používají alternativní metodu uvedenou v čl. 23 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, však vypočítají míru uvádění produkce ovoce a zeleniny na trh organizacemi producentů podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013 pro každý rok trvání operačního programu jako podíl hodnoty produkce uvedené na trh organizacemi producentů v daném členském státě z celkové hodnoty produkce ovoce a zeleniny uvedené na trh v daném členském státě v období od 1. ledna do 31. prosince roku, který předchází roku, v němž je podpora schválena podle článku 8 tohoto nařízení.

3.   Členské státy oznámí žádající organizaci producentů schválenou výši podpory, včetně částky zvýšení udělené podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013, nejpozději do 15. prosince roku předcházejícího provádění operačního programu, jak je stanoveno v článku 8 tohoto nařízení.

4.   Členské státy každý rok trvání operačního programu ověří, zda jsou podmínky pro zvýšení limitu finanční podpory Unie z 50 % na 60 % podle čl. 34 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013 splněny.“

| 2) | V článku 4 se odst. 1 písm. a) mění takto:






  „a) | popis výchozí situace, založený podle potřeby na ukazatelích uvedených v tabulce 4.1 přílohy II;“. |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 4 se odst. 1 písm. a) mění takto:

„a)

popis výchozí situace, založený podle potřeby na ukazatelích uvedených v tabulce 4.1 přílohy II;“.

| 3) | V článku 9 se odstavce 6 a 7 nahrazují tímto:

  „6.   Organizace producentů podá žádost o podporu v souvislosti s akcemi, které se provádějí na úrovni organizací producentů, v členském státě, v němž jsou uznány. Pokud jsou členy nadnárodní sdružení organizací producentů, poskytnou organizace producentů členskému státu, v němž má nadnárodní sdružení organizací producentů své sídlo, kopii žádosti.


  7.   Nadnárodní sdružení organizací producentů podá žádost o podporu v souvislosti s akcemi, které se provádějí na úrovni nadnárodního sdružení, v členském státě, kde má toto sdružení své sídlo. Členské státy zajistí, aby nedocházelo k riziku dvojího financování.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 9 se odstavce 6 a 7 nahrazují tímto:

„6.   Organizace producentů podá žádost o podporu v souvislosti s akcemi, které se provádějí na úrovni organizací producentů, v členském státě, v němž jsou uznány. Pokud jsou členy nadnárodní sdružení organizací producentů, poskytnou organizace producentů členskému státu, v němž má nadnárodní sdružení organizací producentů své sídlo, kopii žádosti.

7.   Nadnárodní sdružení organizací producentů podá žádost o podporu v souvislosti s akcemi, které se provádějí na úrovni nadnárodního sdružení, v členském státě, kde má toto sdružení své sídlo. Členské státy zajistí, aby nedocházelo k riziku dvojího financování.“

| 4) | V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Členské státy přijmou ustanovení týkající se podmínek, které musí splňovat opatření v oblasti propagace a komunikace, včetně akcí a činností, jejichž cílem je diverzifikace a konsolidace na trzích s ovocem a zeleninou, a to bez ohledu na to, zda se uvedená opatření týkají předcházení krizím nebo řešení krizí. Tato ustanovení musí v případě potřeby umožnit rychlé použití opatření.
  Hlavním cílem těchto opatření je posílit konkurenceschopnost produktů uváděných na trh organizacemi producentů a jejich sdruženími v případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných souvisejících problémů.
  Konkrétní cíle opatření v oblasti propagace a komunikace prováděných organizacemi producentů a jejich sdruženími jsou:






  a) | zvýšit povědomí o jakosti zemědělských produktů vyprodukovaných v Unii a o přísných normách jakosti vztahujících se na jejich produkci v Unii; |
| --- | --- | --- |

4)

V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy přijmou ustanovení týkající se podmínek, které musí splňovat opatření v oblasti propagace a komunikace, včetně akcí a činností, jejichž cílem je diverzifikace a konsolidace na trzích s ovocem a zeleninou, a to bez ohledu na to, zda se uvedená opatření týkají předcházení krizím nebo řešení krizí. Tato ustanovení musí v případě potřeby umožnit rychlé použití opatření.

Hlavním cílem těchto opatření je posílit konkurenceschopnost produktů uváděných na trh organizacemi producentů a jejich sdruženími v případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných souvisejících problémů.

Konkrétní cíle opatření v oblasti propagace a komunikace prováděných organizacemi producentů a jejich sdruženími jsou:

a)

zvýšit povědomí o jakosti zemědělských produktů vyprodukovaných v Unii a o přísných normách jakosti vztahujících se na jejich produkci v Unii;

| b) | zvýšit konkurenceschopnost a spotřebu zemědělských produktů a některých zpracovaných produktů vyrobených v Unii a zvýšit povědomí o jejich jakosti v Unii i mimo ni; |
| --- | --- |

b)

zvýšit konkurenceschopnost a spotřebu zemědělských produktů a některých zpracovaných produktů vyrobených v Unii a zvýšit povědomí o jejich jakosti v Unii i mimo ni;

| c) | zvýšit povědomí o režimech jakosti Unie v Unii i mimo ni; |
| --- | --- |

c)

zvýšit povědomí o režimech jakosti Unie v Unii i mimo ni;

| d) | zvýšit tržní podíl zemědělských produktů a některých zpracovaných produktů vyrobených v Unii se zaměřením na trhy ve třetích zemích, které mají největší potenciál růstu, a |
| --- | --- |

d)

zvýšit tržní podíl zemědělských produktů a některých zpracovaných produktů vyrobených v Unii se zaměřením na trhy ve třetích zemích, které mají největší potenciál růstu, a

| e) | přispět k obnově normálních tržních podmínek na trhu Unie v případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných souvisejících problémů.“ |
| --- | --- |

e)

přispět k obnově normálních tržních podmínek na trhu Unie v případě závažného narušení trhů, ztráty důvěry spotřebitelů nebo jiných souvisejících problémů.“

| 5) | Kapitola III se zrušuje. |
| --- | --- |

5)

Kapitola III se zrušuje.

| 6) | Článek 21 se nahrazuje tímto:

  „Článek 21
  Informace a výroční zprávy seskupení producentů, organizací producentů a sdružení organizací producentů a výroční zprávy členských států
  Na žádost příslušného orgánu členského státu poskytnou seskupení producentů vytvořená podle článku 125e nařízení (ES) č. 1234/2007, uznané organizace producentů, sdružení organizací producentů, nadnárodní sdružení organizací producentů a seskupení producentů veškeré příslušné údaje potřebné pro vypracování výroční zprávy podle čl. 54 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891. Struktura výroční zprávy je uvedena v příloze II tohoto nařízení.
  Členské státy přijmou opatření nezbytná pro shromáždění informací o počtu členů, objemu a hodnotě produkce uvedené na trh organizacemi producentů, které nepředložily operační programy. Od organizací producentů a seskupení producentů uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013 je požadováno, aby uvedly počet členů, objem a hodnotu produkce uváděné na trh.“ |
| --- | --- |

6)

Článek 21 se nahrazuje tímto:

„Článek 21

Informace a výroční zprávy seskupení producentů, organizací producentů a sdružení organizací producentů a výroční zprávy členských států

Na žádost příslušného orgánu členského státu poskytnou seskupení producentů vytvořená podle článku 125e nařízení (ES) č. 1234/2007, uznané organizace producentů, sdružení organizací producentů, nadnárodní sdružení organizací producentů a seskupení producentů veškeré příslušné údaje potřebné pro vypracování výroční zprávy podle čl. 54 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/891. Struktura výroční zprávy je uvedena v příloze II tohoto nařízení.

Členské státy přijmou opatření nezbytná pro shromáždění informací o počtu členů, objemu a hodnotě produkce uvedené na trh organizacemi producentů, které nepředložily operační programy. Od organizací producentů a seskupení producentů uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013 je požadováno, aby uvedly počet členů, objem a hodnotu produkce uváděné na trh.“

| 7) | V článku 33 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

  „3.   Členský stát, v němž má nadnárodní sdružení organizací producentů své sídlo:






  a) | má celkovou odpovědnost za organizaci kontrol, pokud jde o akce v rámci operačního programu prováděné na úrovni nadnárodního sdružení a operační fond nadnárodního sdružení, a za ukládání správních sankcí, pokud tyto kontroly prokáží, že závazky nebyly splněny, a |
| --- | --- | --- |

7)

V článku 33 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

„3.   Členský stát, v němž má nadnárodní sdružení organizací producentů své sídlo:

a)

má celkovou odpovědnost za organizaci kontrol, pokud jde o akce v rámci operačního programu prováděné na úrovni nadnárodního sdružení a operační fond nadnárodního sdružení, a za ukládání správních sankcí, pokud tyto kontroly prokáží, že závazky nebyly splněny, a

| b) | zajistí koordinaci kontrol a plateb, pokud jde o akce v rámci operačního programu nadnárodního sdružení prováděné mimo území členského státu, v němž má své sídlo. |
| --- | --- |

b)

zajistí koordinaci kontrol a plateb, pokud jde o akce v rámci operačního programu nadnárodního sdružení prováděné mimo území členského státu, v němž má své sídlo.

4.   Akce v rámci operačních programů dodržují vnitrostátní pravidla a vnitrostátní strategii členského státu, v němž je v souladu s čl. 9 odst. 6 a 7 předložena žádost o podporu.

Na opatření v oblasti životního prostředí, rostlinolékařská opatření a opatření pro předcházení krizím a jejich řešení se však vztahují pravidla členského státu, kde jsou tato opatření a akce skutečně prováděny.“

| 8) | V článku 39 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Dodatečné dovozní clo podle čl. 182 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 může být použito na produkty a období uvedené v příloze VII tohoto nařízení. Dodatečné dovozní clo se použije, jestliže množství některého z produktů propuštěných do volného oběhu na některá z období použití stanovených v uvedené příloze překračuje spouštěcí objem pro uvedený produkt, ledaže je nepravděpodobné, že by dovozy narušily trh Unie nebo že by účinky dodatečného dovozního cla byly s ohledem na zamýšlený cíl nepřiměřené.“ |
| --- | --- |

8)

V článku 39 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Dodatečné dovozní clo podle čl. 182 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 může být použito na produkty a období uvedené v příloze VII tohoto nařízení. Dodatečné dovozní clo se použije, jestliže množství některého z produktů propuštěných do volného oběhu na některá z období použití stanovených v uvedené příloze překračuje spouštěcí objem pro uvedený produkt, ledaže je nepravděpodobné, že by dovozy narušily trh Unie nebo že by účinky dodatečného dovozního cla byly s ohledem na zamýšlený cíl nepřiměřené.“

| 9) | Přílohy I a II se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

9)

Přílohy I a II se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Změna nařízení (ES) č. 606/2009

V nařízení (ES) č. 606/2009 se vkládá nový článek 12a, který zní:

„Článek 12a

Oznámení rozhodnutí členských států, jimiž se umožňuje zvyšování přirozeného obsahu alkoholu

1.   Členské státy, které se rozhodnou využít možnosti povolit zvyšování přirozeného obsahu alkoholu v procentech objemových podle přílohy VIII části I oddílu A bodu 3 nařízení (EU) č. 1308/2013, oznámí Komisi tuto skutečnost před přijetím rozhodnutí. V oznámení členské státy upřesní procentní podíly, o něž se limity stanovené v příloze VIII části I oddílu A bodě 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 zvýšily, regiony a odrůdy, jichž se rozhodnutí týká, a předloží údaje a doklady o tom, že v dotčených regionech panovaly mimořádně nepříznivé klimatické podmínky.

2.   Oznámení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 (*1) a prováděcím nařízením (EU) 2017/1185 (*2).

3.   Komise informuje o oznámení orgány ostatních členských států prostřednictvím informačního systému, který zprovozní.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2018.

Body 5, 6 a 9 článku 1 se však použijí ode dne 1. ledna 2019.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/892 ze dne 13. března 2017, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (Úř. věst. L 138, 25.5.2017, s. 57).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393 ze dne 13. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), (EU) č. 1306/2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky, (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, a (EU) č. 652/2014, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin (Úř. věst. L 350, 29.12.2017, s. 15).

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (Úř. věst. L 193 24.7.2009, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

Struktura a obsah vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy podle článku 2

1.   Doba trvání vnitrostátní strategie

Stanoví členské státy.

2.   Analýza situace z hlediska silných a slabých stránek a potenciálu rozvoje, strategie zvolené k dosažení cílů a odůvodnění zvolených priorit podle čl. 36 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 1308/2013.

2.1.   Analýza situace

Popis současné situace v odvětví ovoce a zeleniny s využitím kvantifikovaných údajů, zdůraznění silných a slabých stránek, rozdílů, potřeb a nedostatků a potenciálu rozvoje na základě příslušných ukazatelů uvedených v tabulce 4.1 přílohy II. Tento popis se týká alespoň:

| — | výkonnosti odvětví ovoce a zeleniny: silných a slabých stránek odvětví, konkurenceschopnosti a potenciálu rozvoje organizací producentů, |
| --- | --- |

—

výkonnosti odvětví ovoce a zeleniny: silných a slabých stránek odvětví, konkurenceschopnosti a potenciálu rozvoje organizací producentů,

| — | vlivů na životní prostředí (dopady, tlaky a přínosy) vyvolávaných produkcí ovoce a zeleniny, včetně klíčových trendů. |
| --- | --- |

—

vlivů na životní prostředí (dopady, tlaky a přínosy) vyvolávaných produkcí ovoce a zeleniny, včetně klíčových trendů.

2.2.   Strategie zvolená na podporu silných stránek a k odstranění slabých stránek

Popis klíčových oblastí, ve kterých má intervence přinést maximální přidanou hodnotu:

| — | relevance cílů stanovených pro operační programy, očekávaných výsledků a míry, v níž jich lze reálně dosáhnout, |
| --- | --- |

—

relevance cílů stanovených pro operační programy, očekávaných výsledků a míry, v níž jich lze reálně dosáhnout,

| — | vnitřní soudržnost strategie, existence vzájemně posilujících interakcí a možné střety nebo rozpory mezi provozními cíli různých zvolených akcí, |
| --- | --- |

—

vnitřní soudržnost strategie, existence vzájemně posilujících interakcí a možné střety nebo rozpory mezi provozními cíli různých zvolených akcí,

| — | provázanost a doplňkovost zvolených akcí s dalšími vnitrostátními nebo regionálními akcemi a s činnostmi podporovanými z prostředků Unie, obzvláště s programy rozvoje venkova a propagačními programy, |
| --- | --- |

—

provázanost a doplňkovost zvolených akcí s dalšími vnitrostátními nebo regionálními akcemi a s činnostmi podporovanými z prostředků Unie, obzvláště s programy rozvoje venkova a propagačními programy,

| — | očekávané výsledky a dopad ve srovnání s výchozí situací a jejich příspěvek k cílům Unie. |
| --- | --- |

—

očekávané výsledky a dopad ve srovnání s výchozí situací a jejich příspěvek k cílům Unie.

2.3.   Dopad předchozí vnitrostátní strategie (pokud je k dispozici)

Popis výsledků a dopadu operačních programů prováděných v nedávné době.

3.   Cíle operačních programů a výkonnostní ukazatele podle čl. 36 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013

Popis druhů akcí zvolených jako způsobilé k podpoře (neúplný seznam), sledovaných cílů, ověřitelných cílů a ukazatelů, jež umožňují posoudit pokrok v plnění cílů, účinnosti a účelnosti.

3.1.   Požadavky týkající se všech nebo více druhů akcí

Členské státy zajistí, aby všechny akce zahrnuté ve vnitrostátní strategii a ve vnitrostátním rámci byly ověřitelné a kontrolovatelné. Pokud je v rámci posouzení během provádění operačních programů zjištěno, že nejsou dodrženy požadavky týkající se ověřitelnosti a kontrolovatelnosti, dotyčné akce jsou odpovídajícím způsobem upraveny nebo zrušeny. Je-li podpora poskytnuta na základě standardních paušálních sazeb nebo stupnice jednotkových nákladů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty přiměřené a přesné a aby byly stanoveny předem na základě spravedlivého, nestranného a ověřitelného výpočtu. Environmentální akce musí splňovat požadavky stanovené v čl. 33 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Členské státy přijmou záruky, opatření a kontroly s cílem zajistit, aby akce zvolené jako způsobilé k podpoře nebyly zároveň podporovány dalšími příslušnými nástroji společné zemědělské politiky, zejména prostřednictvím programů rozvoje venkova a propagačních programů nebo jiných vnitrostátních nebo regionálních režimů. Účinné záruky zavedené podle čl. 33 odst. 6 nařízení (EU) č. 1308/2013 na ochranu životního prostředí před možným zvýšeným zatížením v důsledku investic podporovaných v rámci operačních programů a kritéria způsobilosti přijatá podle čl. 36 odst. 1 uvedeného nařízení s cílem zajistit, aby investice do jednotlivých podniků podporovaných v rámci operačních programů dodržovaly cíle stanovené v článku 191 SFEU a v sedmém akčním programu Unie pro životní prostředí.

3.2.   Zvláštní údaje vyžadované k jednotlivým druhům akcí zaměřených na dosažení cílů uvedených v čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 (vyplní se pouze pro zvolené druhy akcí)

3.2.1.   Pořízení stálých aktiv

| — | druhy investic způsobilých k podpoře, |
| --- | --- |

—

druhy investic způsobilých k podpoře,

| — | jiné formy pořízení způsobilých k podpoře, např. pronájmy, leasing, |
| --- | --- |

—

jiné formy pořízení způsobilých k podpoře, např. pronájmy, leasing,

| — | bližší údaje o podmínkách způsobilosti k podpoře. |
| --- | --- |

—

bližší údaje o podmínkách způsobilosti k podpoře.

3.2.2.   Jiné akce

| — | popis druhů akcí způsobilých k podpoře, |
| --- | --- |

—

popis druhů akcí způsobilých k podpoře,

| — | bližší údaje o podmínkách způsobilosti k podpoře. |
| --- | --- |

—

bližší údaje o podmínkách způsobilosti k podpoře.

4.   Určení příslušných orgánů a odpovědných subjektů

Členský stát určí vnitrostátní orgán odpovědný za řízení, monitorování a hodnocení vnitrostátní strategie.

5.   Popis monitorovacích a hodnotících systémů

Výkonnostní ukazatele stanovené vnitrostátní strategií sestávají z ukazatelů uvedených v článku 4 a uvedených na seznamu v tabulce 4.1 přílohy II. Tam, kde je to považováno za vhodné, specifikuje vnitrostátní strategie dodatečné ukazatele, které odrážejí vnitrostátní anebo regionální potřeby, podmínky a cíle specifické pro vnitrostátní operační programy.

5.1.   Hodnocení operačních programů a oznamovací povinnosti organizací producentů podle čl. 36 odst. 2 písm. d) a e) nařízení (EU) č. 1308/2013

Popis monitorovacích a hodnotících požadavků a postupů týkajících se operačních programů, včetně oznamovacích povinností organizací producentů.

5.2.   Monitorování a hodnocení vnitrostátní strategie

Popis požadavků a postupů monitorování a hodnocení vnitrostátní strategie.

„PŘÍLOHA II

Výroční zpráva, část A

STRUKTURA VÝROČNÍ ZPRÁVY – ČÁST A

Tyto formuláře tvoří část A výroční zprávy, kterou musí příslušné orgány členských států předložit Evropské komisi každoročně do 15. listopadu roku následujícího po kalendářním roce, k němuž se zpráva vztahuje.

Tyto formuláře vycházejí z požadavků na podávání zpráv stanovených v čl. 54 písm. b) a v příloze V nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/891, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny.

1.   Správní údaje

| Tabulka 1.1 | Změny vnitrostátních právních předpisů přijatých k provedení oddílu 3 kapitoly II hlavy I a oddílů 1, 2 a 3 kapitoly III hlavy II nařízení (EU) č. 1308/2013 (pro odvětví ovoce a zeleniny) |
| --- | --- |
| Tabulka 1.2 | Změny týkající se vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy platné pro operační programy |

Tabulka 1.1

Změny vnitrostátních právních předpisů přijatých k provedení oddílu 3 kapitoly II hlavy I a oddílů 1, 2 a 3 kapitoly III hlavy II nařízení (EU) č. 1308/2013 (pro odvětví ovoce a zeleniny)

Tabulka 1.2

Změny týkající se vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy platné pro operační programy

2.   Informace o organizacích producentů, nadnárodních organizacích producentů, sdruženích organizací producentů, nadnárodních sdruženích organizací producentů a seskupeních producentů

| Tabulka 2.1 | Organizace producentů |
| --- | --- |
| Tabulka 2.2 | Nadnárodní organizace producentů |
| Tabulka 2.3 | Sdružení organizací producentů |
| Tabulka 2.4 | Nadnárodní sdružení organizací producentů |
| Tabulka 2.5 | Seskupení producentů |

Tabulka 2.1

Organizace producentů

Tabulka 2.2

Nadnárodní organizace producentů

Tabulka 2.3

Sdružení organizací producentů

Tabulka 2.4

Nadnárodní sdružení organizací producentů

Tabulka 2.5

Seskupení producentů

3.   Informace o výdajích

| Tabulka 3.1 | Výdaje týkající se organizací producentů, nadnárodních organizací producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů |
| --- | --- |
| Tabulka 3.2 | Celkové výdaje operačních programů pro organizace producentů, nadnárodní organizace producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodní sdružení organizací producentů |
| Tabulka 3.3 | Celkové výdaje pro seskupení producentů |
| Tabulka 3.4 | Odňaté částky |

Tabulka 3.1

Výdaje týkající se organizací producentů, nadnárodních organizací producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů

Tabulka 3.2

Celkové výdaje operačních programů pro organizace producentů, nadnárodní organizace producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodní sdružení organizací producentů

Tabulka 3.3

Celkové výdaje pro seskupení producentů

Tabulka 3.4

Odňaté částky

4.   Monitorování operačních programů/plánů uznání

| Tabulka 4.1 | Ukazatele týkající se organizací producentů a nadnárodních organizací producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů |
| --- | --- |
| Tabulka 4.2 | Ukazatele pro seskupení producentů |

Tabulka 4.1

Ukazatele týkající se organizací producentů a nadnárodních organizací producentů, sdružení organizací producentů a nadnárodních sdružení organizací producentů

Tabulka 4.2

Ukazatele pro seskupení producentů

Vysvětlivky

Zkratky

| Společná organizace trhu | SOT |
| --- | --- |
| Seskupení producentů | SP |
| Organizace producentů | OP |
| Nadnárodní organizace producentů | NOP |
| Sdružení organizací producentů | SOP |
| Nadnárodní sdružení organizací producentů | NSOP |
| Provozní fond | PF |
| Operační program | OpP |
| Hodnota produkce uvedené na trh | HPUT |
| Členský stát | ČS |

Společná organizace trhu

SOT

Seskupení producentů

SP

Organizace producentů

OP

Nadnárodní organizace producentů

NOP

Sdružení organizací producentů

SOP

Nadnárodní sdružení organizací producentů

NSOP

Provozní fond

PF

Operační program

OpP

Hodnota produkce uvedené na trh

HPUT

Členský stát

ČS

Kódy zemí

| Název země (výchozí jazyk) | Krátký název (v češtině) | Kód |
| --- | --- | --- |
| Belgique/België | Belgie | BE |
| България (*1) | Bulharsko | BG |
| Česká republika | Česká republika | CZ |
| Danmark | Dánsko | DK |
| Deutschland | Německo | DE |
| Eesti | Estonsko | EE |
| Eire/Ireland | Irsko | IE |
| Ελλάδα (*1) | Řecko | EL |
| España | Španělsko | ES |
| France | Francie | FR |
| Italia | Itálie | IT |
| Κύπρος (*1) | Kypr | CY |
| Latvija | Lotyšsko | LV |
| Lietuva | Litva | LT |
| Luxembourg | Lucembursko | LU |
| Magyarország | Maďarsko | HU |
| Malta | Malta | MT |
| Nederland | Nizozemsko | NL |
| Österreich | Rakousko | AT |
| Polska | Polsko | PL |
| Portugal | Portugalsko | PT |
| Republika Hrvatska | Chorvatsko | HR |
| România | Rumunsko | RO |
| Slovenija | Slovinsko | SI |
| Slovensko | Slovensko | SK |
| Suomi/Finland | Finsko | FI |
| Sverige | Švédsko | SE |
| United Kingdom | Spojené království | UK |

Název země (výchozí jazyk)

Krátký název (v češtině)

Kód

Belgique/België

Belgie

BE

България (*1)

Bulharsko

BG

Česká republika

Česká republika

CZ

Danmark

Dánsko

DK

Deutschland

Německo

DE

Eesti

Estonsko

EE

Eire/Ireland

Irsko

IE

Ελλάδα (*1)

Řecko

EL

España

Španělsko

ES

France

Francie

FR

Italia

Itálie

IT

Κύπρος (*1)

Kypr

CY

Latvija

Lotyšsko

LV

Lietuva

Litva

LT

Luxembourg

Lucembursko

LU

Magyarország

Maďarsko

HU

Malta

Malta

MT

Nederland

Nizozemsko

NL

Österreich

Rakousko

AT

Polska

Polsko

PL

Portugal

Portugalsko

PT

Republika Hrvatska

Chorvatsko

HR

România

Rumunsko

RO

Slovenija

Slovinsko

SI

Slovensko

Slovensko

SK

Suomi/Finland

Finsko

FI

Sverige

Švédsko

SE

United Kingdom

Spojené království

UK

Kódy regionů

| Vlaams Gewest | BE2 |
| --- | --- |
| Région Wallonne | BE3 |

Vlaams Gewest

BE2

Région Wallonne

BE3

Členské státy, které považují za vhodnější poskytnout regionální rozdělení, uvedou dotyčný region na titulní straně každého oddílu a na začátku každé tabulky.

Číslo kódu (ID) OP, NOP, SOP, NSOP a SP

Číslo kódu každé OP, NOP, SOP, NSOP nebo SP je SPECIFICKÉ. Je-li OP, NOP, SOP, NSOP nebo SP odňato uznání, stejné číslo kódu by již nikdy nemělo být znovu použito.

Peněžní hodnoty

Veškeré peněžní hodnoty by měly být vyjádřeny v eurech s výjimkou členských států, které používají národní měnu. V HORNÍ ČÁSTI tabulek se nachází políčko „NÁRODNÍ MĚNA“.

| Měna | |
| --- | --- |

Měna

V políčku by měl být uveden kód použité národní měny.

| | KÓD |
| --- | --- |
| Euro | EUR |
| Libra šterlinků | GBP |

KÓD

Euro

EUR

Libra šterlinků

GBP

Kontaktní místo pro komunikaci

| Členský stát: | | Rok: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Členský stát:

Rok:

Region:

| Organizace | Název | |
| --- | --- | --- |
| Poštovní adresa | |
| Kontaktní osoba 1 | Příjmení | |
| Jméno | |
| Funkce | |
| E-mailová adresa | |
| Služební telefon | |
| Služební fax | |
| Kontaktní osoba 2 | Příjmení | |
| Jméno | |
| Funkce | |
| E-mailová adresa | |
| Služební telefon | |
| Služební fax | |

Organizace

Název

Poštovní adresa

Kontaktní osoba 1

Příjmení

Jméno

Funkce

E-mailová adresa

Služební telefon

Služební fax

Kontaktní osoba 2

Příjmení

Jméno

Funkce

E-mailová adresa

Služební telefon

Služební fax

Výroční zpráva – Část A

| Členský stát: | | Rok: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Členský stát:

Rok:

Region:

ODDÍL 1

SPRÁVNÍ ÚDAJE

Tabulka 1.1   Změny vnitrostátních právních předpisů přijatých k provedení oddílu 3 kapitoly II hlavy I nařízení (EU) č. 1308/2013 (pro odvětví ovoce a zeleniny)

| Vnitrostátní právní předpisy |
| --- |
| Název | Zveřejnění v Úř. věst. členského státu | Hypertextový odkaz |
| | | |

Vnitrostátní právní předpisy

Název

Zveřejnění v Úř. věst. členského státu

Hypertextový odkaz

Tabulka 1.2   Změny vnitrostátní strategie pro udržitelné operační programy platné pro operační programy

| Vnitrostátní strategie |
| --- |
| Změny vnitrostátní strategie
   (1) | Hypertextový odkaz |
| | |

Vnitrostátní strategie

Změny vnitrostátní strategie
   (1)

Hypertextový odkaz

Výroční zpráva – Část A

| Členský stát: | | Rok: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Členský stát:

Rok:

Region:

ODDÍL 2

INFORMACE O OP, NOP, SOP, NSOP A SP

Tabulka 2.1   Organizace producentů

| Celkový počet uznaných OP | |
| --- | --- |
| Celkový počet pozastavených OP | |
| Celkový počet OP, jejichž uznání bylo odebráno | |
| Celkový počet OP, které se spojily s jinou (jiným/jinými) nebo (více) OP/SOP/NOP/NSOP | Celkový počet dotčených OP | |
| Celkový počet nových OP/SOP/NOP/NSOP | |
| Nové (nová) DIČ | |
| Počet členů OP | Celkem | |
| Právnické osoby | |
| Fyzické osoby | |
| Počet producentů ovoce a/nebo zeleniny | |
| Celkový počet OP provádějících operační program | — | uznané OP |

Celkový počet uznaných OP

Celkový počet pozastavených OP

Celkový počet OP, jejichž uznání bylo odebráno

Celkový počet OP, které se spojily s jinou (jiným/jinými) nebo (více) OP/SOP/NOP/NSOP

Celkový počet dotčených OP

Celkový počet nových OP/SOP/NOP/NSOP

Nové (nová) DIČ

Počet členů OP

Celkem

Právnické osoby

Fyzické osoby

Počet producentů ovoce a/nebo zeleniny

Celkový počet OP provádějících operační program

—

uznané OP

| — | pozastavené OP |
| --- | --- |

—

pozastavené OP

| — | OP ke sloučení |
| --- | --- |

—

OP ke sloučení

Část produkce určená pro trh s čerstvým ovocem a zeleninou

Hodnota

Objem (v tunách)

Část produkce určená ke zpracování

Hodnota

Objem (v tunách)

Celková plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny (ha)
   (*2)

Tabulka 2.2   Nadnárodní organizace producentů
   (2)

| Celkový počet uznaných OP | |
| --- | --- |
| | — | Počet členů OP |

Celkový počet uznaných OP

—

Počet členů OP

| — | Seznam ČS, v nichž mají členové OP svá sídla |
| --- | --- |

—

Seznam ČS, v nichž mají členové OP svá sídla

Celkový počet pozastavených NOP

| — | Počet členů OP |
| --- | --- |

—

Počet členů OP

| — | Seznam ČS, v nichž mají členové OP svá sídla |
| --- | --- |

—

Seznam ČS, v nichž mají členové OP svá sídla

Celkový počet NOP, jejichž uznání bylo odebráno

| — | Počet členů OP |
| --- | --- |

—

Počet členů OP

| — | Seznam ČS, v nichž mají členové OP svá sídla |
| --- | --- |

—

Seznam ČS, v nichž mají členové OP svá sídla

Celkový počet NOP, které se spojily s jinou (jiným/jinými) nebo (více) NOP/NSOP

Celkový počet dotčených NOP

Celkový počet nových NOP/NSOP

Nové (nová) DIČ

Počet členů NOP

Celkem

Právnické osoby

Fyzické osoby

Počet producentů ovoce a/nebo zeleniny

Celkový počet NOP provádějících operační program

| — | uznané NOP |
| --- | --- |

—

uznané NOP

s celým OpP

s částečným OpP

| — | pozastavené NOP |
| --- | --- |

—

pozastavené NOP

s celým OpP

s částečným OpP

| — | NOP ke sloučení |
| --- | --- |

—

NOP ke sloučení

s celým OpP

s částečným OpP

Část produkce určená pro trh s čerstvým ovocem a zeleninou

Hodnota

Objem (v tunách)

Část produkce určená ke zpracování

Hodnota

Objem (v tunách)

Celková plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny (ha)
   (*3)

Tabulka 2.3   Sdružení organizací producentů
   (3)

| Celkový počet uznaných SOP | |
| --- | --- |
| | — | Počet členů OP |

Celkový počet uznaných SOP

—

Počet členů OP

Celkový počet pozastavených SOP

| — | Počet členů OP |
| --- | --- |

—

Počet členů OP

Celkový počet SOP, jejichž uznání bylo odebráno

| — | Počet členů OP |
| --- | --- |

—

Počet členů OP

Celkový počet SOP, které se spojily s jiným (jinými) nebo (více) SOP/NSOP

Celkový počet dotčených SOP

Celkový počet nových SOP/NSOP

Nové (nová) DIČ

Počet členů SOP

Celkem

Právnické osoby

Fyzické osoby

Počet producentů ovoce a/nebo zeleniny

Celkový počet SOP provádějících operační program

| — | uznaná SOP |
| --- | --- |

—

uznaná SOP

s celým OpP

s částečným OpP

| — | pozastavená SOP |
| --- | --- |

—

pozastavená SOP

s celým OpP

s částečným OpP

| — | SOP ke sloučení |
| --- | --- |

—

SOP ke sloučení

s celým OpP

s částečným OpP

Část produkce určená pro trh s čerstvým ovocem a zeleninou

Hodnota

Objem (v tunách)

Část produkce určená ke zpracování

Hodnota

Objem (v tunách)

Celková plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny (ha)
   (*4)

Tabulka 2.4   Nadnárodní sdružení organizací producentů
   (4)

| Celkový počet uznaných NSOP | |
| --- | --- |
| | — | Počet členů OP/NOP/SOP |

Celkový počet uznaných NSOP

—

Počet členů OP/NOP/SOP

| — | Seznam ČS, v nichž mají členové OP/NOP/SOP svá sídla |
| --- | --- |

—

Seznam ČS, v nichž mají členové OP/NOP/SOP svá sídla

Celkový počet pozastavených NSOP

| — | Počet členů OP/NOP/SOP |
| --- | --- |

—

Počet členů OP/NOP/SOP

| — | Seznam ČS, v nichž mají členové OP/NOP/SOP svá sídla |
| --- | --- |

—

Seznam ČS, v nichž mají členové OP/NOP/SOP svá sídla

Celkový počet NSOP, jejichž uznání bylo odebráno

| — | Počet členů OP/NOP/SOP |
| --- | --- |

—

Počet členů OP/NOP/SOP

| — | Seznam ČS, v nichž mají členové OP/NOP/SOP svá sídla |
| --- | --- |

—

Seznam ČS, v nichž mají členové OP/NOP/SOP svá sídla

Celkový počet NSOP, které se spojily s jiným (jinými) nebo (více) NSOP

Celkový počet dotčených NSOP

Celkový počet nových NSOP

Nové (nová) DIČ

Počet členů NSOP

Celkem

Právnické osoby

Fyzické osoby

Počet producentů ovoce a/nebo zeleniny

Celkový počet NSOP provádějících operační program

| — | uznaná NSOP |
| --- | --- |

—

uznaná NSOP

s celým OpP

s částečným OpP

| — | pozastavená NSOP |
| --- | --- |

—

pozastavená NSOP

s celým OpP

s částečným OpP

| — | NSOP ke sloučení |
| --- | --- |

—

NSOP ke sloučení

s celým OpP

s částečným OpP

Část produkce určená pro trh s čerstvým ovocem a zeleninou

Hodnota

Objem (v tunách)

Část produkce určená ke zpracování

Hodnota

Objem (v tunách)

Celková plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny (ha)
   (*5)

Tabulka 2.5   Seskupení producentů

| Celkový počet uznaných SP | |
| --- | --- |
| Celkový počet pozastavených SP | |
| Celkový počet SP, jejichž uznání bylo odebráno | |
| Celkový počet SP, která se stala OP | |
| Celkový počet SP, která se spojila s jiným (jinými) nebo (více) SP | Celkový počet dotčených SP | |
| Celkový počet nových SP | |
| Nové (nová) DIČ | |
| Počet členů SP | Celkem | |
| Právnické osoby | |
| Fyzické osoby | |
| Počet producentů ovoce a/nebo zeleniny | |
| Část produkce určená pro trh s čerstvým ovocem a zeleninou | Hodnota | |
| Objem (v tunách) | |
| Část produkce určená ke zpracování | Hodnota | |
| Objem (v tunách) | |
| Celková plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny (ha)
   (*6) | |

Celkový počet uznaných SP

Celkový počet pozastavených SP

Celkový počet SP, jejichž uznání bylo odebráno

Celkový počet SP, která se stala OP

Celkový počet SP, která se spojila s jiným (jinými) nebo (více) SP

Celkový počet dotčených SP

Celkový počet nových SP

Nové (nová) DIČ

Počet členů SP

Celkem

Právnické osoby

Fyzické osoby

Počet producentů ovoce a/nebo zeleniny

Část produkce určená pro trh s čerstvým ovocem a zeleninou

Hodnota

Objem (v tunách)

Část produkce určená ke zpracování

Hodnota

Objem (v tunách)

Celková plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny (ha)
   (*6)

Výroční zpráva – Část A

| Členský stát: | | Rok: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Členský stát:

Rok:

Region:

ODDÍL 3

INFORMACE O VÝDAJÍCH

Tabulka 3.1   Výdaje týkající se OP, NOP, SOP a NSOP

| | Všechny OP | Všechny NOP | Všechna SOP | Všechna NSOP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Provozní fond | Celkem schváleno | | | | |
| — | Výše finančního příspěvku organizace a/nebo členů organizace |

Všechny OP

Všechny NOP

Všechna SOP

Všechna NSOP

Provozní fond

Celkem schváleno

—

Výše finančního příspěvku organizace a/nebo členů organizace

| — | Výše finanční podpory Unie |
| --- | --- |

—

Výše finanční podpory Unie

Konečný provozní fond

Celkem využito

| — | Výše finančního příspěvku členů organizace |
| --- | --- |

—

Výše finančního příspěvku členů organizace

| — | Výše finanční podpory Unie |
| --- | --- |

—

Výše finanční podpory Unie

Vnitrostátní finanční podpora

Výše skutečně vyplacené vnitrostátní finanční podpory

Odhad výše skutečně vyplacené vnitrostátní finanční podpory k proplacení ze strany EU

Seznam regionů, které jsou příjemci podle článku 35 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Hodnota produkce uvedené na trh (vypočtená v souladu s článkem 22 nařízení (EU) 2017/891)

(údaje v eurech nebo v národní měně)

Tabulka 3.2   Celkové skutečné výdaje operačních programů u OP, NOP, SOP a NSOP

| Akce/opatření

  Ustanovení čl. 2 písm. f) a g) nařízení (EU) 2017/891 | Cíle

  Ustanovení čl. 33 odst. 1 a 3 a čl. 152 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 | Celkové skutečné výdaje (v eurech nebo v národní měně) |
| --- | --- | --- |
| Všechny OP | Všechny NOP | Všechna SOP | Všechna NSOP |
| Investice | Plánování produkce | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | | | | |
| Předcházení krizím a jejich řešení | | | | |
| Výzkum | | | | |
| Výzkum a experimentální produkce | Plánování produkce | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | | | | |
| Režimy jakosti (EU a vnitrostátní) a opatření v souvislosti se zlepšením jakosti | Zvyšování jakosti produktů | | | | |
| Propagace a komunikace | Posilování komerční hodnoty produktů | | | | |
| Propagace produktů | | | | |
| Předcházení krizím a jejich řešení | | | | |
| Odborná příprava a výměna osvědčených postupů | Plánování produkce | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | | | | |
| Předcházení krizím a jejich řešení | | | | |
| Poradenské služby a technická pomoc | Plánování produkce | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | | | | |
| Ekologická produkce | Opatření týkající se životního prostředí | | | | |
| Integrovaná produkce | | | | |
| Lepší využívání vody nebo hospodaření s vodou, včetně šetření vodou a odvodňování | | | | |
| Akce na ochranu půdy | | | | |
| Akce k vytvoření či udržení přirozeného prostředí příznivého pro biologickou rozmanitost nebo zachování krajiny, včetně ochrany historicky daných rysů krajiny | | | | |
| Akce prosazující úspory energie (s výjimkou dopravy) | | | | |
| Akce související s omezováním tvorby odpadů a zlepšováním hospodaření s odpady | | | | |
| Doprava | | | | |
| Uvádění na trh | | | | |
| Zřizování vzájemných fondů | Předcházení krizím a jejich řešení | | | | |
| Doplnění vzájemných fondů | | | | |
| Opětovná výsadba sadů | | | | |
| Stažení z trhu | | | | |
| — | bezplatné rozdělení |

Akce/opatření

Ustanovení čl. 2 písm. f) a g) nařízení (EU) 2017/891

Cíle

Ustanovení čl. 33 odst. 1 a 3 a čl. 152 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013

Celkové skutečné výdaje (v eurech nebo v národní měně)

Všechny OP

Všechny NOP

Všechna SOP

Všechna NSOP

Investice

Plánování produkce

Zvyšování jakosti produktů

Posilování komerční hodnoty produktů

Opatření týkající se životního prostředí

Předcházení krizím a jejich řešení

Výzkum

Výzkum a experimentální produkce

Plánování produkce

Zvyšování jakosti produktů

Posilování komerční hodnoty produktů

Opatření týkající se životního prostředí

Režimy jakosti (EU a vnitrostátní) a opatření v souvislosti se zlepšením jakosti

Zvyšování jakosti produktů

Propagace a komunikace

Posilování komerční hodnoty produktů

Propagace produktů

Předcházení krizím a jejich řešení

Odborná příprava a výměna osvědčených postupů

Plánování produkce

Zvyšování jakosti produktů

Posilování komerční hodnoty produktů

Opatření týkající se životního prostředí

Předcházení krizím a jejich řešení

Poradenské služby a technická pomoc

Plánování produkce

Zvyšování jakosti produktů

Posilování komerční hodnoty produktů

Opatření týkající se životního prostředí

Ekologická produkce

Opatření týkající se životního prostředí

Integrovaná produkce

Lepší využívání vody nebo hospodaření s vodou, včetně šetření vodou a odvodňování

Akce na ochranu půdy

Akce k vytvoření či udržení přirozeného prostředí příznivého pro biologickou rozmanitost nebo zachování krajiny, včetně ochrany historicky daných rysů krajiny

Akce prosazující úspory energie (s výjimkou dopravy)

Akce související s omezováním tvorby odpadů a zlepšováním hospodaření s odpady

Doprava

Uvádění na trh

Zřizování vzájemných fondů

Předcházení krizím a jejich řešení

Doplnění vzájemných fondů

Opětovná výsadba sadů

Stažení z trhu

—

bezplatné rozdělení

| — | jiné |
| --- | --- |

—

jiné

Zelená sklizeň

Nesklízení

Pojištění sklizně

Koučování

Správní náklady

Plánování produkce

Zvyšování jakosti produktů

Posilování komerční hodnoty produktů

Opatření týkající se životního prostředí

Předcházení krizím a jejich řešení

Výzkum

Jiné

Plánování produkce

Zvyšování jakosti produktů

Posilování komerční hodnoty produktů

Opatření týkající se životního prostředí

| Upozornění: | Nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví tyto cíle:

  —
  Plánování produkce
     
  čl. 33 odst. 1 písm. a) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod i), ii) a xi)


  —
  Zvyšování jakosti produktů
     
  čl. 33 odst. 1 písm. b) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod i), iv) a vi)


  —
  Posilování komerční hodnoty produktů
     
  čl. 33 odst. 1 písm. c) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod i), ii), iii), iv), ix) a xi)


  —
  Propagace produktů
     
  čl. 33 odst. 1 písm. d) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod vi) a ix)


  —
  Opatření týkající se životního prostředí
     
  čl. 33 odst. 1 písm. e) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod iii), iv), v), vii) a viii)


  —
  Předcházení krizím a jejich řešení
     
  čl. 33 odst. 1 písm. f), čl. 33 odst. 3 písm. a) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod iv) a xi)


  —
  Výzkum
     
  čl. 152 odst. 1 písm. c) bod iv) |
| --- | --- |

Upozornění:

Nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví tyto cíle:

—
  Plánování produkce
     
  čl. 33 odst. 1 písm. a) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod i), ii) a xi)

—
  Zvyšování jakosti produktů
     
  čl. 33 odst. 1 písm. b) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod i), iv) a vi)

—
  Posilování komerční hodnoty produktů
     
  čl. 33 odst. 1 písm. c) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod i), ii), iii), iv), ix) a xi)

—
  Propagace produktů
     
  čl. 33 odst. 1 písm. d) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod vi) a ix)

—
  Opatření týkající se životního prostředí
     
  čl. 33 odst. 1 písm. e) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod iii), iv), v), vii) a viii)

—
  Předcházení krizím a jejich řešení
     
  čl. 33 odst. 1 písm. f), čl. 33 odst. 3 písm. a) a čl. 152 odst. 1 písm. c) bod iv) a xi)

—
  Výzkum
     
  čl. 152 odst. 1 písm. c) bod iv)

Tabulka 3.3   Celkové výdaje pro seskupení producentů

| | Celkové výdaje pro všechna SP

  (údaje v eurech nebo v národní měně) |
| --- | --- |
| Investice SP | Investice nutné k získání uznání pro SP | |
| — | výše finanční podpory Unie |

Celkové výdaje pro všechna SP

(údaje v eurech nebo v národní měně)

Investice SP

Investice nutné k získání uznání pro SP

—

výše finanční podpory Unie

| — | výše finanční podpory ČS |
| --- | --- |

—

výše finanční podpory ČS

| — | výše příspěvku SP/člena SP |
| --- | --- |

—

výše příspěvku SP/člena SP

Tabulka 3.4   Odňaté částky

| | Celkový roční objem

  (v tunách) | Celkové výdaje

  (v eurech nebo národní měně) | Výše finanční podpory EU | Bezplatné rozdělení

  (v tunách) | Kompostování

  (v tunách) | Zpracovatelský průmysl

  (v tunách) | Jiná určení

  (v tunách) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkty uvedené v příloze IV nařízení (EU) 2017/891 | Květák | | | | | | | |
| Rajčata | | | | | | | |
| Jablka | | | | | | | |
| Vinné hrozny | | | | | | | |
| Meruňky | | | | | | | |
| Nektarinky | | | | | | | |
| Broskve | | | | | | | |
| Hrušky | | | | | | | |
| Lilek | | | | | | | |
| Melouny cukrové | | | | | | | |
| Melouny vodní | | | | | | | |
| Pomeranče | | | | | | | |
| Mandarinky | | | | | | | |
| Klementinky | | | | | | | |
| Satsumy | | | | | | | |
| Citrony | | | | | | | |
| Jiné produkty | | | | | | | | |
| Celkem | | | | | | | | |

Celkový roční objem

(v tunách)

Celkové výdaje

(v eurech nebo národní měně)

Výše finanční podpory EU

Bezplatné rozdělení

(v tunách)

Kompostování

(v tunách)

Zpracovatelský průmysl

(v tunách)

Jiná určení

(v tunách)

Produkty uvedené v příloze IV nařízení (EU) 2017/891

Květák

Rajčata

Jablka

Vinné hrozny

Meruňky

Nektarinky

Broskve

Hrušky

Lilek

Melouny cukrové

Melouny vodní

Pomeranče

Mandarinky

Klementinky

Satsumy

Citrony

Jiné produkty

Celkem

Výroční zpráva – Část A

| Členský stát: | | Rok: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Členský stát:

Rok:

Region:

ODDÍL 4

MONITOROVÁNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ

Ukazatele pro akce prováděné uznanými organizacemi producentů, sdruženími organizací producentů, nadnárodními organizacemi a seskupeními producentů v rámci operačního programu/plánu uznání nezohledňují nutně všechny faktory, které se mohou objevit a mohou ovlivnit výstupy, výsledky a dopad operačního programu/plánu uznání. V této souvislosti by měly být informace poskytnuté na základě ukazatelů vykládány s ohledem na kvantitativní a kvalitativní informace týkající se jiných klíčových faktorů přispívajících k úspěchu či neúspěchu provedení programu/plánu.

Pokud členské státy používají k výpočtu ukazatelů vzorky, sdělí útvarům Komise spolu s výroční zprávou velikost vzorku, jeho reprezentativnost a jeho další základní prvky.

Tabulka 4.1   Ukazatele týkající se OP, NOP, SOP a NSOP

| Akce/opatření

  Ustanovení čl. 2 písm. f) a g) nařízení (EU) 2017/891 | Cíle

  Ustanovení čl. 33 odst. 1 a 3 a čl. 152 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013 | Ukazatele | Všechny OP | Všechny NOP | Všechna SOP | Všechna NSOP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (5) | Plánování produkce | Počet podniků | | | | |
| Celková hodnota | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | Počet podniků | | | | |
| Celková hodnota | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | Počet podniků | | | | |
| Celková hodnota | | | | |
| Celková hodnota produkce uváděné na trh/celkový objem produkce uváděné na trh (v eurech nebo národní měně/kg) | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | Počet podniků | | | | |
| Celková hodnota | | | | |
| Předcházení krizím a jejich řešení | Počet podniků | | | | |
| Celková hodnota | | | | |
| Výzkum | Počet podniků | | | | |
| Celková hodnota | | | | |
| Výzkum a experimentální produkce | Plánování produkce | Celková hodnota | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | Celková hodnota | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | Celková hodnota | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | Počet podniků | | | | |
| Celková hodnota | | | | |
| Režimy jakosti (EU a vnitrostátní) (6) a opatření v souvislosti se zlepšením jakosti | Zvyšování jakosti produktů | Plocha s CHOP/CHZO/ZTS (7)
  (ha) | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Objem (v tunách) | | | | |
| Propagace a komunikace (8) | Posilování komerční hodnoty produktů | Počet podniků | | | | |
| Počet propagačních kampaní | | | | |
| Propagace produktů | Počet podniků | | | | |
| Počet propagačních kampaní | | | | |
| Předcházení krizím a jejich řešení | Počet podniků | | | | |
| Počet propagačních kampaní | | | | |
| Odborná příprava a výměna osvědčených postupů | Plánování produkce | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Předcházení krizím a jejich řešení | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Poradenské služby a technická pomoc | Plánování produkce | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Ekologická produkce | Opatření týkající se životního prostředí | Plocha využívaná k ekologické produkci ovoce a/nebo zeleniny (ha) | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Integrovaná produkce | Plocha využívaná k integrované produkci ovoce a/nebo zeleniny (ha) | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Lepší využívání vody nebo hospodaření s vodou, včetně šetření vodou a odvodňování | Plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny podléhající omezování používání vody (ha) | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Rozdíl objemu (m3)

  (n – 1/n) | | | | |
| Akce na ochranu půdy | Plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny vystavená riziku eroze půdy v případech, kdy se provádějí opatření proti erozi (ha)
   (9) | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Rozdíly v používání hnojiv na hektar (t/ha)


  (n – 1/n) | | | | |
| Akce k vytvoření či udržení přirozeného prostředí příznivého pro biologickou rozmanitost nebo zachování krajiny, včetně ochrany historicky daných rysů krajiny | Plocha, na kterou se vztahují akce přispívající k ochraně přirozeného prostředí a biologické rozmanitosti (ha) | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Akce prosazující úspory energie (s výjimkou dopravy) | Plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny podléhající omezování používání energie (ha) | | | | |
| Počet podniků | | | | |
| Rozdíl ve spotřebě energie

  (n – 1/n): | |
| Tuhé palivo | (t/objem produkce uvedené na trh) | | | | |
| Tekutý prostředek | (l/objem produkce uvedené na trh) | | | | |
| Plyn | (m3/objem produkce uvedené na trh) | | | | |
| Elektřina | (kwh/objem produkce uvedené na trh) | | | | |
| Akce související s omezováním tvorby odpadů a zlepšováním hospodaření s odpady | Počet podniků | | | | |
| Rozdíl v objemu odpadu (m3/objem produkce uvedené na trh)


  (n – 1/n) | | | | |
| Rozdíl v objemu obalů (m3/objem produkce uvedené na trh)


  (n – 1./n) | | | | |
| Doprava | Rozdíl ve spotřebě energie

  (n – 1./n): | | | | |
| Tekutý prostředek | (l/objem produkce uvedené na trh) | | | | |
| Plyn | (m3/objem produkce uvedené na trh) | | | | |
| Elektřina | (kwh/objem produkce uvedené na trh) | | | | |
| Uvádění na trh | Počet podniků | | | | |
| Počet akcí | | | | |
| Zřizování vzájemných fondů (10) | Předcházení krizím a jejich řešení | Počet podniků | | | | |
| Doplnění vzájemných fondů (11) | Počet podniků | | | | |
| Opětovná výsadba sadů | Dotčená plocha (ha) | | | | |
| Stažení z trhu (11) | Počet provedených akcí | | | | |
| Zelená sklizeň (12) | Počet provedených akcí | | | | |
| Dotčená plocha (ha) | | | | |
| Nesklízení (12) | Počet provedených akcí | | | | |
| Dotčená plocha (ha) | | | | |
| Pojištění sklizně | Počet podniků | | | | |
| Koučování | Počet provedených akcí | | | | |
| Jiné | Plánování produkce | Počet podniků | | | | |
| Zvyšování jakosti produktů | Počet podniků | | | | |
| Posilování komerční hodnoty produktů | Počet podniků | | | | |
| Opatření týkající se životního prostředí | Počet podniků | | | | |

Akce/opatření

Ustanovení čl. 2 písm. f) a g) nařízení (EU) 2017/891

Cíle

Ustanovení čl. 33 odst. 1 a 3 a čl. 152 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013

Ukazatele

Všechny OP

Všechny NOP

Všechna SOP

Všechna NSOP

Investice (5)

Plánování produkce

Počet podniků

Celková hodnota

Zvyšování jakosti produktů

Počet podniků

Celková hodnota

Posilování komerční hodnoty produktů

Počet podniků

Celková hodnota

Celková hodnota produkce uváděné na trh/celkový objem produkce uváděné na trh (v eurech nebo národní měně/kg)

Opatření týkající se životního prostředí

Počet podniků

Celková hodnota

Předcházení krizím a jejich řešení

Počet podniků

Celková hodnota

Výzkum

Počet podniků

Celková hodnota

Výzkum a experimentální produkce

Plánování produkce

Celková hodnota

Počet podniků

Zvyšování jakosti produktů

Celková hodnota

Počet podniků

Posilování komerční hodnoty produktů

Celková hodnota

Počet podniků

Opatření týkající se životního prostředí

Počet podniků

Celková hodnota

Režimy jakosti (EU a vnitrostátní) (6) a opatření v souvislosti se zlepšením jakosti

Zvyšování jakosti produktů

Plocha s CHOP/CHZO/ZTS (7)
  (ha)

Počet podniků

Objem (v tunách)

Propagace a komunikace (8)

Posilování komerční hodnoty produktů

Počet podniků

Počet propagačních kampaní

Propagace produktů

Počet podniků

Počet propagačních kampaní

Předcházení krizím a jejich řešení

Počet podniků

Počet propagačních kampaní

Odborná příprava a výměna osvědčených postupů

Plánování produkce

Počet podniků

Počet akcí

Zvyšování jakosti produktů

Počet podniků

Počet akcí

Posilování komerční hodnoty produktů

Počet podniků

Počet akcí

Opatření týkající se životního prostředí

Počet podniků

Počet akcí

Předcházení krizím a jejich řešení

Počet podniků

Počet akcí

Poradenské služby a technická pomoc

Plánování produkce

Počet podniků

Počet akcí

Zvyšování jakosti produktů

Počet podniků

Počet akcí

Posilování komerční hodnoty produktů

Počet podniků

Počet akcí

Opatření týkající se životního prostředí

Počet podniků

Počet akcí

Ekologická produkce

Opatření týkající se životního prostředí

Plocha využívaná k ekologické produkci ovoce a/nebo zeleniny (ha)

Počet podniků

Integrovaná produkce

Plocha využívaná k integrované produkci ovoce a/nebo zeleniny (ha)

Počet podniků

Lepší využívání vody nebo hospodaření s vodou, včetně šetření vodou a odvodňování

Plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny podléhající omezování používání vody (ha)

Počet podniků

Rozdíl objemu (m3)

(n – 1/n)

Akce na ochranu půdy

Plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny vystavená riziku eroze půdy v případech, kdy se provádějí opatření proti erozi (ha)
   (9)

Počet podniků

Rozdíly v používání hnojiv na hektar (t/ha)

(n – 1/n)

Akce k vytvoření či udržení přirozeného prostředí příznivého pro biologickou rozmanitost nebo zachování krajiny, včetně ochrany historicky daných rysů krajiny

Plocha, na kterou se vztahují akce přispívající k ochraně přirozeného prostředí a biologické rozmanitosti (ha)

Počet podniků

Akce prosazující úspory energie (s výjimkou dopravy)

Plocha sloužící k produkci ovoce a zeleniny podléhající omezování používání energie (ha)

Počet podniků

Rozdíl ve spotřebě energie

(n – 1/n):

Tuhé palivo

(t/objem produkce uvedené na trh)

Tekutý prostředek

(l/objem produkce uvedené na trh)

Plyn

(m3/objem produkce uvedené na trh)

Elektřina

(kwh/objem produkce uvedené na trh)

Akce související s omezováním tvorby odpadů a zlepšováním hospodaření s odpady

Počet podniků

Rozdíl v objemu odpadu (m3/objem produkce uvedené na trh)

(n – 1/n)

Rozdíl v objemu obalů (m3/objem produkce uvedené na trh)

(n – 1./n)

Doprava

Rozdíl ve spotřebě energie

(n – 1./n):

Tekutý prostředek

(l/objem produkce uvedené na trh)

Plyn

(m3/objem produkce uvedené na trh)

Elektřina

(kwh/objem produkce uvedené na trh)

Uvádění na trh

Počet podniků

Počet akcí

Zřizování vzájemných fondů (10)

Předcházení krizím a jejich řešení

Počet podniků

Doplnění vzájemných fondů (11)

Počet podniků

Opětovná výsadba sadů

Dotčená plocha (ha)

Stažení z trhu (11)

Počet provedených akcí

Zelená sklizeň (12)

Počet provedených akcí

Dotčená plocha (ha)

Nesklízení (12)

Počet provedených akcí

Dotčená plocha (ha)

Pojištění sklizně

Počet podniků

Koučování

Počet provedených akcí

Jiné

Plánování produkce

Počet podniků

Zvyšování jakosti produktů

Počet podniků

Posilování komerční hodnoty produktů

Počet podniků

Opatření týkající se životního prostředí

Počet podniků

Tabulka 4.2   Ukazatele týkající se seskupení producentů

| | Ukazatel | Počet |
| --- | --- | --- |
| Investice SP | Investice nutné k získání uznání pro SP | Počet členů SP | |
| Počet SP, která byla uznána jako OP | |

Ukazatel

Počet

Investice SP

Investice nutné k získání uznání pro SP

Počet členů SP

Počet SP, která byla uznána jako OP

---

(*1)  Přepis do latinky: България = Bulgaria; Ελλάδα = Elláda; Κύπρος = Kýpros.

*1

(1)  Shrnutí změn zavedených ve vnitrostátní strategii během roku, za nějž se podává zpráva.

1

(*2)  
  kromě hub

*2

kromě hub

(2)  Tato tabulka se týká členských států, v nichž se nacházejí sídla NOP.

2

Celkovou plochu tvoří plochy, které využívají členové NOP, konkrétně OP, pěstitelé patřící do OP, kteří jsou členy NOP, a pěstitelé, kteří jsou členy NOP.

(*3)  
  kromě hub

*3

kromě hub

(3)  Tato tabulka se týká členských států, v nichž se nacházejí sídla SOP.

3

Celkovou plochu tvoří plochy, které využívají členové SOP, konkrétně OP, pěstitelé patřící do OP, kteří jsou členy SOP.

(*4)  
  kromě hub

*4

kromě hub

(4)  Tato tabulka se týká členských států, v nichž se nacházejí sídla NSOP.

4

Celkovou plochu tvoří plochy, které využívají členové NSOP, konkrétně OP, pěstitelé patřící do OP, kteří jsou členy NSOP.

(*5)  
  kromě hub

*5

kromě hub

(*6)  
  kromě hub

*6

kromě hub

(5)  Včetně investic nesouvisejících s výrobou, které souvisejí s dosažením závazků přijatých v rámci operačního programu.

5

(6)  Představují soubor podrobných povinností týkajících se produkčních metod, a) jejichž dodržování podléhá nezávislé kontrole a b) jejichž výsledkem je hotový produkt, jehož kvalita i) významně převyšuje běžné komerční normy, jako jsou normy pro zdraví lidí, rostlin nebo environmentální normy, a ii) reaguje na aktuální i předvídatelné tržní příležitosti. Navrhuje se, aby hlavní druhy „režimů jakosti“ pokrývaly: a) certifikovanou ekologickou produkci; b) chráněná zeměpisná označení a chráněná označení původu, c) certifikovanou integrovanou produkci, d) soukromé certifikované režimy jakosti produktů.

6

(7)  Chráněné označení původu/chráněné zeměpisné označení/zaručená tradiční specialita.

7

(8)  Každý den propagační/komunikační kampaně se považuje za jednu akci.

8

(9)  
  „Vystavený riziku eroze půdy“ znamená každý svažitý pozemek se sklonem větším než 10 %, bez ohledu na to, zda na něm byla uplatněna opatření proti erozi (např. půdní pokryv, střídání plodin apod.). Jsou-li k dispozici příslušné údaje, může členský stát použít namísto toho tuto definici: „Vystavený riziku eroze půdy“ znamená každý pozemek s předpokládanou ztrátou půdy přesahující přirozenou tvorbu půdy bez ohledu na to, zda byla uplatněna opatření proti erozi (např. půdní pokryv nebo střídání plodin).

9

(10)  Akce týkající se zřízení/doplnění rozdílných vzájemných fondů se považují za rozdílné akce.

10

(11)  Stažení téhož produktu z trhu během různých období roku a stažení různých produktů z trhu se považují za rozdílné akce. Každá operace stažení z trhu pro daný produkt se považuje za jednu akci.

11

(12)  Zelená sklizeň a nesklízení různých produktů se považují za rozdílné akce. Zelená sklizeň a nesklízení téhož produktu se považují za jednu akci, bez ohledu na dobu, jakou trvají, počet účastnících se podniků a počet dotčených pozemků nebo hektarů.

12

---

ROZHODNUTÍ

| 17.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/38

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/1147

ze dne 10. srpna 2018,

kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro zpracování odpadu

(oznámeno pod číslem C(2018) 5070)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (1), a zejména na čl. 13 odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) se použijí jako reference pro stanovení podmínek povolení pro zařízení, na která se vztahuje kapitola II směrnice 2010/75/EU, a příslušné orgány by měly stanovit mezní hodnoty emisí, které zajišťují, že za běžných provozních podmínek emise nepřekročí úrovně spojené s nejlepšími dostupnými technikami, jak jsou stanoveny v závěrech o BAT. |
| --- | --- |

(1)

Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) se použijí jako reference pro stanovení podmínek povolení pro zařízení, na která se vztahuje kapitola II směrnice 2010/75/EU, a příslušné orgány by měly stanovit mezní hodnoty emisí, které zajišťují, že za běžných provozních podmínek emise nepřekročí úrovně spojené s nejlepšími dostupnými technikami, jak jsou stanoveny v závěrech o BAT.

| (2) | Fórum složené ze zástupců členských států, dotčených průmyslových odvětví a nevládních organizací, které podporují ochranu životního prostředí, zřízené rozhodnutím Komise ze dne 16. května 2011 (2), poskytlo Komisi dne 19. prosince 2017 své stanovisko k navrhovanému obsahu referenčního dokumentu o BAT pro zpracování odpadu. Stanovisko je veřejně dostupné. |
| --- | --- |

(2)

Fórum složené ze zástupců členských států, dotčených průmyslových odvětví a nevládních organizací, které podporují ochranu životního prostředí, zřízené rozhodnutím Komise ze dne 16. května 2011 (2), poskytlo Komisi dne 19. prosince 2017 své stanovisko k navrhovanému obsahu referenčního dokumentu o BAT pro zpracování odpadu. Stanovisko je veřejně dostupné.

| (3) | Závěry o BAT uvedené v příloze tohoto rozhodnutí jsou hlavním prvkem zmíněného referenčního dokumentu o BAT. |
| --- | --- |

(3)

Závěry o BAT uvedené v příloze tohoto rozhodnutí jsou hlavním prvkem zmíněného referenčního dokumentu o BAT.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu se přijímají ve znění uvedeném v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. srpna 2018.

Za Komisi

Karmenu VELLA

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 16. května 2011, kterým se zřizuje fórum pro výměnu informací v souladu s článkem 13 směrnice 2010/75/EU o průmyslových emisích (Úř. věst. C 146, 17.5.2011, s. 3).

2

---

PŘÍLOHA

ZÁVĚRY O NEJLEPŠÍCH DOSTUPNÝCH TECHNIKÁCH (BAT) PRO ZPRACOVÁNÍ ODPADU

OBLAST PŮSOBNOSTI

Tyto závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) se týkají následujících činností uvedených v příloze I směrnice 2010/75/EU:

| — | 5.1. | Odstraňování nebo využívání nebezpečných odpadů při kapacitě větší než 10 t za den a zahrnující jednu nebo více z těchto činností:






  a) | biologická úprava; |
| --- | --- | --- | --- |

—

5.1.

Odstraňování nebo využívání nebezpečných odpadů při kapacitě větší než 10 t za den a zahrnující jednu nebo více z těchto činností:

a)

biologická úprava;

| b) | fyzikálně-chemická úprava; |
| --- | --- |

b)

fyzikálně-chemická úprava;

| c) | mísení nebo směšování před zahájením některé z dalších činností uvedených v bodech 5.1 a 5.2 přílohy I směrnice 2010/75/EU; |
| --- | --- |

c)

mísení nebo směšování před zahájením některé z dalších činností uvedených v bodech 5.1 a 5.2 přílohy I směrnice 2010/75/EU;

| d) | opětovné balení před zahájením některé z dalších činností uvedených v bodech 5.1 a 5.2 přílohy I směrnice 2010/75/EU; |
| --- | --- |

d)

opětovné balení před zahájením některé z dalších činností uvedených v bodech 5.1 a 5.2 přílohy I směrnice 2010/75/EU;

| e) | zpětné získávání či regenerace rozpouštědel; |
| --- | --- |

e)

zpětné získávání či regenerace rozpouštědel;

| f) | recyklace či zpětné získávání anorganických látek jiných než kovy nebo sloučeniny kovů; |
| --- | --- |

f)

recyklace či zpětné získávání anorganických látek jiných než kovy nebo sloučeniny kovů;

| g) | regenerace kyselin nebo zásad; |
| --- | --- |

g)

regenerace kyselin nebo zásad;

| h) | využití složek používaných ke snižování znečištění; |
| --- | --- |

h)

využití složek používaných ke snižování znečištění;

| i) | využití složek katalyzátorů; |
| --- | --- |

i)

využití složek katalyzátorů;

| j) | rafinace olejů nebo jiné opětovné použití olejů. |
| --- | --- |

j)

rafinace olejů nebo jiné opětovné použití olejů.

| — | 5.3. | a) | Odstraňování odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné o kapacitě nad 50 t za den a zahrnující jednu nebo více z následujících činností, s výjimkou činností, na které se vztahuje směrnice 91/271/EHS (1):






  i) | biologická úprava; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5.3.

a)

Odstraňování odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné o kapacitě nad 50 t za den a zahrnující jednu nebo více z následujících činností, s výjimkou činností, na které se vztahuje směrnice 91/271/EHS (1):

i)

biologická úprava;

| ii) | fyzikálně-chemická úprava; |
| --- | --- |

ii)

fyzikálně-chemická úprava;

| iii) | předúprava odpadů pro spalování nebo spoluspalování; |
| --- | --- |

iii)

předúprava odpadů pro spalování nebo spoluspalování;

| iv) | úprava popela; |
| --- | --- |

iv)

úprava popela;

| v) | úprava kovových odpadů v drtičích, včetně odpadních elektrických a elektronických zařízení, vozidel s ukončenou životností a jejich součástí; |
| --- | --- |

v)

úprava kovových odpadů v drtičích, včetně odpadních elektrických a elektronických zařízení, vozidel s ukončenou životností a jejich součástí;

| b) | využití nebo využití kombinované s odstraněním jiných než nebezpečných odpadů, při kapacitě větší než 75 t za den a za použití jedné či více z níže uvedených činností, s výjimkou činností, na něž se vztahuje směrnice 91/271/EHS:






  i) | biologická úprava; |
| --- | --- | --- |

b)

využití nebo využití kombinované s odstraněním jiných než nebezpečných odpadů, při kapacitě větší než 75 t za den a za použití jedné či více z níže uvedených činností, s výjimkou činností, na něž se vztahuje směrnice 91/271/EHS:

i)

biologická úprava;

| ii) | předúprava odpadů pro spalování nebo spoluspalování; |
| --- | --- |

ii)

předúprava odpadů pro spalování nebo spoluspalování;

| iii) | úprava popela; |
| --- | --- |

iii)

úprava popela;

| iv) | úprava kovových odpadů v drtičích, včetně odpadních elektrických a elektronických zařízení, vozidel s ukončenou životností a jejich součástí. |
| --- | --- |

iv)

úprava kovových odpadů v drtičích, včetně odpadních elektrických a elektronických zařízení, vozidel s ukončenou životností a jejich součástí.

Je-li jedinou z použitých činností úpravy odpadu anaerobní digesce, činí prahová hodnota pro kapacitu u této činnosti 100 t za den.

| — | 5.5. | Dočasné uložení nebezpečného odpadu, na něž se nevztahuje bod 5.4 přílohy I směrnice 2010/75/EU, před provedením činností uvedených v bodech 5.1, 5.2, 5.4 a 5.6 přílohy I směrnice 2010/75/EU o celkovém objemu větším než 50 tun, s výjimkou dočasného uložení před sběrem na místě, kde odpad vzniká. |
| --- | --- | --- |

—

5.5.

Dočasné uložení nebezpečného odpadu, na něž se nevztahuje bod 5.4 přílohy I směrnice 2010/75/EU, před provedením činností uvedených v bodech 5.1, 5.2, 5.4 a 5.6 přílohy I směrnice 2010/75/EU o celkovém objemu větším než 50 tun, s výjimkou dočasného uložení před sběrem na místě, kde odpad vzniká.

| — | 6.11. | Nezávisle prováděné čištění odpadních vod, na které se nevztahuje směrnice 91/271/EHS a které jsou vypouštěny zařízením, jež provozuje činnosti uvedené v bodech 5.1, 5.3 nebo 5.5 výše. |
| --- | --- | --- |

—

6.11.

Nezávisle prováděné čištění odpadních vod, na které se nevztahuje směrnice 91/271/EHS a které jsou vypouštěny zařízením, jež provozuje činnosti uvedené v bodech 5.1, 5.3 nebo 5.5 výše.

Pokud jde o nezávisle prováděné čištění odpadních vod, na které se nevztahuje výše uvedená směrnice 91/271/EHS, tyto závěry o BAT se rovněž týkají kombinovaného čištění odpadních vod z různých zdrojů, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká z činností uvedených v bodech 5.1, 5.3 nebo 5.5 výše.

Tyto závěry o BAT se nevztahují na následující činnosti:

| — | Ukládání do povrchových nádrží. |
| --- | --- |

—

Ukládání do povrchových nádrží.

| — | Odstraňování a zpracování mrtvých těl zvířat a odpadů živočišného původu spadající do popisu činnosti v bodě 6.5 přílohy I směrnice 2010/75/EU, jsou-li předmětem závěrů o BAT pro jatka a průmysl zpracovávající vedlejší živočišné produkty (SA). |
| --- | --- |

—

Odstraňování a zpracování mrtvých těl zvířat a odpadů živočišného původu spadající do popisu činnosti v bodě 6.5 přílohy I směrnice 2010/75/EU, jsou-li předmětem závěrů o BAT pro jatka a průmysl zpracovávající vedlejší živočišné produkty (SA).

| — | Zpracování hnoje v zemědělských podnicích, je-li předmětem závěrů o BAT pro intenzivní chov drůbeže nebo prasat (IRPP). |
| --- | --- |

—

Zpracování hnoje v zemědělských podnicích, je-li předmětem závěrů o BAT pro intenzivní chov drůbeže nebo prasat (IRPP).

| — | Přímé využití (tj. bez předběžné úpravy) odpadu jako náhrady za suroviny v zařízeních, která provádějí činnosti v působnosti jiných závěrů o BAT, např.:






  — | Přímé využití olova (např. z baterií), zinku nebo solí hliníku nebo využití kovů z katalyzátorů. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro zpracování neželezných kovů (NFM). |
| --- | --- | --- |

—

Přímé využití (tj. bez předběžné úpravy) odpadu jako náhrady za suroviny v zařízeních, která provádějí činnosti v působnosti jiných závěrů o BAT, např.:

—

Přímé využití olova (např. z baterií), zinku nebo solí hliníku nebo využití kovů z katalyzátorů. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro zpracování neželezných kovů (NFM).

| — | Zpracování sběrového papíru. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro výrobu buničiny, papíru a lepenky (PP). |
| --- | --- |

—

Zpracování sběrového papíru. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro výrobu buničiny, papíru a lepenky (PP).

| — | Použití odpadu jako paliva/suroviny v cementářských pecích. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro výrobu cementu, vápna a oxidu hořečnatého (CLM). |
| --- | --- |

—

Použití odpadu jako paliva/suroviny v cementářských pecích. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro výrobu cementu, vápna a oxidu hořečnatého (CLM).

| — | (Spolu)spalování, pyrolýza a zplyňování odpadu. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro spalování odpadů (WI) nebo závěry o BAT pro velká spalovací zařízení (LCP). |
| --- | --- |

—

(Spolu)spalování, pyrolýza a zplyňování odpadu. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro spalování odpadů (WI) nebo závěry o BAT pro velká spalovací zařízení (LCP).

| — | Skládky odpadu. Na ně se vztahuje směrnice Rady 1999/31/ES (2). Konkrétně se směrnice 1999/31/ES vztahuje na trvalé a dlouhodobé podzemní skladování (≥ 1 rok před odstraněním, ≥ 3 roky před využitím). |
| --- | --- |

—

Skládky odpadu. Na ně se vztahuje směrnice Rady 1999/31/ES (2). Konkrétně se směrnice 1999/31/ES vztahuje na trvalé a dlouhodobé podzemní skladování (≥ 1 rok před odstraněním, ≥ 3 roky před využitím).

| — | Sanace kontaminované půdy (tj. nevytěžené půdy) in situ. |
| --- | --- |

—

Sanace kontaminované půdy (tj. nevytěžené půdy) in situ.

| — | Úprava strusky a ložového popela. Na ni se mohou vztahovat závěry o BAT pro spalování odpadů (WI) a/nebo závěry o BAT pro velká spalovací zařízení (LCP). |
| --- | --- |

—

Úprava strusky a ložového popela. Na ni se mohou vztahovat závěry o BAT pro spalování odpadů (WI) a/nebo závěry o BAT pro velká spalovací zařízení (LCP).

| — | Vytavování odpadních kovů a kovonosných materiálů. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro zpracování neželezných kovů (NFM), závěry o BAT pro výrobu železa a oceli (IS), a/nebo závěry o BAT pro kovárny a slévárny (SF). |
| --- | --- |

—

Vytavování odpadních kovů a kovonosných materiálů. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro zpracování neželezných kovů (NFM), závěry o BAT pro výrobu železa a oceli (IS), a/nebo závěry o BAT pro kovárny a slévárny (SF).

| — | Regenerace odpadních kyselin a zásad, pokud se na ni vztahují závěry o BAT pro zpracování železných kovů. |
| --- | --- |

—

Regenerace odpadních kyselin a zásad, pokud se na ni vztahují závěry o BAT pro zpracování železných kovů.

| — | Spalování paliv, pokud negeneruje horké plyny, které přicházejí do přímého styku s odpadem. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro velká spalovací zařízení (LCP) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2193 (3). |
| --- | --- |

—

Spalování paliv, pokud negeneruje horké plyny, které přicházejí do přímého styku s odpadem. Na ně se mohou vztahovat závěry o BAT pro velká spalovací zařízení (LCP) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2193 (3).

Další závěry o BAT a referenční dokumenty potenciálně související s činnostmi, na které se vztahují tyto závěry o BAT, jsou uvedeny níže:

| — | Ekonomie a mezisložkové vlivy (ECM); |
| --- | --- |

—

Ekonomie a mezisložkové vlivy (ECM);

| — | Emise ze skladování (EFS); |
| --- | --- |

—

Emise ze skladování (EFS);

| — | Energetická účinnost (ENE); |
| --- | --- |

—

Energetická účinnost (ENE);

| — | Monitorování emisí do ovzduší a do vody ze zařízení podle směrnice o průmyslových emisích (IED) (ROM); |
| --- | --- |

—

Monitorování emisí do ovzduší a do vody ze zařízení podle směrnice o průmyslových emisích (IED) (ROM);

| — | Výroba cementu, vápna a oxidu hořečnatého (CLM); |
| --- | --- |

—

Výroba cementu, vápna a oxidu hořečnatého (CLM);

| — | Společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (CWW); |
| --- | --- |

—

Společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (CWW);

| — | Intenzivní chov drůbeže nebo prasat (IRPP). |
| --- | --- |

—

Intenzivní chov drůbeže nebo prasat (IRPP).

Tyto závěry o BAT platí, aniž jsou dotčena další příslušná ustanovení právních předpisů EU, např. ohledně odpadní hierarchie.

DEFINICE

Pro účely těchto závěrů o BAT se použijí tyto definice:

| Použitý termín | Definice |
| --- | --- |
| Obecné termíny |
| Řízené emise | Emise znečišťujících látek do životního prostředí prostřednictvím jakéhokoli druhu odtahu, potrubí, komínu atd. Zahrnují i emise z biofiltrů s otevřenou svrchní částí. |
| Kontinuální měření | Měření za použití automatického měřicího systému, který je v daném závodě trvale nainstalován. |
| Prohlášení o čistotě | Písemný dokument vydaný původcem/držitelem odpadu, který osvědčuje, že dotčený prázdný obalový odpad (např. barely, kontejnery) je podle kritérií pro přejímku čistý. |
| Rozptýlené emise | Neřízené emise (např. prachu, organických sloučenin, pachových látek), které mohou vznikat z „plošných“ (např. nádrže) nebo „bodových“ (např. příruba potrubí) zdrojů. Zahrnují i emise z otevřené zakládky kompostu. |
| Přímé vypouštění | Vypouštění do vodního recipientu bez dalšího návazného čištění odpadních vod. |
| Emisní faktory | Číselné hodnoty, které lze pro odhad emisí vynásobit známými údaji, jako jsou údaje o provozu/procesu nebo údaje o propustnosti. |
| Stávající zařízení | Zařízení, který není novým zařízením. |
| Spalování na flérách | Oxidace za vysokých teplot s cílem spálit otevřeným plamenem hořlavé složky odpadních plynů z průmyslových činností. Používá se především pro spalování hořlavých plynů z bezpečnostních důvodů či za mimořádných provozních podmínek. |
| Popílek | Částice ze spalovací komory nebo částice vznikající v proudu spalin, které jsou unášeny spalinami. |
| Fugitivní emise | Rozptýlené emise z „bodových“ zdrojů. |
| Nebezpečný odpad | Nebezpečný odpad podle definice v čl. 3 bodě 2 směrnice 2008/98/ES. |
| Nepřímé vypouštění | Vypouštění, které není přímým vypouštěním. |
| Kapalný biologicky rozložitelný odpad | Odpad biologického původu s relativně vysokým obsahem vody (např. obsah odlučovače tuků, organické kaly, odpad ze společného stravování). |
| Významná modernizace zařízení | Významná změna konstrukce nebo technologie zařízení s významnými úpravami nebo výměnami provozních technik a/nebo technik ke snížení emisí a souvisejícího zařízení. |
| Mechanicko-biologická úprava (MBT) | Zpracování směsných tuhých odpadů, které kombinuje mechanickou úpravu s biologickou, například s aerobním nebo anaerobním rozkladem. |
| Nové zařízení | Provoz poprvé povolený v místě zařízení po zveřejnění těchto závěrů o nejlepších dostupných technikách nebo úplná náhrada provozu po zveřejnění těchto závěrů o nejlepších dostupných technikách. |
| Výstup | Zpracovaný odpad, který opouští závod na zpracování odpadů. |
| Pastovitý odpad | Kal, který volně neteče. |
| Periodické měření | Měření v určených časových intervalech za použití manuálních nebo automatických metod. |
| Využití | Využití, jak je definováno v čl. 3 bodě 15 směrnice 2008/98/ES. |
| Rafinace | Zpracování prováděné u odpadního oleje za účelem jeho přeměny na základový olej. |
| Regenerace | Zpracování a procesy, které mají zejména zajistit opětovnou vhodnost zpracovávaných materiálů (např. použitého aktivního uhlí) nebo materiálu (např. použitého rozpouštědla) k podobnému použití. |
| Citlivý receptor | Oblasti se zvláštní potřebou ochrany, jako jsou:






  — | obytné oblasti, |

Použitý termín

Definice

Obecné termíny

Řízené emise

Emise znečišťujících látek do životního prostředí prostřednictvím jakéhokoli druhu odtahu, potrubí, komínu atd. Zahrnují i emise z biofiltrů s otevřenou svrchní částí.

Kontinuální měření

Měření za použití automatického měřicího systému, který je v daném závodě trvale nainstalován.

Prohlášení o čistotě

Písemný dokument vydaný původcem/držitelem odpadu, který osvědčuje, že dotčený prázdný obalový odpad (např. barely, kontejnery) je podle kritérií pro přejímku čistý.

Rozptýlené emise

Neřízené emise (např. prachu, organických sloučenin, pachových látek), které mohou vznikat z „plošných“ (např. nádrže) nebo „bodových“ (např. příruba potrubí) zdrojů. Zahrnují i emise z otevřené zakládky kompostu.

Přímé vypouštění

Vypouštění do vodního recipientu bez dalšího návazného čištění odpadních vod.

Emisní faktory

Číselné hodnoty, které lze pro odhad emisí vynásobit známými údaji, jako jsou údaje o provozu/procesu nebo údaje o propustnosti.

Stávající zařízení

Zařízení, který není novým zařízením.

Spalování na flérách

Oxidace za vysokých teplot s cílem spálit otevřeným plamenem hořlavé složky odpadních plynů z průmyslových činností. Používá se především pro spalování hořlavých plynů z bezpečnostních důvodů či za mimořádných provozních podmínek.

Popílek

Částice ze spalovací komory nebo částice vznikající v proudu spalin, které jsou unášeny spalinami.

Fugitivní emise

Rozptýlené emise z „bodových“ zdrojů.

Nebezpečný odpad

Nebezpečný odpad podle definice v čl. 3 bodě 2 směrnice 2008/98/ES.

Nepřímé vypouštění

Vypouštění, které není přímým vypouštěním.

Kapalný biologicky rozložitelný odpad

Odpad biologického původu s relativně vysokým obsahem vody (např. obsah odlučovače tuků, organické kaly, odpad ze společného stravování).

Významná modernizace zařízení

Významná změna konstrukce nebo technologie zařízení s významnými úpravami nebo výměnami provozních technik a/nebo technik ke snížení emisí a souvisejícího zařízení.

Mechanicko-biologická úprava (MBT)

Zpracování směsných tuhých odpadů, které kombinuje mechanickou úpravu s biologickou, například s aerobním nebo anaerobním rozkladem.

Nové zařízení

Provoz poprvé povolený v místě zařízení po zveřejnění těchto závěrů o nejlepších dostupných technikách nebo úplná náhrada provozu po zveřejnění těchto závěrů o nejlepších dostupných technikách.

Výstup

Zpracovaný odpad, který opouští závod na zpracování odpadů.

Pastovitý odpad

Kal, který volně neteče.

Periodické měření

Měření v určených časových intervalech za použití manuálních nebo automatických metod.

Využití

Využití, jak je definováno v čl. 3 bodě 15 směrnice 2008/98/ES.

Rafinace

Zpracování prováděné u odpadního oleje za účelem jeho přeměny na základový olej.

Regenerace

Zpracování a procesy, které mají zejména zajistit opětovnou vhodnost zpracovávaných materiálů (např. použitého aktivního uhlí) nebo materiálu (např. použitého rozpouštědla) k podobnému použití.

Citlivý receptor

Oblasti se zvláštní potřebou ochrany, jako jsou:

—

obytné oblasti,

| — | oblasti, v nichž se provádějí lidské činnosti (např. sousední pracoviště, školy, zařízení denní péče, rekreační oblasti, nemocnice nebo pečovatelské domy). |
| --- | --- |

—

oblasti, v nichž se provádějí lidské činnosti (např. sousední pracoviště, školy, zařízení denní péče, rekreační oblasti, nemocnice nebo pečovatelské domy).

Ukládání do povrchových nádrží

Ukládání kapalných odpadů nebo kalů do prohlubní, vodních nádrží nebo lagun apod.

Zpracování odpadu s energetickou hodnotou

Zpracování odpadového dříví, odpadních olejů, odpadových plastů, odpadových rozpouštědel atd. s cílem získat palivo nebo umožnit lepší využití jejich energetické hodnoty.

VFC

Těkavé fluoruhlovodíky: těkavé organické sloučeniny tvořené fluorovanými uhlovodíky, zejména chlorfluoruhlovodíky (CFC), hydrochlorfluoruhlovodíky (HCFC) a hydrofluoruhlovodíky (HFC).

VHC

Těkavé uhlovodíky: těkavé organické sloučeniny plně složené z vodíku a uhlíku (např. ethan, propan, isobutan, cyklopentan).

Těkavá organická sloučenina

Těkavá organická sloučenina podle čl. 3 bodu 45 směrnice 2010/75/EU.

Držitel odpadu

Držitel odpadu podle čl. 3 bodu 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (4).

Vstupující odpad

Vstupující odpad, který má být zpracován v závodě na zpracování odpadů.

Kapalný odpad na bázi vody

Odpad obsahující vodné kapaliny, kyseliny/zásady nebo odčerpatelné kaly (např. emulze, kyselý odpad, vodný mořský odpad), který není kapalným biologicky rozložitelným odpadem.

Znečišťující látky/parametry

AOX

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny, vyjádřené jako Cl, zahrnují adsorbovatelné organické sloučeniny chloru, bromu a jodu.

Arsen

Arsen, vyjádřený jako As, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny arsenu, rozpuštěné či vázané na částice.

BSK

Biochemická spotřeba kyslíku. Množství kyslíku nutné pro biochemickou oxidaci organických a/nebo anorganických látek na oxid uhličitý za pět (BSK5) nebo sedm (BSK7) dní.

Kadmium

Kadmium, vyjádřené jako Cd, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny kadmia, rozpuštěné či vázané na částice.

CFC

Chlorfluoruhlovodíky: těkavé organické sloučeniny složené z uhlíku, chloru a fluoru.

Chrom

Chrom, vyjádřený jako Cr, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny chromu, rozpuštěné či vázané na částice.

Šestimocný chrom

Šestimocný chrom, vyjádřený jako Cr(VI), zahrnuje všechny sloučeniny chromu, v nichž je chrom v oxidačním stavu +6.

CHSK

Chemická spotřeba kyslíku. Množství kyslíku potřebné k úplné chemické oxidaci organické látky na oxid uhličitý. CHSK je ukazatelem hmotnostní koncentrace organických látek.

Měď

Měď, vyjádřená jako Cu, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny mědi, rozpuštěné či vázané na částice.

Kyanid

Volný kyanid vyjádřený jako CN-.

Prach

Celkové tuhé znečišťující látky (v ovzduší).

Uhlovodíky C10–C40

Index ropných uhlovodíků. Suma sloučenin extrahovatelných uhlovodíkovým rozpouštědlem (včetně alifatických, alicyklických, aromatických nebo alkylsubstituovaných aromatických uhlovodíků s dlouhým nebo rozvětveným řetězcem).

HCl

Veškeré anorganické plynné sloučeniny chloru, vyjádřené jako HCl.

HF

Veškeré anorganické plynné sloučeniny fluoru, vyjádřené jako HF.

H2S

Sirovodík. Nezahrnuje karbonylsulfid a merkaptany.

Olovo

Olovo, vyjádřené jako Pb, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny olova, rozpuštěné či vázané na částice.

Rtuť

Rtuť, vyjádřená jako Hg, zahrnuje elementární rtuť a všechny anorganické a organické sloučeniny rtuti, plynné, rozpuštěné či vázané na částice.

NH3

Amoniak.

Nikl

Nikl, vyjádřený jako Ni, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny niklu, rozpuštěné či vázané na částice.

Koncentrace pachových látek

Počet evropských pachových jednotek (ouE) na jeden krychlový metr při standardních podmínkách měřený metodou dynamické olfaktometrie podle normy EN 13725.

PCB

Polychlorovaný bifenyl.

PCB s dioxinovým efektem

Polychlorované bifenyly podle nařízení Komise (ES) č. 199/2006 (5).

PCDD/F

Polychlorované dibenzo-p-dioxiny/furany.

PFOA

Perfluoroktanová kyselina.

PFOS

Perfluoroktansulfonová kyselina.

Fenolový index

Suma fenolových sloučenin vyjádřených jako koncentrace fenolů a měřených podle normy EN ISO 14402.

TOC

Celkový organický uhlík, vyjádřený jako C (ve vodě), zahrnuje všechny organické sloučeniny.

Celkový dusík

Celkový dusík, vyjádřený jako N, zahrnuje volný amoniak a amonný dusík (NH4-N), dusitanový dusík (NO2-N), dusičnanový dusík (NO3-N) a organicky vázaný dusík.

Celkový fosfor

Celkový fosfor, vyjádřený jako P, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny fosforu, rozpuštěné či vázané na částice

TSS

Celkové nerozpuštěné tuhé látky. Hmotnostní koncentrace všech nerozpuštěných tuhých látek (ve vodě), která je změřena pomocí filtrace přes filtry ze skleněných vláken a gravimetrie.

TVOC

Celkový těkavý organický uhlík, vyjádřený jako C (v ovzduší).

Zinek

Zinek, vyjádřený jako Zn, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny zinku, rozpuštěné či vázané na částice.

Pro účel těchto závěrů o BAT se použijí tyto zkratky:

| Zkratka | Definice |
| --- | --- |
| EMS | Systém environmentálního řízení |
| EoLV | Vozidla s ukončenou životností (podle čl. 2 bodu 2 směrnice 2000/53/ES Evropského parlamentu a Rady (6)) |
| HEPA | Vysoce účinné (filtry pro) odlučování vzduchových částic |
| IBC | Středně velký kontejner pro volně ložené zboží |
| LDAR | Zjišťování a oprava netěsností |
| LEV | Místní odsávací odvětrávání |
| POP | Perzistentní organické znečišťující látky (podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 (7)) |
| OEEZ | Odpadní elektrická a elektronická zařízení (podle čl. 3 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (8)) |

Zkratka

Definice

EMS

Systém environmentálního řízení

EoLV

Vozidla s ukončenou životností (podle čl. 2 bodu 2 směrnice 2000/53/ES Evropského parlamentu a Rady (6))

HEPA

Vysoce účinné (filtry pro) odlučování vzduchových částic

IBC

Středně velký kontejner pro volně ložené zboží

LDAR

Zjišťování a oprava netěsností

LEV

Místní odsávací odvětrávání

POP

Perzistentní organické znečišťující látky (podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 (7))

OEEZ

Odpadní elektrická a elektronická zařízení (podle čl. 3 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (8))

OBECNÉ POZNÁMKY

Nejlepší dostupné techniky

Výčet technik, které jsou uvedeny a popsány v těchto závěrech o BAT, není normativní ani úplný. Mohou být použity i jiné techniky, které zajistí přinejmenším stejnou úroveň ochrany životního prostředí.

Pokud není uvedeno jinak, jsou tyto závěry o BAT obecně použitelné.

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro emise do ovzduší

Pokud není uvedeno jinak, úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro emise do ovzduší uvedené v těchto závěrech o BAT odkazují na koncentrace (množství emitované látky na jednotku objemu odpadního plynu) za těchto standardních podmínek: suchý plyn při teplotě 273,15 K a tlaku 101,3 kPa, bez korekce pro obsah kyslíku, vyjádřeno v μg/Nm3 nebo mg/Nm3.

Pro doby zprůměrování BAT-AEL pro emise do ovzduší platí následující definice.

| Typ měření | Období pro stanovení průměru | Definice |
| --- | --- | --- |
| Kontinuálně | Denní průměr | Průměr za dobu jednoho dne na základě platných hodinových nebo půlhodinových průměrů. |
| Periodicky | Průměr za interval odběru vzorků | Průměrná hodnota tří po sobě následujících měření trvajících vždy nejméně 30 minut (9). |

Typ měření

Období pro stanovení průměru

Definice

Kontinuálně

Denní průměr

Průměr za dobu jednoho dne na základě platných hodinových nebo půlhodinových průměrů.

Periodicky

Průměr za interval odběru vzorků

Průměrná hodnota tří po sobě následujících měření trvajících vždy nejméně 30 minut (9).

Použije-li se kontinuální měření, lze BAT-AEL vyjádřit jako denní průměry.

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro emise do vody

Pokud není uvedeno jinak, úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro emise do vody uvedené v těchto závěrech o BAT odkazují na koncentrace (množství emitované látky na jednotku objemu vody) vyjádřené v μg/l nebo mg/l.

Pokud není uvedeno jinak, období pro stanovení průměru spojená s BAT-AEL se vztahují k jednomu z následujících dvou případů:

| — | v případě kontinuálního vypouštění k denním průměrům, tj. 24hodinovým souhrnným vzorkům úměrným průtoku, |
| --- | --- |

—

v případě kontinuálního vypouštění k denním průměrům, tj. 24hodinovým souhrnným vzorkům úměrným průtoku,

| — | v případě vsádkového vypouštění k průměrům za dobu trvání vypouštění měřeným jako souhrnné vzorky úměrné průtoku, nebo pokud je výtok přiměřeně promísený a homogenní, jako jednorázové bodové vzorky odebrané před vypouštěním. |
| --- | --- |

—

v případě vsádkového vypouštění k průměrům za dobu trvání vypouštění měřeným jako souhrnné vzorky úměrné průtoku, nebo pokud je výtok přiměřeně promísený a homogenní, jako jednorázové bodové vzorky odebrané před vypouštěním.

Pokud se prokáže dostatečná průtoková stabilita, je možné použít souhrnný vzorek úměrný době.

Všechny úrovně BAT-AEL u emisí do vody se vztahují k místu, kde emise opouštějí zařízení.

Účinnost snížení emisí

Výpočet průměrné účinnosti snížení emisí, která je uváděna v těchto závěrech o BAT (viz tabulka 6.1), nezahrnuje v případě chemické spotřeby kyslíku a celkového organického uhlíku kroky prvotního zpracování, jejichž cílem je oddělit sypký organický odpad od kapalného odpadu na bázi vody, například odpařování s následnou kondenzací, rozrušení emulzí nebo fázovou separaci.

1.   OBECNÉ ZÁVĚRY O BAT

1.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 1. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost je zavést a dodržovat systém environmentálního řízení (EMS), který zahrnuje všechny následující prvky:

| I. | angažovanost vedoucích pracovníků včetně nejvyššího vedení; |
| --- | --- |

I.

angažovanost vedoucích pracovníků včetně nejvyššího vedení;

| II. | vedením stanovená politika v oblasti životního prostředí, jejíž součástí je neustálé zlepšování environmentální výkonnosti zařízení; |
| --- | --- |

II.

vedením stanovená politika v oblasti životního prostředí, jejíž součástí je neustálé zlepšování environmentální výkonnosti zařízení;

| III. | plánování a zavádění nezbytných postupů a hlavních a dílčích cílů ve spojení s finančním plánováním a investicemi; |
| --- | --- |

III.

plánování a zavádění nezbytných postupů a hlavních a dílčích cílů ve spojení s finančním plánováním a investicemi;

| IV. | zavádění postupů se zvláštním důrazem na:






  a) | strukturu a odpovědnost; |
| --- | --- | --- |

IV.

zavádění postupů se zvláštním důrazem na:

a)

strukturu a odpovědnost;

| b) | nábory, školení, zvyšování povědomí a způsobilost; |
| --- | --- |

b)

nábory, školení, zvyšování povědomí a způsobilost;

| c) | komunikaci; |
| --- | --- |

c)

komunikaci;

| d) | zapojení zaměstnanců; |
| --- | --- |

d)

zapojení zaměstnanců;

| e) | dokumentaci; |
| --- | --- |

e)

dokumentaci;

| f) | účinnou kontrolu postupů; |
| --- | --- |

f)

účinnou kontrolu postupů;

| g) | programy údržby; |
| --- | --- |

g)

programy údržby;

| h) | připravenost a reakci na mimořádné situace; |
| --- | --- |

h)

připravenost a reakci na mimořádné situace;

| i) | zajištění souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

i)

zajištění souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí;

| V. | kontrola výkonnosti a provádění nápravných opatření se zvláštním důrazem na:






  a) | monitorování a měření (viz též referenční zpráva JRC o monitorování emisí do ovzduší a vody ze zařízení podle směrnice IED – ROM); |
| --- | --- | --- |

V.

kontrola výkonnosti a provádění nápravných opatření se zvláštním důrazem na:

a)

monitorování a měření (viz též referenční zpráva JRC o monitorování emisí do ovzduší a vody ze zařízení podle směrnice IED – ROM);

| b) | nápravná a preventivní opatření; |
| --- | --- |

b)

nápravná a preventivní opatření;

| c) | vedení záznamů; |
| --- | --- |

c)

vedení záznamů;

| d) | nezávislý (pokud možno) vnitřní nebo vnější audit, kterým se zjistí, zda EMS odpovídá plánovaným opatřením a zda je řádně prováděn a dodržován; |
| --- | --- |

d)

nezávislý (pokud možno) vnitřní nebo vnější audit, kterým se zjistí, zda EMS odpovídá plánovaným opatřením a zda je řádně prováděn a dodržován;

| VI. | přezkum EMS, který provádí vrcholné vedení, a posouzení, zda je systém i nadále vhodný, přiměřený a účinný; |
| --- | --- |

VI.

přezkum EMS, který provádí vrcholné vedení, a posouzení, zda je systém i nadále vhodný, přiměřený a účinný;

| VII. | sledování vývoje čistějších technologií; |
| --- | --- |

VII.

sledování vývoje čistějších technologií;

| VIII. | zohlednění environmentálních dopadů případného vyřazení zařízení z provozu ve fázi návrhu nového provozu a po dobu jeho fungování; |
| --- | --- |

VIII.

zohlednění environmentálních dopadů případného vyřazení zařízení z provozu ve fázi návrhu nového provozu a po dobu jeho fungování;

| IX. | pravidelné porovnávání s odvětvovými referenčními hodnotami.; |
| --- | --- |

IX.

pravidelné porovnávání s odvětvovými referenčními hodnotami.;

| X. | řízení toků odpadů (viz BAT 2); |
| --- | --- |

X.

řízení toků odpadů (viz BAT 2);

| XI. | vytvoření přehledů toků odpadních vod a odpadních plynů (viz BAT 3); |
| --- | --- |

XI.

vytvoření přehledů toků odpadních vod a odpadních plynů (viz BAT 3);

| XII. | plán nakládání se zbytky (viz popis v oddíle 6.5); |
| --- | --- |

XII.

plán nakládání se zbytky (viz popis v oddíle 6.5);

| XIII. | havarijní plán (viz popis v oddíle 6.5); |
| --- | --- |

XIII.

havarijní plán (viz popis v oddíle 6.5);

| XIV. | plán snižování emisí pachových látek (viz BAT 12); |
| --- | --- |

XIV.

plán snižování emisí pachových látek (viz BAT 12);

| XV. | plán snižování hluku a vibrací (viz BAT 17). |
| --- | --- |

XV.

plán snižování hluku a vibrací (viz BAT 17).

Použitelnost

Rozsah (např. míra podrobností) a charakter EMS (např. standardizovaný nebo nestandardizovaný) budou obecně záviset na povaze, rozsahu a složitosti zařízení a na rozsahu dopadů, které může mít na životní prostředí (určených také podle druhu a množství zpracovaných odpadů).

BAT 2. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost zařízení je použití všech níže uvedených technik.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Vypracovat a zavést postupy charakterizace odpadu a postupy před přejímkou | Cílem těchto postupů je zajistit technickou (a právní) vhodnost postupů zpracování odpadů pro konkrétní odpad předtím, než odpad dorazí do zařízení. Zahrnují postupy pro shromáždění informací o vstupujícím odpadu a mohou obsahovat odběr vzorků odpadu a charakterizaci odpadu s cílem získat dostatečné znalosti o jeho složení. Postupy před přejímkou odpadu jsou stanoveny na základě rizik a zohledňují například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu. |
| b. | Vypracovat a zavést postupy přejímky odpadu | Cílem postupů přejímky je potvrdit charakteristiky odpadu určené ve fázi před přejímkou. Tyto postupy vymezují prvky, které je třeba ověřit při příchodu odpadu do provozu, jakož i kritéria pro přejímku a odmítnutí odpadu. Mohou zahrnovat odběr vzorků odpadu, prohlídku a analýzu. Postupy přejímky odpadu jsou stanoveny na základě rizik a zohledňují například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu. |
| c. | Vypracovat a zavést systém sledování a přehled odpadu | Cílem systému sledování a přehledu odpadu je sledovat umístění a množství odpadu v zařízení. Obsahuje všechny informace generované během postupů před přejímkou odpadu (např. datum příchodu do provozu a jedinečné referenční číslo odpadu, informace o předchozím/ích držiteli/ích odpadu, výsledky analýzy provedené před přejímkou a během přejímky, plánovanou trasu zpracování, povahu a množství odpadů držených v místě zpracování včetně všech zjištěných rizik), během přejímky, skladování, zpracování a/nebo převozu mimo místo zpracování. Systém sledování a přehled odpadu je vypracován na základě rizik a zohledňuje například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu. |
| d. | Vypracovat a zavést systém řízení kvality výstupu | Tato technika zahrnuje stanovení a provádění systému řízení kvality výstupu, který má zajistit, aby výstup ze zpracování odpadu byl v souladu s očekáváními, a používá například stávající normy EN. Tento systém řízení rovněž umožňuje monitorovat a optimalizovat výkonnost zpracování odpadu a k tomuto účelu může zahrnovat analýzu toku materiálů pro příslušné složky během celého zpracování odpadu. Použití analýzy toku materiálů vychází z rizik a zohledňuje například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu. |
| e. | Zajistit oddělení odpadu | Odpad se uchovává odděleně v závislosti na jeho vlastnostech, aby bylo umožněno snadnější a environmentálně bezpečnější skladování a zpracování. Oddělení odpadu vychází z fyzického oddělení/separace odpadu a z postupů, které určí, kdy a kde se odpady skladují. |
| f. | Zajistit slučitelnost odpadů před jejich směšováním nebo mísením | Slučitelnost se zajišťuje pomocí souboru ověřovacích opatření a zkoušek, jejichž účelem je zjistit jakékoli nežádoucí a/nebo potenciálně nebezpečné chemické reakce mezi odpady (např. polymeraci, vznik plynů, exotermickou reakci, rozklad, krystalizaci, vysrážení) při směšování nebo mísení nebo při provádění jiných operací zpracování. Zkoušky slučitelnosti jsou stanoveny na základě rizik a zohledňují například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu. |
| g. | Roztřídit příchozí tuhé odpady | Cílem třídění příchozích tuhých odpadů (10) je předejít tomu, aby do následného/ých procesu/ů zpracování odpadů vstoupil nežádoucí materiál. Třídění může zahrnovat:






  — | manuální separaci pomocí vizuálních kontrol, |

Technika

Popis

a.

Vypracovat a zavést postupy charakterizace odpadu a postupy před přejímkou

Cílem těchto postupů je zajistit technickou (a právní) vhodnost postupů zpracování odpadů pro konkrétní odpad předtím, než odpad dorazí do zařízení. Zahrnují postupy pro shromáždění informací o vstupujícím odpadu a mohou obsahovat odběr vzorků odpadu a charakterizaci odpadu s cílem získat dostatečné znalosti o jeho složení. Postupy před přejímkou odpadu jsou stanoveny na základě rizik a zohledňují například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu.

b.

Vypracovat a zavést postupy přejímky odpadu

Cílem postupů přejímky je potvrdit charakteristiky odpadu určené ve fázi před přejímkou. Tyto postupy vymezují prvky, které je třeba ověřit při příchodu odpadu do provozu, jakož i kritéria pro přejímku a odmítnutí odpadu. Mohou zahrnovat odběr vzorků odpadu, prohlídku a analýzu. Postupy přejímky odpadu jsou stanoveny na základě rizik a zohledňují například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu.

c.

Vypracovat a zavést systém sledování a přehled odpadu

Cílem systému sledování a přehledu odpadu je sledovat umístění a množství odpadu v zařízení. Obsahuje všechny informace generované během postupů před přejímkou odpadu (např. datum příchodu do provozu a jedinečné referenční číslo odpadu, informace o předchozím/ích držiteli/ích odpadu, výsledky analýzy provedené před přejímkou a během přejímky, plánovanou trasu zpracování, povahu a množství odpadů držených v místě zpracování včetně všech zjištěných rizik), během přejímky, skladování, zpracování a/nebo převozu mimo místo zpracování. Systém sledování a přehled odpadu je vypracován na základě rizik a zohledňuje například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu.

d.

Vypracovat a zavést systém řízení kvality výstupu

Tato technika zahrnuje stanovení a provádění systému řízení kvality výstupu, který má zajistit, aby výstup ze zpracování odpadu byl v souladu s očekáváními, a používá například stávající normy EN. Tento systém řízení rovněž umožňuje monitorovat a optimalizovat výkonnost zpracování odpadu a k tomuto účelu může zahrnovat analýzu toku materiálů pro příslušné složky během celého zpracování odpadu. Použití analýzy toku materiálů vychází z rizik a zohledňuje například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu.

e.

Zajistit oddělení odpadu

Odpad se uchovává odděleně v závislosti na jeho vlastnostech, aby bylo umožněno snadnější a environmentálně bezpečnější skladování a zpracování. Oddělení odpadu vychází z fyzického oddělení/separace odpadu a z postupů, které určí, kdy a kde se odpady skladují.

f.

Zajistit slučitelnost odpadů před jejich směšováním nebo mísením

Slučitelnost se zajišťuje pomocí souboru ověřovacích opatření a zkoušek, jejichž účelem je zjistit jakékoli nežádoucí a/nebo potenciálně nebezpečné chemické reakce mezi odpady (např. polymeraci, vznik plynů, exotermickou reakci, rozklad, krystalizaci, vysrážení) při směšování nebo mísení nebo při provádění jiných operací zpracování. Zkoušky slučitelnosti jsou stanoveny na základě rizik a zohledňují například nebezpečné vlastnosti odpadu, rizika, která představuje odpad z hlediska bezpečnosti procesu, bezpečnosti při práci a dopadu na životní prostředí, jakož i informace, které poskytne/poskytnou předchozí držitel/é odpadu.

g.

Roztřídit příchozí tuhé odpady

Cílem třídění příchozích tuhých odpadů (10) je předejít tomu, aby do následného/ých procesu/ů zpracování odpadů vstoupil nežádoucí materiál. Třídění může zahrnovat:

—

manuální separaci pomocí vizuálních kontrol,

| — | separaci železných kovů, neželezných kovů nebo všech kovů, |
| --- | --- |

—

separaci železných kovů, neželezných kovů nebo všech kovů,

| — | optickou separaci, např. blízkou infračervenou spektroskopii nebo RTG systémy, |
| --- | --- |

—

optickou separaci, např. blízkou infračervenou spektroskopii nebo RTG systémy,

| — | separaci podle hustoty, např. třídění proudem vzduchu, gravitační (usazovací) separátory, vibrační třídiče, |
| --- | --- |

—

separaci podle hustoty, např. třídění proudem vzduchu, gravitační (usazovací) separátory, vibrační třídiče,

| — | separaci podle velikosti tříděním/proséváním síty o různé jemnosti. |
| --- | --- |

—

separaci podle velikosti tříděním/proséváním síty o různé jemnosti.

BAT 3. Nejlepší dostupnou technikou usnadňující snižování emisí do vody a ovzduší je vytvoření a udržování přehledu toků odpadních vod a odpadních plynů jako součásti systému environmentálního řízení (viz BAT 1) a zahrnuje všechny následující prvky:

| i) | informace o charakteristikách odpadu, který má být zpracován, a o procesech zpracování odpadu, včetně těchto:






  a) | zjednodušené znázornění pracovního postupu uvádějící původ emisí; |
| --- | --- | --- |

i)

informace o charakteristikách odpadu, který má být zpracován, a o procesech zpracování odpadu, včetně těchto:

a)

zjednodušené znázornění pracovního postupu uvádějící původ emisí;

| b) | popisy technik, které jsou součástí procesu, a čištění odpadních vod/plynů u zdroje včetně jejich výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

popisy technik, které jsou součástí procesu, a čištění odpadních vod/plynů u zdroje včetně jejich výkonnosti;

| ii) | informace o vlastnostech toků odpadních vod, např.:






  a) | průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku, pH, teploty a vodivosti; |
| --- | --- | --- |

ii)

informace o vlastnostech toků odpadních vod, např.:

a)

průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku, pH, teploty a vodivosti;

| b) | průměrné zatížení příslušnými látkami a jejich průměrná koncentrace a proměnlivost (např. CHSK/TOC, formy dusíku, fosfor, kovy, prioritní látky/znečišťující mikročástice); |
| --- | --- |

b)

průměrné zatížení příslušnými látkami a jejich průměrná koncentrace a proměnlivost (např. CHSK/TOC, formy dusíku, fosfor, kovy, prioritní látky/znečišťující mikročástice);

| c) | údaje o biologické odstranitelnosti (např. BSK, poměr BSK a CHSK, Zahn-Wellensův test, potenciál biologické inhibice (např. inhibice aktivovaného kalu)) (viz BAT 52); |
| --- | --- |

c)

údaje o biologické odstranitelnosti (např. BSK, poměr BSK a CHSK, Zahn-Wellensův test, potenciál biologické inhibice (např. inhibice aktivovaného kalu)) (viz BAT 52);

| iii) | informace o vlastnostech toků odpadních plynů, jako jsou:






  a) | průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku a teploty; |
| --- | --- | --- |

iii)

informace o vlastnostech toků odpadních plynů, jako jsou:

a)

průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku a teploty;

| b) | průměrné zatížení příslušnými látkami a jejich průměrná koncentrace a proměnlivost (např. organické sloučeniny, perzistentní organické polutanty jako PCB); |
| --- | --- |

b)

průměrné zatížení příslušnými látkami a jejich průměrná koncentrace a proměnlivost (např. organické sloučeniny, perzistentní organické polutanty jako PCB);

| c) | hořlavost, dolní a horní mez výbušnosti, reaktivita; |
| --- | --- |

c)

hořlavost, dolní a horní mez výbušnosti, reaktivita;

| d) | přítomnost dalších látek, které mohou ovlivnit systém čištění odpadních plynů či bezpečnost zařízení (např. kyslík, dusík, vodní pára, prach). |
| --- | --- |

d)

přítomnost dalších látek, které mohou ovlivnit systém čištění odpadních plynů či bezpečnost zařízení (např. kyslík, dusík, vodní pára, prach).

Použitelnost

Rozsah (např. míra podrobností) a charakter přehledu budou obecně záviset na povaze, rozsahu a složitosti zařízení a na rozsahu dopadů, které může mít na životní prostředí (určených také podle druhu a množství zpracovaných odpadů).

BAT 4. Nejlepší dostupnou technikou umožňující snížit environmentální riziko spojené se skladováním odpadu je použití všech níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimalizované místo uložení | Zahrnuje například následující techniky:






  — | místo uložení se nachází v co největší technicky a ekonomicky schůdné vzdálenosti od citlivých receptorů, vodních toků atd., |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Optimalizované místo uložení

Zahrnuje například následující techniky:

—

místo uložení se nachází v co největší technicky a ekonomicky schůdné vzdálenosti od citlivých receptorů, vodních toků atd.,

| — | místo uložení je určeno tak, aby se odstranila nebo minimalizovala zbytečná manipulace s odpady v prostorách zařízení (např. to, že se s týmiž odpady manipuluje dvakrát nebo vícekrát nebo že jsou přepravní vzdálenosti na místě zbytečně velké). |
| --- | --- |

—

místo uložení je určeno tak, aby se odstranila nebo minimalizovala zbytečná manipulace s odpady v prostorách zařízení (např. to, že se s týmiž odpady manipuluje dvakrát nebo vícekrát nebo že jsou přepravní vzdálenosti na místě zbytečně velké).

Obecně použitelné u nových zařízení.

b.

Přiměřená úložná kapacita

Jsou přijata opatření s cílem předejít akumulaci odpadu, například:

| — | maximální kapacita pro uložení odpadu je jasně stanovena a není překračována, a to s přihlédnutím k charakteristikám odpadu (např. pokud jde o požární riziko) a ke kapacitě zpracování, |
| --- | --- |

—

maximální kapacita pro uložení odpadu je jasně stanovena a není překračována, a to s přihlédnutím k charakteristikám odpadu (např. pokud jde o požární riziko) a ke kapacitě zpracování,

| — | množství uloženého odpadu se pravidelně monitoruje a srovnává s maximální povolenou úložnou kapacitou, |
| --- | --- |

—

množství uloženého odpadu se pravidelně monitoruje a srovnává s maximální povolenou úložnou kapacitou,

| — | je jasně stanovena maximální doba uložení odpadu. |
| --- | --- |

—

je jasně stanovena maximální doba uložení odpadu.

Obecně použitelné.

c.

Bezpečné provozování úložiště

Zahrnuje například následující opatření:

| — | zařízení používané k nakládce, vykládce a uložení odpadu je jasně dokumentováno a označeno, |
| --- | --- |

—

zařízení používané k nakládce, vykládce a uložení odpadu je jasně dokumentováno a označeno,

| — | odpady, u nichž je známa citlivost vůči teplu, světlu, vzduchu, vodě atd., jsou před takovými okolními podmínkami chráněny, |
| --- | --- |

—

odpady, u nichž je známa citlivost vůči teplu, světlu, vzduchu, vodě atd., jsou před takovými okolními podmínkami chráněny,

| — | kontejnery a barely jsou vhodné k příslušnému účelu a jsou bezpečně uloženy. |
| --- | --- |

—

kontejnery a barely jsou vhodné k příslušnému účelu a jsou bezpečně uloženy.

d.

Oddělený prostor pro skladování baleného nebezpečného odpadu a manipulaci s ním

V případě potřeby se pro skladování baleného nebezpečného odpadu a manipulaci s ním používá vyhrazený prostor.

BAT 5. Nejlepší dostupnou technikou umožňující snížit environmentální riziko spojené s manipulací s odpadem a s jeho přepravou je stanovení a zavedení postupů manipulace a přepravy.

Popis

Cílem postupů manipulace a přepravy je zajistit, aby se s odpady manipulovalo bezpečným způsobem a aby byly bezpečně přepravovány k příslušnému uložení nebo zpracování. Postupy zahrnují tyto prvky:

| — | manipulaci s odpadem a jeho přepravu provádějí kvalifikovaní zaměstnanci, |
| --- | --- |

—

manipulaci s odpadem a jeho přepravu provádějí kvalifikovaní zaměstnanci,

| — | manipulace s odpadem a jeho přeprava jsou před provedením řádně zdokumentovány a potvrzeny a po provedení ověřeny, |
| --- | --- |

—

manipulace s odpadem a jeho přeprava jsou před provedením řádně zdokumentovány a potvrzeny a po provedení ověřeny,

| — | jsou přijímána opatření pro předcházení, zjišťování a zmírňování úniků, |
| --- | --- |

—

jsou přijímána opatření pro předcházení, zjišťování a zmírňování úniků,

| — | při směšování nebo mísení odpadů jsou přijímána preventivní opatření z hlediska operací i návrhu (např. odsávání prašných/práškových odpadů). |
| --- | --- |

—

při směšování nebo mísení odpadů jsou přijímána preventivní opatření z hlediska operací i návrhu (např. odsávání prašných/práškových odpadů).

Postupy manipulace a přepravy jsou stanoveny na základě rizik a zohledňují pravděpodobnost havárií a nehod a jejich dopad na životní prostředí.

1.2.   Monitorování

BAT 6. Nejlepší dostupnou technikou pro příslušné emise do vody podle přehledu toků odpadních vod (viz BAT 3) je monitorování klíčových parametrů procesu (např. průtoku odpadní vody, pH a teploty, vodivosti, BSK) na důležitých místech (např. v místě přítoku k/odtoku z předčištění, přítoku ke koncovému čištění, v místě, kde emise opouštějí zařízení).

BAT 7. Nejlepší dostupnou technikou je monitorování emisí do vody minimálně s níže uvedenou četností a v souladu s normami EN. Pokud nejsou normy EN k dispozici, je nejlepší dostupnou technikou použití norem ISO, vnitrostátních norem nebo jiných mezinárodních norem, jejichž použitím se získají údaje srovnatelné odborné kvality.

| Látka/parametr | Norma (normy) | Proces zpracování odpadů | Minimální četnost monitorování (11)
   (12) | Monitorování související s |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX) (13)
   (14) | EN ISO 9562 | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně | BAT 20 |
| Benzen, toluen, ethylbenzen, xylen (BTEX) (13)
   (14) | EN ISO 15680 | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou za měsíc |
| Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) (15)
   (16) | Norma EN není k dispozici | Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou za měsíc |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Volný kyanid (CN-) (13)
   (14) | K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 14403-1 a -2) | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Uhlovodíky C10–C40
   (14) | EN ISO 9377-2 | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích | Jednou za měsíc |
| Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC |
| Rafinace odpadního oleje |
| Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Arsen (As), kadmium(Cd), chrom (Cr), měď (Cu), nikl (Ni), olovo (Pb), zinek (Zn) (13)
   (14) | K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích | Jednou za měsíc |
| Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC |
| Mechanicko-biologická úprava odpadu |
| Rafinace odpadního oleje |
| Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu |
| Regenerace použitých rozpouštědel |
| Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Mangan (Mn) (13)
   (14) | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Šestimocný chrom (Cr(VI)) (13)
   (14) | K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Rtuť (Hg) (13)
   (14) | K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 17852, EN ISO 12846) | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích | Jednou za měsíc |
| Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC |
| Mechanicko-biologická úprava odpadu |
| Rafinace odpadního oleje |
| Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu |
| Regenerace použitých rozpouštědel |
| Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| PFOA (13) | Norma EN není k dispozici | Veškeré druhy zpracování odpadu | Jednou za šest měsíců |
| PFOS (13) |
| Fenolový index (16) | EN ISO 14402 | Rafinace odpadního oleje | Jednou za měsíc |
| Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Celkový dusík (celkový N) (16) | EN 12260, EN ISO 11905-1 | Biologická úprava odpadu | Jednou za měsíc |
| Rafinace odpadního oleje |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Celkový organický uhlík (TOC) (15)
   (16) | EN 1484 | Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou za měsíc |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Celkový fosfor (celkový P) (16) | K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 15681-1 a -2, EN ISO 6878, EN ISO 11885) | Biologická úprava odpadu | Jednou za měsíc |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |
| Celkové nerozpuštěné tuhé látky (TSS) (16) | EN 872 | Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou za měsíc |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody | Jednou denně |

Látka/parametr

Norma (normy)

Proces zpracování odpadů

Minimální četnost monitorování (11)
   (12)

Monitorování související s

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX) (13)
   (14)

EN ISO 9562

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

BAT 20

Benzen, toluen, ethylbenzen, xylen (BTEX) (13)
   (14)

EN ISO 15680

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou za měsíc

Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) (15)
   (16)

Norma EN není k dispozici

Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou za měsíc

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Volný kyanid (CN-) (13)
   (14)

K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 14403-1 a -2)

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Uhlovodíky C10–C40
   (14)

EN ISO 9377-2

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

Jednou za měsíc

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

Rafinace odpadního oleje

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Arsen (As), kadmium(Cd), chrom (Cr), měď (Cu), nikl (Ni), olovo (Pb), zinek (Zn) (13)
   (14)

K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

Jednou za měsíc

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

Mechanicko-biologická úprava odpadu

Rafinace odpadního oleje

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu

Regenerace použitých rozpouštědel

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Mangan (Mn) (13)
   (14)

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Šestimocný chrom (Cr(VI)) (13)
   (14)

K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Rtuť (Hg) (13)
   (14)

K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 17852, EN ISO 12846)

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

Jednou za měsíc

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

Mechanicko-biologická úprava odpadu

Rafinace odpadního oleje

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu

Regenerace použitých rozpouštědel

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

PFOA (13)

Norma EN není k dispozici

Veškeré druhy zpracování odpadu

Jednou za šest měsíců

PFOS (13)

Fenolový index (16)

EN ISO 14402

Rafinace odpadního oleje

Jednou za měsíc

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Celkový dusík (celkový N) (16)

EN 12260, EN ISO 11905-1

Biologická úprava odpadu

Jednou za měsíc

Rafinace odpadního oleje

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Celkový organický uhlík (TOC) (15)
   (16)

EN 1484

Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou za měsíc

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Celkový fosfor (celkový P) (16)

K dispozici jsou různé normy EN (např. EN ISO 15681-1 a -2, EN ISO 6878, EN ISO 11885)

Biologická úprava odpadu

Jednou za měsíc

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

Celkové nerozpuštěné tuhé látky (TSS) (16)

EN 872

Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou za měsíc

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Jednou denně

BAT 8. Nejlepší dostupnou technikou je monitorování řízených emisí do ovzduší minimálně s níže uvedenou četností a v souladu s normami EN. Pokud nejsou normy EN k dispozici, je nejlepší dostupnou technikou použití norem ISO, vnitrostátních norem nebo jiných mezinárodních norem, jejichž použitím se získají údaje srovnatelné odborné kvality.

| Látka/parametr | Norma (normy) | Proces zpracování odpadů | Minimální četnost monitorování (17) | Monitorování související s |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bromované zpomalovače hoření (18) | Norma EN není k dispozici | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích | Jednou ročně | BAT 25 |
| CFC | Norma EN není k dispozici | Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC | Jednou za šest měsíců | BAT 29 |
| PCB s dioxinovým efektem | EN 1948-1, -2, a -4 (19) | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích (18) | Jednou ročně | BAT 25 |
| Dekontaminace zařízení obsahujících PCB | Jednou za tři měsíce | BAT 51 |
| Prach | EN 13284-1 | Mechanická úprava odpadu | Jednou za šest měsíců | BAT 25 |
| Mechanicko-biologická úprava odpadu | BAT 34 |
| Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu | BAT 41 |
| Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy | BAT 49 |
| Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou | BAT 50 |
| HCl | EN 1911 | Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy (18) | Jednou za šest měsíců | BAT 49 |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody (18) | BAT 53 |
| HF | Norma EN není k dispozici | Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy (18) | Jednou za šest měsíců | BAT 49 |
| Hg | EN 13211 | Zpracování OEEZ obsahujících rtuť | Jednou za tři měsíce | BAT 32 |
| H2S | Norma EN není k dispozici | Biologická úprava odpadu (20) | Jednou za šest měsíců | BAT 34 |
| Kovy a polokovy vyjma rtuti
  (např. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18) | EN 14385 | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích | Jednou ročně | BAT 25 |
| NH3 | Norma EN není k dispozici | Biologická úprava odpadu (20) | Jednou za šest měsíců | BAT 34 |
| Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu (18) | Jednou za šest měsíců | BAT 41 |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody (18) | BAT 53 |
| Koncentrace pachových látek | EN 13725 | Biologická úprava odpadu (21) | Jednou za šest měsíců | BAT 34 |
| PCDD/F (18) | EN 1948-1, -2 a -3 (19) | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích | Jednou ročně | BAT 25 |
| TVOC | EN 12619 | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích | Jednou za šest měsíců | BAT 25 |
| Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC | Jednou za šest měsíců | BAT 29 |
| Mechanická úprava odpadu s energetickou hodnotou (18) | Jednou za šest měsíců | BAT 31 |
| Mechanicko-biologická úprava odpadu | Jednou za šest měsíců | BAT 34 |
| Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu (18) | Jednou za šest měsíců | BAT 41 |
| Rafinace odpadního oleje | BAT 44 |
| Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou | BAT 45 |
| Regenerace použitých rozpouštědel | BAT 47 |
| Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy | BAT 49 |
| Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou | BAT 50 |
| Zpracování kapalného odpadu na bázi vody (18) | BAT 53 |
| Dekontaminace zařízení obsahujících PCB (22) | Jednou za tři měsíce | BAT 51 |

Látka/parametr

Norma (normy)

Proces zpracování odpadů

Minimální četnost monitorování (17)

Monitorování související s

Bromované zpomalovače hoření (18)

Norma EN není k dispozici

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

Jednou ročně

BAT 25

CFC

Norma EN není k dispozici

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

Jednou za šest měsíců

BAT 29

PCB s dioxinovým efektem

EN 1948-1, -2, a -4 (19)

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích (18)

Jednou ročně

BAT 25

Dekontaminace zařízení obsahujících PCB

Jednou za tři měsíce

BAT 51

Prach

EN 13284-1

Mechanická úprava odpadu

Jednou za šest měsíců

BAT 25

Mechanicko-biologická úprava odpadu

BAT 34

Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu

BAT 41

Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy

BAT 49

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

BAT 50

HCl

EN 1911

Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy (18)

Jednou za šest měsíců

BAT 49

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody (18)

BAT 53

HF

Norma EN není k dispozici

Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy (18)

Jednou za šest měsíců

BAT 49

Hg

EN 13211

Zpracování OEEZ obsahujících rtuť

Jednou za tři měsíce

BAT 32

H2S

Norma EN není k dispozici

Biologická úprava odpadu (20)

Jednou za šest měsíců

BAT 34

Kovy a polokovy vyjma rtuti

(např. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18)

EN 14385

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

Jednou ročně

BAT 25

NH3

Norma EN není k dispozici

Biologická úprava odpadu (20)

Jednou za šest měsíců

BAT 34

Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu (18)

Jednou za šest měsíců

BAT 41

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody (18)

BAT 53

Koncentrace pachových látek

EN 13725

Biologická úprava odpadu (21)

Jednou za šest měsíců

BAT 34

PCDD/F (18)

EN 1948-1, -2 a -3 (19)

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

Jednou ročně

BAT 25

TVOC

EN 12619

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

Jednou za šest měsíců

BAT 25

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

Jednou za šest měsíců

BAT 29

Mechanická úprava odpadu s energetickou hodnotou (18)

Jednou za šest měsíců

BAT 31

Mechanicko-biologická úprava odpadu

Jednou za šest měsíců

BAT 34

Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu (18)

Jednou za šest měsíců

BAT 41

Rafinace odpadního oleje

BAT 44

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

BAT 45

Regenerace použitých rozpouštědel

BAT 47

Tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy

BAT 49

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

BAT 50

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody (18)

BAT 53

Dekontaminace zařízení obsahujících PCB (22)

Jednou za tři měsíce

BAT 51

BAT 9. Nejlepší dostupnou technikou je monitorování rozptýlených emisí organických sloučenin do ovzduší z regenerace použitých rozpouštědel, dekontaminace zařízení obsahujících perzistentní organické polutanty s rozpouštědly a z fyzikálně-chemické úpravy rozpouštědel za účelem využití jejich energetické hodnoty, a to nejméně jednou ročně za použití jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a | Měření | Metody pachové kontroly, optického zobrazování plynu, měření toku při solární okultaci nebo diferenční absorpce. Viz popisy v oddíle 6.2. |
| b | Emisní faktory | Výpočet emisí na základě emisních faktorů, pravidelně ověřovaných (např. každé dva roky) měřením. |
| c | Hmotnostní bilance | Výpočet rozptýlených emisí pomocí hmotnostní bilance zohledňující vstupní množství rozpouštědla, řízené emise do ovzduší, emise do vody, množství rozpouštědla ve výstupu procesu a zbytky z procesu (např. destilace). |

Technika

Popis

a

Měření

Metody pachové kontroly, optického zobrazování plynu, měření toku při solární okultaci nebo diferenční absorpce. Viz popisy v oddíle 6.2.

b

Emisní faktory

Výpočet emisí na základě emisních faktorů, pravidelně ověřovaných (např. každé dva roky) měřením.

c

Hmotnostní bilance

Výpočet rozptýlených emisí pomocí hmotnostní bilance zohledňující vstupní množství rozpouštědla, řízené emise do ovzduší, emise do vody, množství rozpouštědla ve výstupu procesu a zbytky z procesu (např. destilace).

BAT 10. Nejlepší dostupnou technikou je pravidelné monitorování emisí pachových látek.

Popis

Emise pachových látek lze sledovat pomocí:

| — | norem EN (např. metodou dynamické olfaktometrie podle normy EN 13725 pro určení koncentrace pachových látek nebo podle normy EN 16841-1 nebo -2 pro určení expozice emisím pachových látek), |
| --- | --- |

—

norem EN (např. metodou dynamické olfaktometrie podle normy EN 13725 pro určení koncentrace pachových látek nebo podle normy EN 16841-1 nebo -2 pro určení expozice emisím pachových látek),

| — | při použití alternativních metod, u kterých nejsou dostupné žádné normy EN (např. odhad vlivu pachových látek), pomocí norem ISO, národních či jiných mezinárodních norem, které zaručí data srovnatelné vědecké kvality. |
| --- | --- |

—

při použití alternativních metod, u kterých nejsou dostupné žádné normy EN (např. odhad vlivu pachových látek), pomocí norem ISO, národních či jiných mezinárodních norem, které zaručí data srovnatelné vědecké kvality.

Četnost monitorování je určena v plánu snižování emisí pachových látek (viz BAT 12).

Použitelnost

Použitelnost je omezena na případy, kde se očekává obtěžování emisemi pachových látek u citlivých receptorů nebo kde je takové riziko opodstatněné.

BAT 11. Nejlepší dostupnou technikou je monitorování roční spotřeby vody, energie a surovin, jakož i roční produkce zbytků a odpadních vod, s četností nejméně jednou ročně.

Popis

Monitorování zahrnuje přímá měření, výpočet nebo záznamy, například pomocí vhodných měřičů nebo faktur. Monitorování se člení na nejvhodnější úrovni (např. na úrovni procesu/zařízení) a zohledňuje veškeré významné změny procesu/zařízení.

1.3.   Emise do ovzduší

BAT 12. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zamezení vzniku emisí pachových látek nebo, není-li to možné, snížit jejich množství, je vytvořit, provést a pravidelně přezkoumávat plán snižování emisí pachových látek jako součást systému environmentálního řízení (viz BAT 1); tento plán zahrnuje všechny následující prvky:

| — | program s popisem opatření a lhůt, |
| --- | --- |

—

program s popisem opatření a lhůt,

| — | protokol monitorování pachových látek, jak uvádí BAT 10, |
| --- | --- |

—

protokol monitorování pachových látek, jak uvádí BAT 10,

| — | protokol o reakcích na zjištěné výskyty emisí pachových látek, např. stížnosti, |
| --- | --- |

—

protokol o reakcích na zjištěné výskyty emisí pachových látek, např. stížnosti,

| — | program předcházení emisím pachových látek a jejich snižování navržený tak, aby byl/y identifikován/y zdroj/e, charakterizace podílu jednotlivých zdrojů na celkových emisích pachových látek, a zavedení opatření k předcházení emisím pachových látek nebo jejich snížení. |
| --- | --- |

—

program předcházení emisím pachových látek a jejich snižování navržený tak, aby byl/y identifikován/y zdroj/e, charakterizace podílu jednotlivých zdrojů na celkových emisích pachových látek, a zavedení opatření k předcházení emisím pachových látek nebo jejich snížení.

Použitelnost

Použitelnost je omezena na případy, kde se očekává obtěžování emisemi pachových látek u citlivých receptorů nebo kde je takové riziko opodstatněné.

BAT 13. Nejlepší dostupnou technikou umožňující předcházení emisím pachových látek nebo, není-li to možné, jejich snižování, je použití jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Minimalizace doby zdržení | Minimalizace doby zdržení (potenciálně) zapáchajícího odpadu v systémech ukládání nebo manipulace (např. v potrubí, nádržích, kontejnerech), zejména za anaerobních podmínek. Je-li to vhodné, přijímají se odpovídající opatření pro přejímku sezónních výkyvů množství odpadu. | Použije se pouze pro otevřené systémy. |
| b. | Použití chemického čištění | Použití chemického čištění, aby bylo zabráněno tvorbě zapáchajících sloučenin nebo se jejich tvorba snížila (např. oxidace či srážení sirovodíku). | Nepoužije se, pokud by to mohlo narušit požadovanou kvalitu výstupu. |
| c. | Optimalizace aerobního čištění | V případě aerobního čištění kapalného odpadu na bázi vody může být zahrnuto:






  — | použití čistého kyslíku, |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Minimalizace doby zdržení

Minimalizace doby zdržení (potenciálně) zapáchajícího odpadu v systémech ukládání nebo manipulace (např. v potrubí, nádržích, kontejnerech), zejména za anaerobních podmínek. Je-li to vhodné, přijímají se odpovídající opatření pro přejímku sezónních výkyvů množství odpadu.

Použije se pouze pro otevřené systémy.

b.

Použití chemického čištění

Použití chemického čištění, aby bylo zabráněno tvorbě zapáchajících sloučenin nebo se jejich tvorba snížila (např. oxidace či srážení sirovodíku).

Nepoužije se, pokud by to mohlo narušit požadovanou kvalitu výstupu.

c.

Optimalizace aerobního čištění

V případě aerobního čištění kapalného odpadu na bázi vody může být zahrnuto:

—

použití čistého kyslíku,

| — | odstraňování pěny v nádržích, |
| --- | --- |

—

odstraňování pěny v nádržích,

| — | častá údržba aeračního systému. |
| --- | --- |

—

častá údržba aeračního systému.

V případě aerobního čištění jiného než kapalného odpadu na bázi vody viz BAT 36.

Obecně použitelné.

BAT 14. Nejlepší dostupnou technikou, kterou lze předcházet vzniku rozptýlených emisí do ovzduší, zejména prachu, organických sloučenin a pachových látek, případně jejich množství snížit, není-li možné jejich vzniku předejít, je použití vhodné kombinace níže uvedených technik.

V závislosti na riziku, které odpad představuje z hlediska rozptýlených emisí do ovzduší, je významná zejména BAT 14d.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Minimalizace počtu potenciálních zdrojů rozptýlených emisí | Zahrnuje například následující techniky:






  — | vhodný návrh uspořádání potrubí (např. minimalizace délky potrubí, snížení počtu přírub a ventilů, použití svařovaných spojovacích prvků a trubek), |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Minimalizace počtu potenciálních zdrojů rozptýlených emisí

Zahrnuje například následující techniky:

—

vhodný návrh uspořádání potrubí (např. minimalizace délky potrubí, snížení počtu přírub a ventilů, použití svařovaných spojovacích prvků a trubek),

| — | upřednostnění využití gravitačního pohybu před použitím čerpadel, |
| --- | --- |

—

upřednostnění využití gravitačního pohybu před použitím čerpadel,

| — | omezení výsypné výšky materiálu, |
| --- | --- |

—

omezení výsypné výšky materiálu,

| — | omezení rychlosti přepravy, |
| --- | --- |

—

omezení rychlosti přepravy,

| — | použití větrných clon. |
| --- | --- |

—

použití větrných clon.

Obecně použitelné.

b.

Výběr a použití vybavení s vysokou integritou

Zahrnuje například následující techniky:

| — | ventily s dvojitým těsněním nebo rovnocenně účinné vybavení, |
| --- | --- |

—

ventily s dvojitým těsněním nebo rovnocenně účinné vybavení,

| — | těsnicí kroužky s vysokou integritou (např. spirálově vinutá těsnění, kroužkové klouby) pro kritické aplikace, |
| --- | --- |

—

těsnicí kroužky s vysokou integritou (např. spirálově vinutá těsnění, kroužkové klouby) pro kritické aplikace,

| — | čerpadla/kompresory/míchačky vybavené mechanickým těsněním namísto kompresních, |
| --- | --- |

—

čerpadla/kompresory/míchačky vybavené mechanickým těsněním namísto kompresních,

| — | magneticky poháněná čerpadla/kompresory/míchačky, |
| --- | --- |

—

magneticky poháněná čerpadla/kompresory/míchačky,

| — | vhodné vstupní přípojky servisních hadic, odsávací kleště, vrtací hlavy, např. při odpouštění OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC. |
| --- | --- |

—

vhodné vstupní přípojky servisních hadic, odsávací kleště, vrtací hlavy, např. při odpouštění OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC.

V případě stávajících zařízení může být použitelnost omezena z provozních důvodů.

c.

Předcházení korozi

Zahrnuje například následující techniky:

| — | vhodný výběr stavebních materiálů, |
| --- | --- |

—

vhodný výběr stavebních materiálů,

| — | obložení nebo potahování vybavení a natírání potrubí inhibitory koroze. |
| --- | --- |

—

obložení nebo potahování vybavení a natírání potrubí inhibitory koroze.

Obecně použitelné.

d.

Zachycování, shromažďování a zpracování rozptýlených emisí

Zahrnuje například následující techniky:

| — | skladování, zpracování a manipulace, pokud jde o odpad a materiály, které mohou generovat rozptýlené emise v uzavřených budovách a/nebo uzavřeném zařízení (např. u dopravníkových pásů), |
| --- | --- |

—

skladování, zpracování a manipulace, pokud jde o odpad a materiály, které mohou generovat rozptýlené emise v uzavřených budovách a/nebo uzavřeném zařízení (např. u dopravníkových pásů),

| — | udržování uzavřeného zařízení nebo uzavřených budov pod odpovídajícím tlakem, |
| --- | --- |

—

udržování uzavřeného zařízení nebo uzavřených budov pod odpovídajícím tlakem,

| — | shromažďování a směrování emisí do vhodného systému snižování emisí (viz oddíl 6.1) prostřednictvím systému odsávání vzduchu a/nebo systémů sání vzduchu v blízkosti zdrojů emisí. |
| --- | --- |

—

shromažďování a směrování emisí do vhodného systému snižování emisí (viz oddíl 6.1) prostřednictvím systému odsávání vzduchu a/nebo systémů sání vzduchu v blízkosti zdrojů emisí.

Použití uzavřeného zařízení nebo uzavřených budov může být omezeno bezpečnostními aspekty, jako je riziko výbuchu nebo úbytek kyslíku.

Použití uzavřeného zařízení nebo uzavřených budov může být omezeno i objemem odpadu.

e.

Zvlhčování

Zvlhčování potenciálních zdrojů rozptýlených prachových emisí (např. v místech uložení odpadu, na přepravních plochách a u otevřených procesů zpracování) vodou nebo vodní mlhou.

Obecně použitelné.

f.

Údržba

Zahrnuje například následující techniky:

| — | zajištění přístupu k zařízení, u něhož by mohlo dojít k netěsnosti, |
| --- | --- |

—

zajištění přístupu k zařízení, u něhož by mohlo dojít k netěsnosti,

| — | pravidelné kontroly ochranných prostředků, jako jsou lamelové závěsy, rychle otevíratelné/uzavíratelné dveře. |
| --- | --- |

—

pravidelné kontroly ochranných prostředků, jako jsou lamelové závěsy, rychle otevíratelné/uzavíratelné dveře.

Obecně použitelné.

g.

Úklid prostor pro zpracování a ukládání odpadu

Zahrnuje techniky, jako je pravidelný úklid a čištění celého prostoru zpracování odpadu (haly, přepravní plochy, skladovací plochy atd.), dopravníkových pásů, zařízení a kontejnerů.

Obecně použitelné.

h.

Program zjišťování a opravy netěsností (LDAR)

Viz oddíl 6.2. V případě, že se očekává vznik emisí organických sloučenin, je stanoven a prováděn program zjišťování a opravy netěsností, který využívá přístupu založeného na rizicích a zohledňuje zejména uspořádání provozu a množství a povahu dotčených organických sloučenin.

Obecně použitelné.

BAT 15. Nejlepší dostupnou technikou je provádět spalování na flérách pouze z bezpečnostních důvodů nebo za mimořádných provozních podmínek (např. zahájení provozu či odstavení) pomocí obou níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Správná konstrukce zařízení | Zahrnuje zavedení systému rekuperace plynů, který má dostatečnou kapacitu, a použití pojistných ventilů s vysokou integritou. | Obecně použitelné u nových provozů.
  Stávající zařízení je možné systémem rekuperace plynů dovybavit. |
| b. | Řízení zařízení | Zahrnuje udržování systému plynů v rovnováze a vykonávání pokročilého řízení procesů. | Obecně použitelné. |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Správná konstrukce zařízení

Zahrnuje zavedení systému rekuperace plynů, který má dostatečnou kapacitu, a použití pojistných ventilů s vysokou integritou.

Obecně použitelné u nových provozů.

Stávající zařízení je možné systémem rekuperace plynů dovybavit.

b.

Řízení zařízení

Zahrnuje udržování systému plynů v rovnováze a vykonávání pokročilého řízení procesů.

Obecně použitelné.

BAT 16. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí z flér do ovzduší v případě, že se nelze vyhnout spalování na flérách, je použití obou níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Správná konstrukce zařízení pro spalování na flérách | Optimalizace výšky a tlaku, přítomnost páry, vzduchu či plynu, typ hlavice fléry atd., s cílem umožnit bezkouřový a spolehlivý provoz a zaručit účinné spálení přebytečných plynů. | Obecně použitelné u nově instalovaných flér. Ve stávajících provozech může být použitelnost omezena, např. z důvodu času, který je k dispozici pro údržbu. |
| b. | Monitorování a záznamy v rámci řízení spalování na flérách | Tato činnost zahrnuje soustavné monitorování množství plynu vedeného ke spalování na flérách. Může zahrnovat odhady dalších parametrů (např. složení toku plynu, tepelný obsah, míra podpory, rychlost, průtok proplachovacího plynu, emise znečišťujících látek (např. NOX, CO, uhlovodíky), hluk). Záznamy o spalování na flérách obvykle zahrnují dobu trvání a počet spalování a umožňují určit množství emisí a případně předejít spalování na flérách v budoucnu. | Obecně použitelné. |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Správná konstrukce zařízení pro spalování na flérách

Optimalizace výšky a tlaku, přítomnost páry, vzduchu či plynu, typ hlavice fléry atd., s cílem umožnit bezkouřový a spolehlivý provoz a zaručit účinné spálení přebytečných plynů.

Obecně použitelné u nově instalovaných flér. Ve stávajících provozech může být použitelnost omezena, např. z důvodu času, který je k dispozici pro údržbu.

b.

Monitorování a záznamy v rámci řízení spalování na flérách

Tato činnost zahrnuje soustavné monitorování množství plynu vedeného ke spalování na flérách. Může zahrnovat odhady dalších parametrů (např. složení toku plynu, tepelný obsah, míra podpory, rychlost, průtok proplachovacího plynu, emise znečišťujících látek (např. NOX, CO, uhlovodíky), hluk). Záznamy o spalování na flérách obvykle zahrnují dobu trvání a počet spalování a umožňují určit množství emisí a případně předejít spalování na flérách v budoucnu.

Obecně použitelné.

1.4.   Hluk a vibrace

BAT 17. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zamezení vzniku hluku a vibrací nebo – není-li to možné – hluk a vibrace omezit, je vytvořit, provést a pravidelně přezkoumávat plán snižování hluku a vibrací jako součást systému environmentálního řízení (viz BAT 1); tento plán zahrnuje všechny následující prvky:

| I. | protokol obsahující příslušná opatření a lhůty; |
| --- | --- |

I.

protokol obsahující příslušná opatření a lhůty;

| II. | protokol monitorování hluku a vibrací; |
| --- | --- |

II.

protokol monitorování hluku a vibrací;

| III. | protokol o reakcích na zjištěné výskyty hluku a vibrací, např. stížnosti; |
| --- | --- |

III.

protokol o reakcích na zjištěné výskyty hluku a vibrací, např. stížnosti;

| IV. | program předcházení hluku a vibracím a jejich snižování navržený tak, aby byl identifikován zdroj či zdroje hluku a vibrací, prováděno měření/odhady expozice hluku a vibracím, popsán podíl jednotlivých zdrojů na celkovém hluku a vibracích a prováděna opatření k předcházení hluku a vibracím nebo jejich snížení. |
| --- | --- |

IV.

program předcházení hluku a vibracím a jejich snižování navržený tak, aby byl identifikován zdroj či zdroje hluku a vibrací, prováděno měření/odhady expozice hluku a vibracím, popsán podíl jednotlivých zdrojů na celkovém hluku a vibracích a prováděna opatření k předcházení hluku a vibracím nebo jejich snížení.

Použitelnost

Použitelnost je omezena na případy, kde se očekává obtěžování hlukem nebo vibracemi u citlivých receptorů nebo kde je takové riziko opodstatněné.

BAT 18. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zamezení vzniku hluku a vibrací nebo – není-li to možné – hluk a vibrace omezit, je použití některé z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Vhodné umístění zařízení a budov | Hlučnost je možné omezit zajištěním větší vzdálenosti mezi zdrojem hluku a jeho příjemcem a použitím budov jako protihlukových stěn a přemístěním východů nebo vchodů z/do budov. | V případě stávajících zařízení může být přemístění vybavení a východů nebo vchodů z/do budov omezeno kvůli nedostatku prostoru či přílišným nákladům. |
| b. | Provozní opatření | Zahrnuje například následující techniky:






  i. | inspekce a údržba vybavení; |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Vhodné umístění zařízení a budov

Hlučnost je možné omezit zajištěním větší vzdálenosti mezi zdrojem hluku a jeho příjemcem a použitím budov jako protihlukových stěn a přemístěním východů nebo vchodů z/do budov.

V případě stávajících zařízení může být přemístění vybavení a východů nebo vchodů z/do budov omezeno kvůli nedostatku prostoru či přílišným nákladům.

b.

Provozní opatření

Zahrnuje například následující techniky:

i.

inspekce a údržba vybavení;

| ii. | zavírání dveří a oken uzavřených prostor, pokud je to možné; |
| --- | --- |

ii.

zavírání dveří a oken uzavřených prostor, pokud je to možné;

| iii. | zkušená obsluha vybavení; |
| --- | --- |

iii.

zkušená obsluha vybavení;

| iv. | neprovozování hlučných činností v noci, pokud je to možné; |
| --- | --- |

iv.

neprovozování hlučných činností v noci, pokud je to možné;

| v. | opatření pro regulaci hlučnosti během údržby, přepravy, manipulace a zpracování. |
| --- | --- |

v.

opatření pro regulaci hlučnosti během údržby, přepravy, manipulace a zpracování.

Obecně použitelné.

c.

Zařízení s nízkou hlučností

Může zahrnovat bezpřevodové motory, kompresory, čerpadla a fléry.

d.

Vybavení ke snižování hluku a vibrací

Zahrnuje například následující techniky:

| i. | regulátory hluku, |
| --- | --- |

i.

regulátory hluku,

| ii. | akustická a protivibrační izolace vybavení, |
| --- | --- |

ii.

akustická a protivibrační izolace vybavení,

| iii. | umístění hlučného vybavení do uzavřeného prostoru, |
| --- | --- |

iii.

umístění hlučného vybavení do uzavřeného prostoru,

| iv. | zvuková izolace budov. |
| --- | --- |

iv.

zvuková izolace budov.

Použitelnost může být omezena nedostatkem prostoru (u stávajících zařízení).

e.

Útlum hluku

Šíření hluku lze omezit tím, že se mezi zdroje hluku a jeho příjemce umístí překážky (např. ochranné zdi, náspy a budovy).

Použitelné pouze v případě stávajících zařízení, protože u nových zařízení tato technika s ohledem na jejich konstrukci není potřebná. V případě stávajících zařízení může být umístění překážek omezeno kvůli nedostatku prostoru.

U mechanické úpravy kovových odpadů v drtičích je technika použitelná v rámci omezení spojených s rizikem deflagrace v drtičích.

1.5.   Emise do vody

BAT 19. Nejlepší dostupnou technikou, umožňující optimalizovat spotřebu vody, snížit objem generovaných odpadních vod a vyloučit nebo – pokud to není proveditelné – snížit emise do půdy a vody, je použití vhodné kombinace níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Vodní hospodářství | Spotřeba vody se optimalizuje pomocí opatření, která mohou zahrnovat:






  — | plány úspory vody (např. stanovení cílů týkajících se účinnosti využití vody, diagramy toku a hmotnostní bilance vody), |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Vodní hospodářství

Spotřeba vody se optimalizuje pomocí opatření, která mohou zahrnovat:

—

plány úspory vody (např. stanovení cílů týkajících se účinnosti využití vody, diagramy toku a hmotnostní bilance vody),

| — | optimalizaci spotřeby mycí vody (např. čištění nasucho namísto oplachování, používání kontroly uzávěrů veškerého mycího zařízení), |
| --- | --- |

—

optimalizaci spotřeby mycí vody (např. čištění nasucho namísto oplachování, používání kontroly uzávěrů veškerého mycího zařízení),

| — | omezování spotřeby vody pro tvorbu vakua (např. využití vakuových čerpadel s kapalinovým prstencem a kapalin s vysokým bodem varu). |
| --- | --- |

—

omezování spotřeby vody pro tvorbu vakua (např. využití vakuových čerpadel s kapalinovým prstencem a kapalin s vysokým bodem varu).

Obecně použitelné.

b.

Recirkulace vody

Toky vody se v provozu recirkulují, v případě potřeby po vyčištění. Míru recirkulace omezuje vodní bilance provozu, obsah nečistot (např. zapáchajících sloučenin) a/nebo charakteristiky toků vody (např. obsah živin).

Obecně použitelné.

c.

Nepropustný povrch

V závislosti na rizicích, která odpad představuje z hlediska kontaminace půdy a/nebo vody, se zajistí nepropustnost celé plochy pro zpracování odpadu (např. pro příjem odpadu, manipulaci, skladování, zpracování a expedici) vůči příslušným kapalinám.

Obecně použitelné.

d.

Techniky pro snížení pravděpodobnosti a dopadu přepadů a úniků z nádrží a nádob

V závislosti na rizicích, která představují kapaliny uchovávané v nádržích a nádobách z hlediska kontaminace půdy a/nebo vody, zahrnují například následující techniky:

| — | detektory přepadu, |
| --- | --- |

—

detektory přepadu,

| — | přepadové trubky směrované do uzavřeného odvodňovacího systému (tj. do příslušného sekundárního záchytného systému nebo do jiné nádoby), |
| --- | --- |

—

přepadové trubky směrované do uzavřeného odvodňovacího systému (tj. do příslušného sekundárního záchytného systému nebo do jiné nádoby),

| — | nádrže na kapaliny umístěné ve vhodném sekundárním záchytném systému; objem je obvykle navržen tak, aby zvládl narušení největší nádrže v rámci sekundárního záchytného systému, |
| --- | --- |

—

nádrže na kapaliny umístěné ve vhodném sekundárním záchytném systému; objem je obvykle navržen tak, aby zvládl narušení největší nádrže v rámci sekundárního záchytného systému,

| — | izolace nádrží, nádob a sekundárního záchytného systému (např. uzavření ventilů). |
| --- | --- |

—

izolace nádrží, nádob a sekundárního záchytného systému (např. uzavření ventilů).

Obecně použitelné.

e.

Zastřešení ploch pro skladování a zpracování odpadu

V závislosti na rizicích, která odpad představuje z hlediska kontaminace půdy a/nebo vody, se odpad ukládá a zpracovává na krytých plochách, aby se předešlo kontaktu s dešťovou vodou, a minimalizoval se tak objem kontaminované odtokové vody.

Použitelnost může být omezena v případě, že se skladují nebo zpracovávají velké objemy odpadu (např. u mechanické úpravy kovových odpadů v drtičích).

f.

Oddělení proudů vody

Každý proud vody (např. povrchová odpadní voda, voda použitá při zpracování) se jímá a čistí odděleně podle obsahu znečišťujících látek a kombinace technik zpracování. Zejména se oddělují nekontaminované odpadní vody od proudů odpadních vod, které vyžadují čištění.

Obecně použitelné u nových zařízení.

Obecně použitelné u stávajících zařízení v rámci omezení vyplývajících z uspořádání systému shromažďování vody.

g.

Odpovídající infrastruktura pro odvádění vody

Prostor pro čištění vody je spojen s infrastrukturou odvádění vody.

Dešťová voda, která dopadá na prostory pro zpracování a skladování, je jímána v infrastruktuře pro odvádění vody spolu s vodou z mytí, příležitostnými úniky atd., a podle obsahu znečišťujících látek je recirkulována nebo odváděna k dalšímu čištění.

Obecně použitelné u nově instalovaných zařízení.

Obecně použitelné u stávajících zařízení v rámci omezení vyplývajících z uspořádání systému odvádění vody.

h.

Opatření týkající se návrhu a údržby, která umožňují zjištění a opravu netěsností

Pravidelné monitorování případných netěsností vychází z rizik a v případě nutnosti se provádí oprava zařízení.

Minimalizuje se použití podzemních součástí. Při použití podzemních součástí se v závislosti na rizicích, která představuje odpad obsažený v těchto součástech z hlediska kontaminace půdy a/nebo vody, zavede sekundární záchytný systém u podzemních součástí.

Využití nadzemních součástí je obecně použitelné u nových provozů. Může však být omezeno rizikem tuhnutí.

Instalace sekundárního záchytného systému může být omezena v případě stávajících zařízení.

i.

Přiměřená kapacita vyrovnávací nádrže

Přiměřená kapacita vyrovnávací nádrže se zajišťuje pro odpadní vody produkované za jiných než obvyklých provozních podmínek, a to pomocí přístupu založeného na rizicích (např. s přihlédnutím k množství znečišťujících látek, účinků návazného čištění odpadních vod a k přijímajícímu prostředí).

Vypouštění odpadních vod z této vyrovnávací nádrže je možné až po přijetí odpovídajících opatření (např. monitorování, čištění, opětovné použití).

Obecně použitelné u nově instalovaných zařízení.

U stávajících zařízení může být použitelnost omezena prostorem, který je k dispozici, a uspořádáním systému shromažďování vody.

BAT 20. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí do vody je čistit odpadní vodu vody pomocí vhodné kombinace níže uvedených technik.

| Technika (23) | Obvyklé předmětné znečišťující látky | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| Předčištění a primární čištění, např. |
| a. | Vyrovnávání | Všechny znečišťující látky | Obecně použitelné. |
| b. | Neutralizace | Kyseliny, zásady |
| c. | Mechanická separace, např. česle, síta, odlučovače písku, odlučovače tuku, separace olejů z vody nebo primární usazovací nádrže | Hrubé tuhé látky, nerozpuštěné látky, olej/tuk |
| Fyzikálně- chemické čištění, např. |
| d. | Adsorpce | Adsorbovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. uhlovodíky, rtuť, AOX | Obecně použitelné. |
| e. | Destilace/rektifikace | Rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, které lze destilovat, např. některá rozpouštědla |
| f. | Vysrážení | Vysrážitelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy, fosfor |
| g. | Chemická oxidace | Oxidovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. dusitany, kyanid |
| h. | Chemická redukce | Redukovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. šestimocný chrom (Cr(VI)) |
| i. | Odpařování | Rozpustné kontaminující látky |
| j. | Iontová výměna | Ionizované rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy |
| k. | Stripování | Stripovatelné znečišťující látky, např. sirovodík (H2S), amoniak (NH3), některé adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX), uhlovodíky |
| Biologické čištění, např. |
| l. | Postup s aktivovaným kalem | Biologicky rozložitelné organické sloučeniny | Obecně použitelné. |
| m. | Membránový bioreaktor |
| Odstranění dusíku |
| n. | Nitrifikace/denitrifikace, jestliže zpracování zahrnuje biologické čištění | Celkový dusík, amoniak | Nitrifikace nemusí být použitelná v případě vysokých koncentrací chloridu (tj. nad 10 g/l) a v případě, že snížení koncentrace chloridu před nitrifikací není možné zdůvodnit tak, že by byla příznivá pro životní prostředí. Nitrifikaci nelze použít, je-li teplota odpadních vod nízká (např. pod 12 °C). |
| Odstranění tuhých částic, např. |
| o. | Koagulace a flokulace | Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky | Obecně použitelné. |
| p. | Sedimentace |
| q. | Filtrace (např. písková filtrace, mikrofiltrace, ultrafiltrace) |
| r. | Flotace |

Technika (23)

Obvyklé předmětné znečišťující látky

Použitelnost

Předčištění a primární čištění, např.

a.

Vyrovnávání

Všechny znečišťující látky

Obecně použitelné.

b.

Neutralizace

Kyseliny, zásady

c.

Mechanická separace, např. česle, síta, odlučovače písku, odlučovače tuku, separace olejů z vody nebo primární usazovací nádrže

Hrubé tuhé látky, nerozpuštěné látky, olej/tuk

Fyzikálně- chemické čištění, např.

d.

Adsorpce

Adsorbovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. uhlovodíky, rtuť, AOX

Obecně použitelné.

e.

Destilace/rektifikace

Rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, které lze destilovat, např. některá rozpouštědla

f.

Vysrážení

Vysrážitelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy, fosfor

g.

Chemická oxidace

Oxidovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. dusitany, kyanid

h.

Chemická redukce

Redukovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. šestimocný chrom (Cr(VI))

i.

Odpařování

Rozpustné kontaminující látky

j.

Iontová výměna

Ionizované rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy

k.

Stripování

Stripovatelné znečišťující látky, např. sirovodík (H2S), amoniak (NH3), některé adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX), uhlovodíky

Biologické čištění, např.

l.

Postup s aktivovaným kalem

Biologicky rozložitelné organické sloučeniny

Obecně použitelné.

m.

Membránový bioreaktor

Odstranění dusíku

n.

Nitrifikace/denitrifikace, jestliže zpracování zahrnuje biologické čištění

Celkový dusík, amoniak

Nitrifikace nemusí být použitelná v případě vysokých koncentrací chloridu (tj. nad 10 g/l) a v případě, že snížení koncentrace chloridu před nitrifikací není možné zdůvodnit tak, že by byla příznivá pro životní prostředí. Nitrifikaci nelze použít, je-li teplota odpadních vod nízká (např. pod 12 °C).

Odstranění tuhých částic, např.

o.

Koagulace a flokulace

Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky

Obecně použitelné.

p.

Sedimentace

q.

Filtrace (např. písková filtrace, mikrofiltrace, ultrafiltrace)

r.

Flotace

Tabulka 6.1

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro přímá vypouštění do vodního recipientu

| Látka/parametr | Úroveň emisí spojená s BAT (BAT-AEL) (24) | Proces zpracování odpadů, pro který se BAT-AEL použije |
| --- | --- | --- |
| Celkový organický uhlík (TOC) (25) | 10–60 mg/l | — | Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody |

Látka/parametr

Úroveň emisí spojená s BAT (BAT-AEL) (24)

Proces zpracování odpadů, pro který se BAT-AEL použije

Celkový organický uhlík (TOC) (25)

10–60 mg/l

—

Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody

10–100 mg/l (26)
   (27)

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) (25)

30–180 mg/l

| — | Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Veškeré druhy zpracování odpadu vyjma zpracování kapalného odpadu na bázi vody

30–300 mg/l (26)
   (27)

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Celkové nerozpuštěné tuhé látky (NL)

5–60 mg/l

| — | Veškeré druhy zpracování odpadu |
| --- | --- |

—

Veškeré druhy zpracování odpadu

Uhlovodíky C10–C40

0,5–10 mg/l

| — | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích |
| --- | --- |

—

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

| — | Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC |
| --- | --- |

—

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

| — | Rafinace odpadního oleje |
| --- | --- |

—

Rafinace odpadního oleje

| — | Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| --- | --- |

—

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

| — | Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou |
| --- | --- |

—

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Celkový dusík (celkový N)

1–25 mg/l (28)
   (29)

| — | Biologická úprava odpadu |
| --- | --- |

—

Biologická úprava odpadu

| — | Rafinace odpadního oleje |
| --- | --- |

—

Rafinace odpadního oleje

10–60 mg/l (28)
   (29)
   (30)

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Celkový fosfor (celkový P)

0,3–2 mg/l

| — | Biologická úprava odpadu |
| --- | --- |

—

Biologická úprava odpadu

1–3 mg/l (27)

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Fenolový index

0,05– 0,2 mg/l

| — | Rafinace odpadního oleje |
| --- | --- |

—

Rafinace odpadního oleje

| — | Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| --- | --- |

—

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

0,05–0,3 mg/l

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Volný kyanid (CN-) (31)

0,02– 0,1 mg/l

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX) (31)

0,2–1 mg/l

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Kovy a polokovy (31)

Arsen (vyjádřený jako As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích |
| --- | --- |

—

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

| — | Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC |
| --- | --- |

—

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

| — | Mechanicko-biologická úprava odpadu |
| --- | --- |

—

Mechanicko-biologická úprava odpadu

| — | Rafinace odpadního oleje |
| --- | --- |

—

Rafinace odpadního oleje

| — | Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| --- | --- |

—

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

| — | Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu |
| --- | --- |

—

Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu

| — | Regenerace použitých rozpouštědel |
| --- | --- |

—

Regenerace použitých rozpouštědel

| — | Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou |
| --- | --- |

—

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

Kadmium (vyjádřené jako Cd)

0,01–0,05 mg/l

Chrom (vyjádřený jako Cr)

0,01–0,15 mg/l

Měď (vyjádřená jako Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (vyjádřené jako Pb)

0,05–0,1 mg/l (32)

Nikl (vyjádřený jako Ni)

0,05–0,5 mg/l

Rtuť (vyjádřená jako Hg)

0,5–5 μg/l

Zinek (vyjádřený jako Zn)

0,1–1 mg/l (33)

Arsen (vyjádřený jako As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Kadmium (vyjádřené jako Cd)

0,01–0,1 mg/l

Chrom (vyjádřený jako Cr)

0,01–0,3 mg/l

Šestimocný chrom (vyjádřený jako Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Měď (vyjádřená jako Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (vyjádřené jako Pb)

0,05–0,3 mg/l

Nikl (vyjádřený jako Ni)

0,05–1 mg/l

Rtuť (vyjádřená jako Hg)

1–10 μg/l

Zinek (vyjádřený jako Zn)

0,1–2 mg/l

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 7.

Tabulka 6.2

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro nepřímá vypouštění do vodního recipientu

| Látka/parametr | BAT-AEL (34)
   (35) | Proces zpracování odpadů, pro který se BAT-AEL použije |
| --- | --- | --- |
| Uhlovodíky C10–C40 | 0,5–10 mg/l | — | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích |

Látka/parametr

BAT-AEL (34)
   (35)

Proces zpracování odpadů, pro který se BAT-AEL použije

Uhlovodíky C10–C40

0,5–10 mg/l

—

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

| — | Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC |
| --- | --- |

—

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

| — | Rafinace odpadního oleje |
| --- | --- |

—

Rafinace odpadního oleje

| — | Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| --- | --- |

—

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

| — | Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou |
| --- | --- |

—

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Volný kyanid (CN-) (36)

0,02– 0,1 mg/l

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX) (36)

0,2–1 mg/l

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Kovy a polokovy (36)

Arsen (vyjádřený jako As)

0,01–0,05 mg/l

| — | Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích |
| --- | --- |

—

Mechanická úprava kovových odpadů v drtičích

| — | Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC |
| --- | --- |

—

Zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

| — | Mechanicko-biologická úprava odpadu |
| --- | --- |

—

Mechanicko-biologická úprava odpadu

| — | Rafinace odpadního oleje |
| --- | --- |

—

Rafinace odpadního oleje

| — | Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou |
| --- | --- |

—

Fyzikálně-chemická úprava odpadu s energetickou hodnotou

| — | Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu |
| --- | --- |

—

Fyzikálně-chemická úprava tuhého a/nebo pastovitého odpadu

| — | Regenerace použitých rozpouštědel |
| --- | --- |

—

Regenerace použitých rozpouštědel

| — | Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou |
| --- | --- |

—

Vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

Kadmium (vyjádřené jako Cd)

0,01–0,05 mg/l

Chrom (vyjádřený jako Cr)

0,01–0,15 mg/l

Měď (vyjádřená jako Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (vyjádřené jako Pb)

0,05–0,1 mg/l (37)

Nikl (vyjádřený jako Ni)

0,05–0,5 mg/l

Rtuť (vyjádřená jako Hg)

0,5–5 μg/l

Zinek (vyjádřený jako Zn)

0,1–1 mg/l (38)

Arsen (vyjádřený jako As)

0,01–0,1 mg/l

| — | Zpracování kapalného odpadu na bázi vody |
| --- | --- |

—

Zpracování kapalného odpadu na bázi vody

Kadmium (vyjádřené jako Cd)

0,01–0,1 mg/l

Chrom (vyjádřený jako Cr)

0,01–0,3 mg/l

Šestimocný chrom (vyjádřený jako Cr(VI))

0,01–0,1 mg/l

Měď (vyjádřená jako Cu)

0,05–0,5 mg/l

Olovo (vyjádřené jako Pb)

0,05–0,3 mg/l

Nikl (vyjádřený jako Ni)

0,05–1 mg/l

Rtuť (vyjádřená jako Hg)

1–10 μg/l

Zinek (vyjádřený jako Zn)

0,1–2 mg/l

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 7.

1.6.   Emise z havárií a nehod

BAT 21. Nejlepší dostupnou technikou, která umožňuje omezit dopady havárií a nehod na životní prostředí nebo jim předcházet, je použití všech níže uvedených technik v rámci havarijního plánu (viz BAT 1).

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Ochranná opatření | Zahrnují například následující opatření:






  — | ochrana provozu před zlovolnými činy, |

Technika

Popis

a.

Ochranná opatření

Zahrnují například následující opatření:

—

ochrana provozu před zlovolnými činy,

| — | systém ochrany proti požáru a výbuchu, který zahrnuje zařízení pro prevenci, detekci a hašení, |
| --- | --- |

—

systém ochrany proti požáru a výbuchu, který zahrnuje zařízení pro prevenci, detekci a hašení,

| — | dostupnost a provozuschopnost příslušného zařízení za mimořádných situací. |
| --- | --- |

—

dostupnost a provozuschopnost příslušného zařízení za mimořádných situací.

b.

Řízení emisí z nehod/havárií

Jsou stanoveny postupy a zavedena technická opatření k řízení (případnému zachycování) emisí z havárií a nehod, jako jsou emise z úniků, vody z požárních zásahů nebo bezpečnostních ventilů.

c.

Systém registrace a hodnocení nehod/havárií

Zahrnuje například následující techniky:

| — | protokol/deník pro záznamy o všech haváriích, nehodách, změnách postupů a zjištěních inspekcí, |
| --- | --- |

—

protokol/deník pro záznamy o všech haváriích, nehodách, změnách postupů a zjištěních inspekcí,

| — | postupy pro určování nehod a havárií, reakci na ně a vyvozování příslušných poučení. |
| --- | --- |

—

postupy pro určování nehod a havárií, reakci na ně a vyvozování příslušných poučení.

1.7.   Materiálová účinnost

BAT 22. Nejlepší dostupnou technikou, která umožňuje účinné využití materiálů, je nahradit materiály odpadem.

Popis

Odpad se používá při zpracování odpadů namísto jiných materiálů (např. odpadní zásady nebo odpadní kyseliny se používají k úpravě pH, popílek se používá jako pojivo).

Použitelnost

Některá omezení použitelnosti vyplývají z rizika kontaminace, které představuje přítomnost nečistot (např. těžkých kovů, perzistentních organických polutantů POPs, solí, patogenů) v odpadu, kterým se nahrazují jiné materiály. Dalším omezením je slučitelnost odpadu, kterým se nahrazují jiné materiály, se vstupujícím odpadem (viz BAT 2).

1.8.   Energetická účinnost

BAT 23. Nejlepší dostupnou technikou umožňující účinné využívání energie je použití kombinace obou níže uvedených technik.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Plán energetické účinnosti | Plán energetické účinnosti zahrnuje definování a výpočet specifické spotřeby energie dané činnosti (činností), roční stanovení klíčových ukazatelů výkonnosti (například specifické spotřeby energie vyjádřené v kWh/t zpracovaného odpadu) a plánování periodických cílů zlepšování a souvisejících opatření. Plán je přizpůsoben specifickým aspektům zpracování odpadů z hlediska prováděného/ých procesu/ů, zpracovávaného/ých toku/ů odpadů atd. |
| b. | Evidence energetické bilance | Evidence energetické bilance nabízí členění spotřeby a výroby energie (včetně vývozu) podle druhu zdroje (tj. elektřina, plyn, konvenční kapalná paliva, konvenční tuhá paliva a odpad). Sem patří






  i) | údaje o spotřebě energie, pokud jde o dodanou energii; |

Technika

Popis

a.

Plán energetické účinnosti

Plán energetické účinnosti zahrnuje definování a výpočet specifické spotřeby energie dané činnosti (činností), roční stanovení klíčových ukazatelů výkonnosti (například specifické spotřeby energie vyjádřené v kWh/t zpracovaného odpadu) a plánování periodických cílů zlepšování a souvisejících opatření. Plán je přizpůsoben specifickým aspektům zpracování odpadů z hlediska prováděného/ých procesu/ů, zpracovávaného/ých toku/ů odpadů atd.

b.

Evidence energetické bilance

Evidence energetické bilance nabízí členění spotřeby a výroby energie (včetně vývozu) podle druhu zdroje (tj. elektřina, plyn, konvenční kapalná paliva, konvenční tuhá paliva a odpad). Sem patří

i)

údaje o spotřebě energie, pokud jde o dodanou energii;

| ii) | údaje o energii exportované ze zařízení; |
| --- | --- |

ii)

údaje o energii exportované ze zařízení;

| iii) | informace o tocích energie (např. Sankeyovy diagramy nebo energetické bilance), které uvádějí, jak se energie využívá v celém procesu. |
| --- | --- |

iii)

informace o tocích energie (např. Sankeyovy diagramy nebo energetické bilance), které uvádějí, jak se energie využívá v celém procesu.

Evidence energetické bilance je přizpůsobena specifickým aspektům zpracování odpadů z hlediska prováděného/ých procesu/ů, zpracovávaného/ých toku/ů odpadů atd.

1.9.   Opakované použití obalu

BAT 24. Nejlepší dostupnou technikou, která umožňuje snížit množství odpadu odesílaného k odstraňování, je maximalizace opakovaného použití obalů v rámci plánu nakládání se zbytky (viz BAT 1).

Popis

Obaly (barely, kontejnery, IBC, palety atd.) se opakovaně používají za účelem omezení množství odpadu, jsou-li v dobrém stavu a jsou dostatečně čisté, v závislosti na kontrole slučitelnosti obsažených látek (v po sobě jdoucích použitích). V případě potřeby se obaly odesílají k příslušné úpravě před opakovaným použitím (např. ošetření obalu, čištění).

Použitelnost

Některá omezení použitelnosti vyplývají z rizika kontaminace odpadu, které představují opakovaně používané obaly.

2.   ZÁVĚRY O BAT PRO MECHANICKOU ÚPRAVU ODPADU

Není-li uvedeno jinak, pro mechanickou úpravu odpadu, není-li kombinováno s biologickou úpravou, se použijí závěry o BAT uvedené v části 2, a to navíc k obecným závěrům o BAT uvedeným v části 1.

2.1.   Obecné závěry o BAT pro mechanickou úpravu odpadu

2.1.1.   Emise do ovzduší

BAT 25. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí prachu, kovů vázaných na tuhé znečišťující látky, PCDD/F a PCB s dioxinovým efektem je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Cyklony | Viz oddíl 6.1.
  Cyklony se používají zejména jako předběžné separátory hrubého prachu. | Obecně použitelné. |
| b. | Tkaninový filtr | Viz oddíl 6.1. | Nemusí být použitelné pro odtahy odpadního vzduchu přímo napojené na drtič, pokud nelze zmírnit účinky deflagrace na tkaninový filtr (např. použitím pojistných tlakových ventilů). |
| c. | Mokrá vypírka | Viz oddíl 6.1. | Obecně použitelné. |
| d. | Vstřikování vody do drtiče | Odpad, který má být drcen, se zvlhčuje vstřikováním vody do drtiče. Množství vstřikované vody se reguluje podle množství drceného odpadu (které lze monitorovat podle energie spotřebované motorem drtiče).
  Odpadní plyn obsahující prach je směrován do cyklonu/ů a/nebo mokré pračky plynů. | Použije se jen v rámci omezení společných s místními podmínkami (např. nízká teplota, sucho). |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Cyklony

Viz oddíl 6.1.

Cyklony se používají zejména jako předběžné separátory hrubého prachu.

Obecně použitelné.

b.

Tkaninový filtr

Viz oddíl 6.1.

Nemusí být použitelné pro odtahy odpadního vzduchu přímo napojené na drtič, pokud nelze zmírnit účinky deflagrace na tkaninový filtr (např. použitím pojistných tlakových ventilů).

c.

Mokrá vypírka

Viz oddíl 6.1.

Obecně použitelné.

d.

Vstřikování vody do drtiče

Odpad, který má být drcen, se zvlhčuje vstřikováním vody do drtiče. Množství vstřikované vody se reguluje podle množství drceného odpadu (které lze monitorovat podle energie spotřebované motorem drtiče).

Odpadní plyn obsahující prach je směrován do cyklonu/ů a/nebo mokré pračky plynů.

Použije se jen v rámci omezení společných s místními podmínkami (např. nízká teplota, sucho).

Tabulka 6.3

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) u řízených emisí prachu do ovzduší z mechanické úpravy odpadu

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL
  (Průměr za interval odběru vzorků) |
| --- | --- | --- |
| Prach | mg/Nm3 | 2–5 (39) |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL

(Průměr za interval odběru vzorků)

Prach

mg/Nm3

2–5 (39)

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

2.2.   Závěry o BAT pro mechanickou úpravu kovových odpadů v drtičích

Není-li uvedeno jinak, pro mechanickou úpravu kovových odpadů v drtičích se použijí závěry o BAT uvedené v tomto oddíle, a to navíc k BAT 25.

2.2.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 26. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost a předcházet emisím z havárií a nehod je použití BAT 14 g a všech níže uvedených technik:

| a. | zavedení podrobného kontrolního postupu pro balený slisovaný odpad před drcením; |
| --- | --- |

a.

zavedení podrobného kontrolního postupu pro balený slisovaný odpad před drcením;

| b. | odstranění nebezpečných předmětů z proudu vstupujícího odpadu a jejich bezpečné odstranění (např. lahve na přepravu plynů, vozidla s ukončenou životností, která nebyla zbavena znečišťujících látek, OEEZ, které nebyly zbaveny znečišťujících látek, předměty kontaminované PCB nebo rtutí, radioaktivní předměty); |
| --- | --- |

b.

odstranění nebezpečných předmětů z proudu vstupujícího odpadu a jejich bezpečné odstranění (např. lahve na přepravu plynů, vozidla s ukončenou životností, která nebyla zbavena znečišťujících látek, OEEZ, které nebyly zbaveny znečišťujících látek, předměty kontaminované PCB nebo rtutí, radioaktivní předměty);

| c. | zpracování kontejnerů pouze v případě, je-li k nim přiloženo prohlášení o čistotě. |
| --- | --- |

c.

zpracování kontejnerů pouze v případě, je-li k nim přiloženo prohlášení o čistotě.

2.2.2.   Deflagrace

BAT 27. Nejlepší dostupnou technikou umožňující předcházet deflagracím (vzplanutí) a snižovat emise v případě, že k deflagracím dojde, je použití techniky a. a jedné nebo obou z technik b. a c. uvedených níže.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Plán řízení deflagrace | Zahrnuje:






  — | program omezování deflagrace, který má určit zdroj/e a zavést opatření pro předcházení výskytu deflagrace, např. kontrolu vstupujícího odpadu podle popisu v BAT 26a, odstraňování nebezpečných předmětů podle popisu v BAT 26b, |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Plán řízení deflagrace

Zahrnuje:

—

program omezování deflagrace, který má určit zdroj/e a zavést opatření pro předcházení výskytu deflagrace, např. kontrolu vstupujícího odpadu podle popisu v BAT 26a, odstraňování nebezpečných předmětů podle popisu v BAT 26b,

| — | přehled událostí souvisejících s deflagrací z minulosti a jejich náprav a šíření znalostí o deflagraci, |
| --- | --- |

—

přehled událostí souvisejících s deflagrací z minulosti a jejich náprav a šíření znalostí o deflagraci,

| — | protokol o reakcích na zjištěné výskyty deflagrace. |
| --- | --- |

—

protokol o reakcích na zjištěné výskyty deflagrace.

Obecně použitelné.

b.

Přetlakové klapky

Přetlakové klapky se instalují za účelem vyrovnání tlakových vln, které jsou vyvolány deflagracemi a jinak by způsobily vážné škody a následné emise.

c.

Předdrcení

Použití nízkorychlostního drtiče instalovaného před hlavním drtičem

Obecně použitelné pro nově instalovaná zařízení, podle vstupního materiálu.

Použitelné pro zásadní modernizace zařízení, při nich je opodstatněn významný počet deflagrací.

2.2.3.   Energetická účinnost

BAT 28. Nejlepší dostupnou technikou umožňující účinné využívání energie je udržování stability materiálu vstupujícího do drtiče.

Popis

Zajišťuje se rovnoměrnost materiálu vstupujícího do drtiče, neboť se předchází přerušením toku nebo nadměrným množstvím vstupujícího odpadu, která by jinak vedla k nežádoucím odstávkám a spouštěním drtiče.

2.3.   Závěry o BAT pro zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

Není-li uvedeno jinak, pro zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC se použijí závěry o BAT uvedené v tomto oddíle, a to navíc k BAT 25.

2.3.1.   Emise do ovzduší

BAT 29. Nejlepší dostupnou technikou, kterou lze předcházet vzniku emisí organických sloučenin do ovzduší, případně jejich množství snížit, není-li možné jejich vzniku předejít, je použití BAT 14d, BAT 14h a použití techniky a. a jedné nebo obou z technik b. a c. uvedených níže.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Optimalizované odstraňování a zachycování chladiv a olejů | Z OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC se odstraňují veškerá chladiva a oleje, která zachycuje vakuový sací systém (například dosahující odstranění nejméně 90 % chladiva). Chladiva jsou oddělována od olejů a oleje jsou odplyňovány.
  Množství oleje zbývající v kompresoru se snižuje na minimum (aby se předešlo úkapu z kompresoru). |
| b. | Kryogenní kondenzace | Odpadní plyny obsahující organické sloučeniny, jako jsou VFC/VHC, jsou vedeny do jednotky kryogenní kondenzace, kde jsou zkapalňovány (viz popis v oddíle 6.1). Zkapalněný plyn se skladuje v tlakových nádobách pro další zpracování. |
| c. | Adsorpce | Odpadní plyny obsahující organické sloučeniny, jako jsou VFC/VHC, jsou vedeny do adsorpčních systémů (viz popis v oddíle 6.1). Použité aktivní uhlí se regeneruje pomocí ohřátého vzduchu vháněného do filtru k desorpci organických sloučenin. Následně se regenerační odpadní plyn stlačuje a chladí, aby se organické sloučeniny zkapalnily (v některých případech pomocí kryogenní kondenzace). Zkapalněný plyn se pak skladuje v tlakových nádobách. Zbývající odpadní plyn z kompresní fáze je obvykle veden zpět do adsorpčního systému, aby se minimalizovaly emise VFC/VHC. |

Technika

Popis

a.

Optimalizované odstraňování a zachycování chladiv a olejů

Z OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC se odstraňují veškerá chladiva a oleje, která zachycuje vakuový sací systém (například dosahující odstranění nejméně 90 % chladiva). Chladiva jsou oddělována od olejů a oleje jsou odplyňovány.

Množství oleje zbývající v kompresoru se snižuje na minimum (aby se předešlo úkapu z kompresoru).

b.

Kryogenní kondenzace

Odpadní plyny obsahující organické sloučeniny, jako jsou VFC/VHC, jsou vedeny do jednotky kryogenní kondenzace, kde jsou zkapalňovány (viz popis v oddíle 6.1). Zkapalněný plyn se skladuje v tlakových nádobách pro další zpracování.

c.

Adsorpce

Odpadní plyny obsahující organické sloučeniny, jako jsou VFC/VHC, jsou vedeny do adsorpčních systémů (viz popis v oddíle 6.1). Použité aktivní uhlí se regeneruje pomocí ohřátého vzduchu vháněného do filtru k desorpci organických sloučenin. Následně se regenerační odpadní plyn stlačuje a chladí, aby se organické sloučeniny zkapalnily (v některých případech pomocí kryogenní kondenzace). Zkapalněný plyn se pak skladuje v tlakových nádobách. Zbývající odpadní plyn z kompresní fáze je obvykle veden zpět do adsorpčního systému, aby se minimalizovaly emise VFC/VHC.

Tabulka 6.4

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro řízené emise TVOC a CFC do ovzduší ze zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL
  (Průměr za interval odběru vzorků) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 3–15 |
| CFC | mg/Nm3 | 0,5–10 |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL

(Průměr za interval odběru vzorků)

TVOC

mg/Nm3

3–15

CFC

mg/Nm3

0,5–10

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

2.3.2.   Výbuchy

BAT 30. Nejlepší dostupnou technikou pro předcházení výbuchům při zpracování OEEZ obsahujících VFC a/nebo VHC je použití kterékoli z níže uvedených technik.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Inertní atmosféra | Vstřikováním inertního plynu (např. dusíku) se snižuje koncentrace kyslíku (např. na 4 % objemových) v uzavřeném zařízení (např. v uzavřených drtičích, lisech, sběračích prachu a pěny). |
| b. | Nucené větrání | Použitím nuceného větrání se snižuje koncentrace uhlovodíků v uzavřeném zařízení (např. v uzavřených drtičích, lisech, sběračích prachu a pěny) na < 25 % dolní meze výbušnosti. |

Technika

Popis

a.

Inertní atmosféra

Vstřikováním inertního plynu (např. dusíku) se snižuje koncentrace kyslíku (např. na 4 % objemových) v uzavřeném zařízení (např. v uzavřených drtičích, lisech, sběračích prachu a pěny).

b.

Nucené větrání

Použitím nuceného větrání se snižuje koncentrace uhlovodíků v uzavřeném zařízení (např. v uzavřených drtičích, lisech, sběračích prachu a pěny) na < 25 % dolní meze výbušnosti.

2.4.   Závěry o BAT pro mechanickou úpravu odpadu s energetickou hodnotou

Na mechanickou úpravu odpadu s energetickou hodnotou uvedené v bodě 5.3 písm. a) bodě iii) a písm. b) bodě ii) přílohy I směrnice 2010/75/EU se použijí závěry o BAT zmíněné v tomto oddíle spolu s BAT 25.

2.4.1.   Emise do ovzduší

BAT 31. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí organických sloučenin do ovzduší je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1. |
| b. | Biofiltr |
| c. | Termická oxidace |
| d. | Mokrá vypírka |

Technika

Popis

a.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1.

b.

Biofiltr

c.

Termická oxidace

d.

Mokrá vypírka

Tabulka 6.5

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) u řízených emisí TVOC do ovzduší z mechanické úpravy odpadu s energetickou hodnotou

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL
  (Průměr za interval odběru vzorků) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 10–30 (40) |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL

(Průměr za interval odběru vzorků)

TVOC

mg/Nm3

10–30 (40)

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

2.5.   Závěry o BAT pro mechanickou úpravu OEEZ obsahujících rtuť

Není-li uvedeno jinak, pro mechanickou úpravu OEEZ obsahujících rtuť se použijí závěry o BAT uvedené v tomto oddíle, a to navíc k BAT 25.

2.5.1.   Emise do ovzduší

BAT 32. Nejlepší dostupnou technikou pro snižování emisí rtuti do ovzduší je zachycování emisí rtuti u zdroje, vedení těchto emisí do systémů snižování emisí a provádění odpovídajícího monitorování.

Popis

To zahrnuje všechna následující opatření:

| — | zařízení používané k úpravě OEEZ obsahujících rtuť je uzavřené, s negativním tlakem a připojením na systém místního odsávacího odvětrávání, |
| --- | --- |

—

zařízení používané k úpravě OEEZ obsahujících rtuť je uzavřené, s negativním tlakem a připojením na systém místního odsávacího odvětrávání,

| — | odpadní plyn z procesů se čistí pomocí technik odprášení, jako jsou cyklony, tkaninové filtry a HEPA filtry, po nichž následuje adsorpce na aktivním uhlí (viz oddíl 6.1), |
| --- | --- |

—

odpadní plyn z procesů se čistí pomocí technik odprášení, jako jsou cyklony, tkaninové filtry a HEPA filtry, po nichž následuje adsorpce na aktivním uhlí (viz oddíl 6.1),

| — | monitoruje se účinnost úpravy odpadního plynu, |
| --- | --- |

—

monitoruje se účinnost úpravy odpadního plynu,

| — | často (např. každý týden) se měří úrovně rtuti v prostorách pro úpravu a skladování, aby byly zjištěny případné úniky rtuti. |
| --- | --- |

—

často (např. každý týden) se měří úrovně rtuti v prostorách pro úpravu a skladování, aby byly zjištěny případné úniky rtuti.

Tabulka 6.6

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) u řízených emisí rtuti do ovzduší z mechanické úpravy OEEZ obsahujících rtuť

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL
  (Průměr za interval odběru vzorků) |
| --- | --- | --- |
| Rtuť (Hg) | μg/Nm3 | 2–7 |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL

(Průměr za interval odběru vzorků)

Rtuť (Hg)

μg/Nm3

2–7

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

3.   ZÁVĚRY O BAT PRO BIOLOGICKOU ÚPRAVU ODPADU

Není-li uvedeno jinak, pro biologickou úpravu odpadu se použijí závěry o BAT uvedené v části 3, a to navíc k obecným závěrům o BAT uvedeným v části 1. Závěry o BAT v části 3 se nepoužijí pro zpracování kapalného odpadu na bázi vody.

3.1.   Obecné závěry o BAT pro biologickou úpravu odpadu

3.1.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 33. Nejlepší dostupnou technikou pro snižování emisí pachových látek a zlepšení celkové environmentální výkonnosti je volba vstupujícího odpadu.

Popis

Technika spočívá v provádění předběžné přejímky, přejímky a třídění vstupujícího odpadu (viz BAT 2), aby byla zajištěna vhodnost vstupujícího odpadu pro dané zpracování odpadu, např. z hlediska bilance živin, vlhkosti nebo toxických sloučenin, které mohou snižovat biologickou aktivitu.

3.1.2.   Emise do ovzduší

BAT 34. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení řízených emisí prachu, organických sloučenin a zapáchajících sloučenin včetně H2S a NH3 do ovzduší je použití jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1. |
| b. | Biofiltr | Viz oddíl 6.1.
  Předčištění odpadního plynu před biofiltrem (např. vodní nebo kyselinovou pračkou) může být zapotřebí v případě vysokého obsahu NH3 (např. 5–40 mg/Nm3), aby bylo kontrolováno pH média a omezila se tvorba N2O v biofiltru.
  Některé další zapáchající sloučeniny (např. merkaptany, H2S) mohou způsobit okyselení média biofiltru a vyžádat si použití vodní nebo kyselinové pračky pro předčištění odpadního plynu před biofiltrem. |
| c. | Tkaninový filtr | Viz oddíl 6.1. Tkaninový filtr se používá v případě mechanicko-biologické úpravy odpadu. |
| d. | Termická oxidace | Viz oddíl 6.1. |
| e. | Mokrá vypírka | Viz oddíl 6.1. Vodní, kyselinové nebo zásadité pračky se používají v kombinaci s biofiltrem, termickou oxidací nebo adsorpcí na aktivním uhlí. |

Technika

Popis

a.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1.

b.

Biofiltr

Viz oddíl 6.1.

Předčištění odpadního plynu před biofiltrem (např. vodní nebo kyselinovou pračkou) může být zapotřebí v případě vysokého obsahu NH3 (např. 5–40 mg/Nm3), aby bylo kontrolováno pH média a omezila se tvorba N2O v biofiltru.

Některé další zapáchající sloučeniny (např. merkaptany, H2S) mohou způsobit okyselení média biofiltru a vyžádat si použití vodní nebo kyselinové pračky pro předčištění odpadního plynu před biofiltrem.

c.

Tkaninový filtr

Viz oddíl 6.1. Tkaninový filtr se používá v případě mechanicko-biologické úpravy odpadu.

d.

Termická oxidace

Viz oddíl 6.1.

e.

Mokrá vypírka

Viz oddíl 6.1. Vodní, kyselinové nebo zásadité pračky se používají v kombinaci s biofiltrem, termickou oxidací nebo adsorpcí na aktivním uhlí.

Tabulka 6.7

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) u řízených emisí NH3, pachových látek, prachu a TVOC do ovzduší z biologické úpravy odpadu

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL
  (Průměr za interval odběru vzorků) | Proces zpracování odpadů |
| --- | --- | --- | --- |
| NH3
   (41)
   (42) | mg/Nm3 | 0,3–20 | Veškeré biologické úpravy odpadu |
| Koncentrace pachových látek (41)
   (42) | ouE/Nm3 | 200–1 000 |
| Prach | mg/Nm3 | 2–5 | Mechanicko-biologická úprava odpadu |
| TVOC | mg/Nm3 | 5–40 (43) |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL

(Průměr za interval odběru vzorků)

Proces zpracování odpadů

NH3
   (41)
   (42)

mg/Nm3

0,3–20

Veškeré biologické úpravy odpadu

Koncentrace pachových látek (41)
   (42)

ouE/Nm3

200–1 000

Prach

mg/Nm3

2–5

Mechanicko-biologická úprava odpadu

TVOC

mg/Nm3

5–40 (43)

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

3.1.3.   Emise do vody a spotřeba vody

BAT 35. Nejlepší dostupnou technikou umožňující omezení produkce odpadní vody a snížení spotřeby vody je použití všech níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Oddělení proudů vody | Výluh z hromad a zakládek kompostu je oddělován od povrchové vody a odtokové vody (viz BAT 19f). | Obecně použitelné u nově instalovaných zařízení.
  Obecně použitelné u stávajících zařízení v rámci omezení vyplývajících z uspořádání okruhů cirkulace vody. |
| b. | Recirkulace vody | Recirkulace provozních toků vody (např. z dehydrogenace kapalného digestátu v anaerobních procesech) nebo použití co největšího množství jiných vodních toků (např. vodní kondenzát, oplachová voda, povrchová odpadní voda). Míru recirkulace omezuje vodní bilance provozu, obsah nečistot (např. těžkých kovů, solí, patogenů, zapáchajících sloučenin) a/nebo charakteristiky toků vody (např. obsah živin). | Obecně použitelné. |
| c. | Minimalizace vzniku výluhu | Optimalizace obsahu vlhkosti v odpadu pro minimalizování tvorby výluhu. | Obecně použitelné. |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Oddělení proudů vody

Výluh z hromad a zakládek kompostu je oddělován od povrchové vody a odtokové vody (viz BAT 19f).

Obecně použitelné u nově instalovaných zařízení.

Obecně použitelné u stávajících zařízení v rámci omezení vyplývajících z uspořádání okruhů cirkulace vody.

b.

Recirkulace vody

Recirkulace provozních toků vody (např. z dehydrogenace kapalného digestátu v anaerobních procesech) nebo použití co největšího množství jiných vodních toků (např. vodní kondenzát, oplachová voda, povrchová odpadní voda). Míru recirkulace omezuje vodní bilance provozu, obsah nečistot (např. těžkých kovů, solí, patogenů, zapáchajících sloučenin) a/nebo charakteristiky toků vody (např. obsah živin).

Obecně použitelné.

c.

Minimalizace vzniku výluhu

Optimalizace obsahu vlhkosti v odpadu pro minimalizování tvorby výluhu.

Obecně použitelné.

3.2.   Závěry o BAT pro aerobní rozklad odpadu

Není-li uvedeno jinak, pro aerobní rozklad odpadu se použijí závěry o BAT uvedené v tomto oddíle, a to navíc k obecným závěrům o BAT pro biologickou úpravu odpadu uvedeným v oddíle 3.1.

3.2.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 36. Nejlepší dostupnou technikou umožňující snížit emise do ovzduší a zlepšit celkovou environmentální výkonnost je monitorování a/nebo kontrola klíčových parametrů odpadu a procesu.

Popis

Monitorování a/nebo kontrola klíčových parametrů odpadu a procesu včetně:

| — | charakteristik vstupujícího odpadu (např. poměr C k N, velikost částic), |
| --- | --- |

—

charakteristik vstupujícího odpadu (např. poměr C k N, velikost částic),

| — | teploty a obsahu vlhkosti v různých místech zakládky, |
| --- | --- |

—

teploty a obsahu vlhkosti v různých místech zakládky,

| — | provzdušňování zakládky (např. podle četnosti obracení zakládky, koncentrace O2 a/nebo CO2 v zakládce, teploty proudů vzduchu v případě nuceného provzdušňování), |
| --- | --- |

—

provzdušňování zakládky (např. podle četnosti obracení zakládky, koncentrace O2 a/nebo CO2 v zakládce, teploty proudů vzduchu v případě nuceného provzdušňování),

| — | pórovitosti, výšky a šířky zakládky. |
| --- | --- |

—

pórovitosti, výšky a šířky zakládky.

Použitelnost

Monitorování obsahu vlhkosti v zakládce se nepoužije na uzavřené procesy, u nichž jsou zjištěny problémy z hlediska zdraví a/nebo bezpečnosti. V takovém případě lze obsah vlhkosti monitorovat před přesunem odpadu do fáze uzavřeného kompostování a lze jej upravit v okamžiku, kdy odpad fázi uzavřeného kompostování opouští.

3.2.2.   Emise pachových látek a rozptýlené emise do ovzduší

BAT 37. Nejlepší dostupnou technikou umožňující snížit rozptýlené emise prachu, pachových látek a bioaerosolů do ovzduší z fází úpravy ve venkovních prostorách je použití jedné nebo obou z níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Použití polopropustných membránových krytů | Aktivní zakládka kompostu je zakryta polopropustnými membránami. | Obecně použitelné. |
| b. | Přizpůsobení provozu povětrnostním podmínkám | Zahrnuje například následující techniky:






  — | Zohlednění povětrnostních podmínek a předpovědí pro provádění zásadních činností procesů ve venkovních prostorách. Například se předchází vršení nebo obracení zakládek nebo hromad, prosévání nebo drcení v případě povětrnostních podmínek, které jsou nepříznivé z hlediska rozptylu emisí (např. rychlost větru je příliš nízká nebo příliš vysoká nebo vítr vane směrem k citlivým receptorům). |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Použití polopropustných membránových krytů

Aktivní zakládka kompostu je zakryta polopropustnými membránami.

Obecně použitelné.

b.

Přizpůsobení provozu povětrnostním podmínkám

Zahrnuje například následující techniky:

—

Zohlednění povětrnostních podmínek a předpovědí pro provádění zásadních činností procesů ve venkovních prostorách. Například se předchází vršení nebo obracení zakládek nebo hromad, prosévání nebo drcení v případě povětrnostních podmínek, které jsou nepříznivé z hlediska rozptylu emisí (např. rychlost větru je příliš nízká nebo příliš vysoká nebo vítr vane směrem k citlivým receptorům).

| — | Orientace zakládek tak, aby byla převládajícímu větru vystavena co nejmenší plocha kompostované hmoty a omezil se rozptyl znečišťujících látek z povrchu zakládky. Zakládky a hromady jsou pokud možno umisťovány na co nejnižším místě v rámci celkového uspořádání areálu. |
| --- | --- |

—

Orientace zakládek tak, aby byla převládajícímu větru vystavena co nejmenší plocha kompostované hmoty a omezil se rozptyl znečišťujících látek z povrchu zakládky. Zakládky a hromady jsou pokud možno umisťovány na co nejnižším místě v rámci celkového uspořádání areálu.

Obecně použitelné.

3.3.   Závěry o BAT pro anaerobní rozklad odpadu

Není-li uvedeno jinak, pro anaerobní rozklad odpadu se použijí závěry o BAT uvedené v tomto oddíle, a to navíc k obecným závěrům o BAT pro biologickou úpravu odpadu uvedeným v oddíle 3.1.

3.3.1.   Emise do ovzduší

BAT 38. Nejlepší dostupnou technikou umožňující snížit emise do ovzduší a zlepšit celkovou environmentální výkonnost je monitorování a/nebo kontrola klíčových parametrů odpadu a procesu.

Popis

Zavedení manuálního a/nebo automatického systému monitorování s cílem:

| — | zajistit stabilní provoz vyhnívací nádrže, |
| --- | --- |

—

zajistit stabilní provoz vyhnívací nádrže,

| — | minimalizovat provozní problémy, například pěnění, které může vést k emisím pachových látek, |
| --- | --- |

—

minimalizovat provozní problémy, například pěnění, které může vést k emisím pachových látek,

| — | zajistit dostatečně včasné varování před selháním systému, které může vést k porušení vnější ochrany a výbuchům. |
| --- | --- |

—

zajistit dostatečně včasné varování před selháním systému, které může vést k porušení vnější ochrany a výbuchům.

To zahrnuje monitorování a/nebo kontrolu klíčových parametrů odpadu a procesu, například:

| — | pH a zásaditosti vstupního materiálu vyhnívací nádrže, |
| --- | --- |

—

pH a zásaditosti vstupního materiálu vyhnívací nádrže,

| — | provozní teploty vyhnívací nádrže, |
| --- | --- |

—

provozní teploty vyhnívací nádrže,

| — | míry hydraulického a organického zatížení vstupního materiálu vyhnívací nádrže, |
| --- | --- |

—

míry hydraulického a organického zatížení vstupního materiálu vyhnívací nádrže,

| — | koncentrace těkavých mastných kyselin (TMK) a amoniaku ve vyhnívací nádrži a v digestátu, |
| --- | --- |

—

koncentrace těkavých mastných kyselin (TMK) a amoniaku ve vyhnívací nádrži a v digestátu,

| — | množství, složení (např. H2S) a tlak bioplynu, |
| --- | --- |

—

množství, složení (např. H2S) a tlak bioplynu,

| — | hladiny kapaliny a pěny ve vyhnívací nádrži. |
| --- | --- |

—

hladiny kapaliny a pěny ve vyhnívací nádrži.

3.4.   Závěry o BAT pro mechanicko-biologickou úpravu odpadu (MBT)

Není-li uvedeno jinak, pro mechanicko-biologickou úpravu odpadu se použijí závěry o BAT uvedené v tomto oddíle, a to navíc k obecným závěrům o BAT pro biologickou úpravu odpadu uvedeným v oddíle 3.1.

Dle potřeby se na mechanicko-biologickou úpravu odpadu použijí závěry o BAT pro aerobní (oddíl 3.2) a anaerobní rozklad (oddíl 3.3) odpadu.

3.4.1.   Emise do ovzduší

BAT 39. Nejlepší dostupnou technikou umožňující snížit emise do ovzduší je použití obou níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Oddělení proudů odpadních plynů | Rozdělení celkového proudu odpadních plynů na proudy odpadních plynů s vysokým obsahem znečišťujících látek a na proudy odpadních plynů s nízkým obsahem znečišťujících látek podle přehledu, který uvádí BAT 3. | Obecně použitelné u nově instalovaných zařízení.
  Obecně použitelné u stávajících zařízení v rámci omezení vyplývajících z uspořádání okruhů cirkulace vzduchu. |
| b. | Recirkulace odpadního plynu | Recirkulace odpadního plynu s nízkým obsahem znečišťujících látek v biologickém procesu, po níž následuje úprava odpadního plynu přizpůsobená koncentraci znečišťujících látek (viz BAT 34).
  Použití odpadního plynu v biologickém procesu může být omezeno teplotou odpadního plynu a/nebo obsahem znečišťujících látek.
  Před opětovným použitím může být zapotřebí kondenzovat vodní páry obsažené v odpadním plynu. V tomto případě je nutné chlazení a kondenzovaná voda se dle možnosti recirkuluje (viz BAT 35), nebo se před vypouštěním čistí. |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Oddělení proudů odpadních plynů

Rozdělení celkového proudu odpadních plynů na proudy odpadních plynů s vysokým obsahem znečišťujících látek a na proudy odpadních plynů s nízkým obsahem znečišťujících látek podle přehledu, který uvádí BAT 3.

Obecně použitelné u nově instalovaných zařízení.

Obecně použitelné u stávajících zařízení v rámci omezení vyplývajících z uspořádání okruhů cirkulace vzduchu.

b.

Recirkulace odpadního plynu

Recirkulace odpadního plynu s nízkým obsahem znečišťujících látek v biologickém procesu, po níž následuje úprava odpadního plynu přizpůsobená koncentraci znečišťujících látek (viz BAT 34).

Použití odpadního plynu v biologickém procesu může být omezeno teplotou odpadního plynu a/nebo obsahem znečišťujících látek.

Před opětovným použitím může být zapotřebí kondenzovat vodní páry obsažené v odpadním plynu. V tomto případě je nutné chlazení a kondenzovaná voda se dle možnosti recirkuluje (viz BAT 35), nebo se před vypouštěním čistí.

4.   ZÁVĚRY O BAT PRO FYZIKÁLNĚ-CHEMICKOU ÚPRAVU ODPADU

Není-li uvedeno jinak, pro fyzikálně-chemickou úpravu odpadu se použijí závěry o BAT uvedené v části 4, a to navíc k obecným závěrům o BAT uvedeným v části 1.

4.1.   Závěry o BAT pro fyzikálně-chemickou úpravu tuhého a/nebo pastovitého odpadu

4.1.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 40. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost je monitorování vstupujícího odpadu v rámci postupů před přejímkou a při přejímce (viz BAT 2).

Popis

Monitorování vstupujícího odpadu, například z hlediska:

| — | obsahu organických látek, oxidačních činidel, kovů (např. rtuti), solí, zapáchajících sloučenin, |
| --- | --- |

—

obsahu organických látek, oxidačních činidel, kovů (např. rtuti), solí, zapáchajících sloučenin,

| — | potenciálu tvorby H2 při smíchání zbytků z čištění spalin, např. popílku, s vodou. |
| --- | --- |

—

potenciálu tvorby H2 při smíchání zbytků z čištění spalin, např. popílku, s vodou.

4.1.2.   Emise do ovzduší

BAT 41. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí prachu, organických sloučenin a NH3 do ovzduší je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1. |
| b. | Biofiltr |
| c. | Tkaninový filtr |
| d. | Mokrá vypírka |

Technika

Popis

a.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1.

b.

Biofiltr

c.

Tkaninový filtr

d.

Mokrá vypírka

Tabulka 6.8

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) u řízených emisí prachu do ovzduší z fyzikálně-chemické úpravy tuhého a/nebo pastovitého odpadu

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL
  (Průměr za interval odběru vzorků) |
| --- | --- | --- |
| Prach | mg/Nm3 | 2–5 |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL

(Průměr za interval odběru vzorků)

Prach

mg/Nm3

2–5

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

4.2.   Závěry o BAT pro rafinaci odpadního oleje

4.2.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 42. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost je monitorování vstupujícího odpadu v rámci postupů před přejímkou a při přejímce (viz BAT 2).

Popis

Monitorování vstupujícího odpadu z hlediska chlorovaných sloučenin (např. chlorovaných rozpouštědel nebo PCB).

BAT 43. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení množství odpadu odesílaného k odstranění je použití jedné nebo obou níže uvedených technik.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Opětovné využití materiálů | Použití organických zbytků z vakuové destilace, rozpouštědlové extrakce, tenkovrstvých odparek atd. v asfaltových a dalších produktech. |
| b. | Energetické využití | Použití organických zbytků z vakuové destilace, rozpouštědlové extrakce, tenkovrstvých odparek atd. pro energetické využití. |

Technika

Popis

a.

Opětovné využití materiálů

Použití organických zbytků z vakuové destilace, rozpouštědlové extrakce, tenkovrstvých odparek atd. v asfaltových a dalších produktech.

b.

Energetické využití

Použití organických zbytků z vakuové destilace, rozpouštědlové extrakce, tenkovrstvých odparek atd. pro energetické využití.

4.2.2.   Emise do ovzduší

BAT 44. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí organických sloučenin do ovzduší je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1. |
| b. | Termická oxidace | Viz oddíl 6.1. Zahrnuje situace, kdy je odpadní plyn veden do provozní pece nebo kotle. |
| c. | Mokrá vypírka | Viz oddíl 6.1. |

Technika

Popis

a.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1.

b.

Termická oxidace

Viz oddíl 6.1. Zahrnuje situace, kdy je odpadní plyn veden do provozní pece nebo kotle.

c.

Mokrá vypírka

Viz oddíl 6.1.

Použije se BAT-AEL uvedená v oddíle 4.5.

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

4.3.   Závěry o BAT pro fyzikálně-chemickou úpravu odpadu s energetickou hodnotou

4.3.1.   Emise do ovzduší

BAT 45. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí organických sloučenin do ovzduší je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1 |
| b. | Kryogenní kondenzace |
| c. | Termická oxidace |
| d. | Mokrá vypírka |

Technika

Popis

a.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1

b.

Kryogenní kondenzace

c.

Termická oxidace

d.

Mokrá vypírka

Použije se BAT-AEL uvedená v oddíle 4.5.

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

4.4.   Závěry o BAT pro regeneraci použitých rozpouštědel

4.4.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 46. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost regenerace použitých rozpouštědel je použití jedné nebo obou níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Opětovné využití materiálů | Rozpouštědla jsou zpětně získávána z destilačních zbytků odpařováním. | Použitelnost může být omezena v případě, že energetická náročnost je vzhledem k množství zpětně získaného rozpouštědla příliš vysoká. |
| b. | Energetické využití | Destilační zbytky se používají k zpětnému získání energie. | Obecně použitelné. |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Opětovné využití materiálů

Rozpouštědla jsou zpětně získávána z destilačních zbytků odpařováním.

Použitelnost může být omezena v případě, že energetická náročnost je vzhledem k množství zpětně získaného rozpouštědla příliš vysoká.

b.

Energetické využití

Destilační zbytky se používají k zpětnému získání energie.

Obecně použitelné.

4.4.2.   Emise do ovzduší

BAT 47. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí organických sloučenin do ovzduší je použití BAT 14d a kombinace níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Recirkulace provozních odpadních plynů v parním kotli | Provozní odpadní plyny z chladičů jsou vedeny do parního kotle, který zásobuje provoz. | Nemusí být použitelné na zpracování odpadních halogenovaných rozpouštědel, aby se předešlo tvorbě a emisím PCB a/nebo PCDD/F. |
| b. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1. | Mohou existovat omezení použitelnosti techniky z bezpečnostních důvodů (např. lože s aktivním uhlím mají tendenci k samovznícení při zatížení ketony). |
| c. | Termická oxidace | Viz oddíl 6.1. | Nemusí být použitelné na zpracování odpadních halogenovaných rozpouštědel, aby se předešlo tvorbě a emisím PCB a/nebo PCDD/F. |
| d. | Kondenzace nebo kryogenní kondenzace | Viz oddíl 6.1. | Obecně použitelné. |
| e. | Mokrá vypírka | Viz oddíl 6.1. | Obecně použitelné. |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Recirkulace provozních odpadních plynů v parním kotli

Provozní odpadní plyny z chladičů jsou vedeny do parního kotle, který zásobuje provoz.

Nemusí být použitelné na zpracování odpadních halogenovaných rozpouštědel, aby se předešlo tvorbě a emisím PCB a/nebo PCDD/F.

b.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1.

Mohou existovat omezení použitelnosti techniky z bezpečnostních důvodů (např. lože s aktivním uhlím mají tendenci k samovznícení při zatížení ketony).

c.

Termická oxidace

Viz oddíl 6.1.

Nemusí být použitelné na zpracování odpadních halogenovaných rozpouštědel, aby se předešlo tvorbě a emisím PCB a/nebo PCDD/F.

d.

Kondenzace nebo kryogenní kondenzace

Viz oddíl 6.1.

Obecně použitelné.

e.

Mokrá vypírka

Viz oddíl 6.1.

Obecně použitelné.

Použije se BAT-AEL uvedená v oddíle 4.5.

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

4.5.   BAT-AEL pro emise organických sloučenin do ovzduší z rafinace odpadního oleje, fyzikálně-chemické úpravy odpadu s energetickou hodnotou a regenerace použitých rozpouštědel

Tabulka 6.9

Úroveň emisí spojená s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro řízené emise TVOC do ovzduší z rafinace odpadního oleje, fyzikálně-chemické úpravy odpadu s energetickou hodnotou a regenerace použitých rozpouštědel

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL (44)

  (Průměr za interval odběru vzorků) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 5–30 |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL (44)

(Průměr za interval odběru vzorků)

TVOC

mg/Nm3

5–30

4.6.   Závěry o BAT pro tepelné zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy

4.6.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 48. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost tepelného zpracování použitého aktivního uhlí, odpadních katalyzátorů a vytěžené kontaminované půdy je použití všech níže uvedených technik.

| Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| a. | Využití odpadního tepla z odpadního plynu pece | Zpětně získané teplo lze využít například k předehřevu spalovacího vzduchu nebo k produkci páry, která se také používá při reaktivaci použitého aktivního uhlí. | Obecně použitelné. |
| b. | Pec s nepřímým ohřevem | Pec s nepřímým ohřevem se používá k tomu, aby se zamezilo kontaktu mezi obsahem pece a spalinami z hořáku/ů. | Pece s nepřímým ohřevem jsou obvykle konstruovány s kovovou trubkou a použitelnost může být omezena z důvodu problémů spojených s korozí.
  Mohou existovat i ekonomická omezení pro dodatečné vybavení stávajících zařízení. |
| c. | Techniky začleněné do výrobního postupu ke snížení emisí do ovzduší | Zahrnují například následující techniky:






  — | kontrola teploty pece a rychlosti rotace u rotační pece, |

Technika

Popis

Použitelnost

a.

Využití odpadního tepla z odpadního plynu pece

Zpětně získané teplo lze využít například k předehřevu spalovacího vzduchu nebo k produkci páry, která se také používá při reaktivaci použitého aktivního uhlí.

Obecně použitelné.

b.

Pec s nepřímým ohřevem

Pec s nepřímým ohřevem se používá k tomu, aby se zamezilo kontaktu mezi obsahem pece a spalinami z hořáku/ů.

Pece s nepřímým ohřevem jsou obvykle konstruovány s kovovou trubkou a použitelnost může být omezena z důvodu problémů spojených s korozí.

Mohou existovat i ekonomická omezení pro dodatečné vybavení stávajících zařízení.

c.

Techniky začleněné do výrobního postupu ke snížení emisí do ovzduší

Zahrnují například následující techniky:

—

kontrola teploty pece a rychlosti rotace u rotační pece,

| — | výběr paliva, |
| --- | --- |

—

výběr paliva,

| — | použití hermeticky uzavřené pece nebo provoz pece při sníženém tlaku, aby se předešlo rozptýleným emisím do ovzduší. |
| --- | --- |

—

použití hermeticky uzavřené pece nebo provoz pece při sníženém tlaku, aby se předešlo rozptýleným emisím do ovzduší.

Obecně použitelné.

4.6.2.   Emise do ovzduší

BAT 49. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí HCl, HF, prachu a organických sloučenin do ovzduší je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Cyklon | Viz oddíl 6.1. Technika se používá v kombinaci s dalšími technikami snižování emisí. |
| b. | Elektrostatický odlučovač (ESP) | Viz oddíl 6.1. |
| c. | Tkaninový filtr |
| d. | Mokrá vypírka |
| e. | Adsorpce |
| f. | Kondenzace |
| g. | Termická oxidace (45) |

Technika

Popis

a.

Cyklon

Viz oddíl 6.1. Technika se používá v kombinaci s dalšími technikami snižování emisí.

b.

Elektrostatický odlučovač (ESP)

Viz oddíl 6.1.

c.

Tkaninový filtr

d.

Mokrá vypírka

e.

Adsorpce

f.

Kondenzace

g.

Termická oxidace (45)

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

4.7.   Závěry o BAT pro vymývání vytěžené kontaminované půdy vodou

4.7.1.   Emise do ovzduší

BAT 50. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí prachu a organických sloučenin do ovzduší ze skladování, manipulace a vymývání je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1. |
| b. | Tkaninový filtr |
| c. | Mokrá vypírka |

Technika

Popis

a.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1.

b.

Tkaninový filtr

c.

Mokrá vypírka

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

4.8.   Závěry o BAT pro dekontaminaci zařízení obsahujících PCB

4.8.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 51. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost a snížit řízené emise PCB a organických sloučenin do ovzduší je použití všech níže uvedených technik.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Povrchová úprava ploch pro skladování a zpracování odpadu | Zahrnuje například následující techniky:






  — | pryskyřičná povrchová úprava betonové podlahy celé plochy pro skladování a zpracování. |

Technika

Popis

a.

Povrchová úprava ploch pro skladování a zpracování odpadu

Zahrnuje například následující techniky:

—

pryskyřičná povrchová úprava betonové podlahy celé plochy pro skladování a zpracování.

b.

Zavedení pravidel pro přístup zaměstnanců pro prevenci rozptylu kontaminace

Zahrnuje například následující techniky:

| — | přístupové body ploch pro skladování a zpracování jsou uzamčeny, |
| --- | --- |

—

přístupové body ploch pro skladování a zpracování jsou uzamčeny,

| — | je vyžadována zvláštní kvalifikace pro přístup do prostor, kde je uloženo kontaminované zařízení a kde se s ním manipuluje, |
| --- | --- |

—

je vyžadována zvláštní kvalifikace pro přístup do prostor, kde je uloženo kontaminované zařízení a kde se s ním manipuluje,

| — | samostatné „čisté“ a „špinavé“ šatny pro oblékání/svlékání osobních ochranných oděvů. |
| --- | --- |

—

samostatné „čisté“ a „špinavé“ šatny pro oblékání/svlékání osobních ochranných oděvů.

c.

Optimalizované čištění zařízení a odvod vody

Zahrnuje například následující techniky:

| — | vnější povrchy kontaminovaného zařízení jsou čištěny aniontovým detergentem, |
| --- | --- |

—

vnější povrchy kontaminovaného zařízení jsou čištěny aniontovým detergentem,

| — | zařízení se vyprazdňuje pomocí čerpadla nebo vakua namísto gravitačního vyprazdňování, |
| --- | --- |

—

zařízení se vyprazdňuje pomocí čerpadla nebo vakua namísto gravitačního vyprazdňování,

| — | jsou definovány a používány postupy pro plnění, vyprazdňování a odpojování/připojování vakuových nádob, |
| --- | --- |

—

jsou definovány a používány postupy pro plnění, vyprazdňování a odpojování/připojování vakuových nádob,

| — | je zajištěna dlouhá doba odvodu kapalin (nejméně 12 hodin), aby se předešlo úkapu kontaminované kapaliny během dalších postupů zpracování, po oddělení jádra od krytu elektrického transformátoru. |
| --- | --- |

—

je zajištěna dlouhá doba odvodu kapalin (nejméně 12 hodin), aby se předešlo úkapu kontaminované kapaliny během dalších postupů zpracování, po oddělení jádra od krytu elektrického transformátoru.

d.

Řízení a monitorování emisí do ovzduší

Zahrnuje například následující techniky:

| — | vzduch z dekontaminačních prostor je odsáván a čištěn pomocí filtrů s aktivním uhlím, |
| --- | --- |

—

vzduch z dekontaminačních prostor je odsáván a čištěn pomocí filtrů s aktivním uhlím,

| — | výstup z vakuového čerpadla uvedeného v technice c. výše je připojen ke koncovému systému snižování emisí (např. vysokoteplotnímu spalovacímu zařízení, termické oxidaci nebo adsorpci na aktivním uhlí), |
| --- | --- |

—

výstup z vakuového čerpadla uvedeného v technice c. výše je připojen ke koncovému systému snižování emisí (např. vysokoteplotnímu spalovacímu zařízení, termické oxidaci nebo adsorpci na aktivním uhlí),

| — | řízené emise jsou monitorovány (viz BAT 8), |
| --- | --- |

—

řízené emise jsou monitorovány (viz BAT 8),

| — | je monitorována potenciální atmosférická depozice PCB (např. pomocí fyzikálně-chemických měření nebo biomonitoringu). |
| --- | --- |

—

je monitorována potenciální atmosférická depozice PCB (např. pomocí fyzikálně-chemických měření nebo biomonitoringu).

e.

Odstraňování zbytků ze zpracování odpadů

Zahrnuje například následující techniky:

| — | pórovité kontaminované části elektrického transformátoru (dřevo a papír) se odesílají k vysokoteplotnímu spalování, |
| --- | --- |

—

pórovité kontaminované části elektrického transformátoru (dřevo a papír) se odesílají k vysokoteplotnímu spalování,

| — | PCB v olejích se ničí (např. odchlórováním, hydrogenací, solvatačními (elektronovými) procesy, vysokoteplotním spalováním). |
| --- | --- |

—

PCB v olejích se ničí (např. odchlórováním, hydrogenací, solvatačními (elektronovými) procesy, vysokoteplotním spalováním).

f.

Zpětné získání rozpouštědla, používá-li se mytí rozpouštědly

Organické rozpouštědlo se shromažďuje a destiluje, aby bylo následně opětovně použito v procesu.

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

5.   ZÁVĚRY O BAT PRO ZPRACOVÁNÍ KAPALNÉHO ODPADU NA BÁZI VODY

Není-li uvedeno jinak, použijí se závěry o BAT pro zpracování kapalného odpadu na bázi vody uvedené v části 5, a to navíc k obecným závěrům o BAT uvedeným v části 1.

5.1.   Celková environmentální výkonnost

BAT 52. Nejlepší dostupnou technikou umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost je monitorování vstupujícího odpadu v rámci postupů před přejímkou a při přejímce (viz BAT 2).

Popis

Monitorování vstupujícího odpadu, například z hlediska:

| — | biologické odstranitelnosti (např. BSK, poměr BSK a CHSK, Zahn-Wellensův test, potenciál biologické inhibice (např. inhibice aktivovaného kalu)), |
| --- | --- |

—

biologické odstranitelnosti (např. BSK, poměr BSK a CHSK, Zahn-Wellensův test, potenciál biologické inhibice (např. inhibice aktivovaného kalu)),

| — | proveditelnosti rozrušení emulze, např. pomocí laboratorních testů. |
| --- | --- |

—

proveditelnosti rozrušení emulze, např. pomocí laboratorních testů.

5.2.   Emise do ovzduší

BAT 53. Nejlepší dostupnou technikou pro snížení emisí HCl, NH3 a organických sloučenin do ovzduší je použití BAT 14d a jedné z níže uvedených technik nebo jejich kombinace.

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| a. | Adsorpce | Viz oddíl 6.1. |
| b. | Biofiltr |
| c. | Termická oxidace |
| d. | Mokrá vypírka |

Technika

Popis

a.

Adsorpce

Viz oddíl 6.1.

b.

Biofiltr

c.

Termická oxidace

d.

Mokrá vypírka

Tabulka 6.10

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) pro řízené emise HCl a TVOC do ovzduší ze zpracování kapalného odpadu na bázi vody

| Parametr | Jednotka | BAT-AEL (46)

  (Průměr za interval odběru vzorků) |
| --- | --- | --- |
| Chlorovodík (HCl) | mg/Nm3 | 1–5 |
| TVOC | 3–20 (47) |

Parametr

Jednotka

BAT-AEL (46)

(Průměr za interval odběru vzorků)

Chlorovodík (HCl)

mg/Nm3

1–5

TVOC

3–20 (47)

Příslušné monitorování je popsáno v BAT 8.

6.   POPIS TECHNIK

6.1.   Řízené emise do ovzduší

| Technika | Typická/é znečišťující látka/y | Popis |
| --- | --- | --- |
| Adsorpce | Rtuť, těkavé organické sloučeniny, sirovodík, zapáchající sloučeniny | Adsorpce je heterogenní reakce, při níž jsou molekuly plynu vázány na pevném nebo kapalném povrchu, který upřednostňuje konkrétní sloučeniny před jinými, a tudíž je odstraňuje z odpadních toků. Jakmile povrch adsorbuje maximální možné množství, adsorpční látka se vymění, nebo je adsorbovaný obsah desorbován v rámci regenerace adsorpční látky. Jsou-li desorbovány, mají kontaminující látky obvykle vyšší koncentraci a lze je buď získat k opětovnému použití, nebo odstranit. Nejběžnějším adsorbentem je granulované aktivní uhlí. |
| Biofiltr | Amoniak, sirovodík, těkavé organické sloučeniny, zapáchající sloučeniny | Proud odpadního plynu prochází ložem z organického materiálu (jako je rašelina, vřes, kompost, kořeny, stromová kůra, měkké dřevo a různé jejich kombinace) nebo z určitého inertního materiálu (jako je jíl, aktivní uhlí a polyuretan), kde biologicky oxiduje pomocí přirozeně se vyskytujících mikroorganismů na oxid uhličitý, vodu, anorganické soli a biomasu.
  Biofiltr je navržen s ohledem na druh/y vstupujícího odpadu. Je zvolen vhodný materiál lože, např. z hlediska kapacity zadržování vody, objemové hustoty, pórovitosti, strukturální integrity. Důležité jsou i vhodná výška a plocha povrchu filtračního lože. Biofiltr je připojen k vhodnému systému odvětrání a cirkulace vzduchu, aby se zajistila jednotná distribuce vzduchu v loži a dostatečná doba setrvání odpadního plynu uvnitř lože. |
| Kondenzace a kryogenní kondenzace | Těkavé organické sloučeniny | Kondenzace je technika, která odstraňuje výpary rozpouštědel z proudu odpadního plynu snižováním jeho teploty pod jeho rosný bod. U kryogenní kondenzace může být provozní teplota až – 120 °C, v praxi se však v kondenzačním zařízení často pohybuje od – 40 °C do – 80 °C. Kryogenní kondenzací je možné odstranit všechny VOC a těkavé anorganické znečišťující látky bez ohledu na jejich individuální tlaky par. Použité nízké teploty umožňují velmi vysokou účinnost kondenzace, a proto je technika vhodná jako technika kontroly konečných emisí VOC. |
| Cyklon | Prach | Cyklonové filtry se používají k odlučování těžších částic, které „vypadávají“, když jsou odpadní plyny nuceně uváděny do rotačního pohybu, nežli opustí odlučovač.
  Cyklony se používají ke kontrole pevných částic, především PM10. |
| Elektrostatický odlučovač (ESP) | Prach | Elektrostatické odlučovače fungují tak, že částice působením elektrického pole získávají náboj a odlučují se. Elektrostatické odlučovače jsou schopné provozu v nejrůznějších podmínkách. V suchém ESP je zachycený materiál mechanicky odstraňován (např. třesením, vibracemi, stlačeným vzduchem), kdežto v mokrém ESP je propírán vhodnou kapalinou, obvykle vodou. |
| Tkaninový filtr | Prach | Tkaninové filtry, často nazývané textilní filtry, jsou vyrobeny z pórovité tkané nebo plstěné látky, skrze niž plyny proudí, a tím se odstraňují částice. Pro použití tkaninového filtru je nutné vybrat vhodnou látku, která bude odpovídat vlastnostem spalin a maximální provozní teplotě. |
| HEPA filtr | Prach | HEPA filtry (vysoce účinné filtry pro odlučování částic ze vzduchu) jsou absolutní filtry. Filtrační médium tvoří papír nebo matované skleněné vlákno s vysokou obalovou hustotou. Proud odpadního plynu prochází filtračním médiem, kde se zachycují pevné částice. |
| Termická oxidace | Těkavé organické sloučeniny | Oxidace hořlavých plynů a odorantů v toku odpadních plynů tak, že se směs kontaminujících látek se vzduchem či kyslíkem zahřeje nad úroveň svého bodu samovznícení ve spalovací komoře a její teplota se udržuje vysoká po dobu dostatečnou na to, aby látky shořely na oxid uhličitý a vodu. |
| Mokrá vypírka | Prach, těkavé organické sloučeniny, plynné kyselé sloučeniny (zásaditá pračka), plynné zásadité sloučeniny (kyselinová pračka) | Odstraňování plynných nebo pevných znečišťujících látek z proudu plynu vedením do kapalného rozpouštědla, často vody nebo vodného roztoku. Může zahrnovat chemickou reakci (např. v kyselinové nebo zásadité pračce). V některých případech mohou být sloučeniny z rozpouštědla získány k opětovnému použití. |

Technika

Typická/é znečišťující látka/y

Popis

Adsorpce

Rtuť, těkavé organické sloučeniny, sirovodík, zapáchající sloučeniny

Adsorpce je heterogenní reakce, při níž jsou molekuly plynu vázány na pevném nebo kapalném povrchu, který upřednostňuje konkrétní sloučeniny před jinými, a tudíž je odstraňuje z odpadních toků. Jakmile povrch adsorbuje maximální možné množství, adsorpční látka se vymění, nebo je adsorbovaný obsah desorbován v rámci regenerace adsorpční látky. Jsou-li desorbovány, mají kontaminující látky obvykle vyšší koncentraci a lze je buď získat k opětovnému použití, nebo odstranit. Nejběžnějším adsorbentem je granulované aktivní uhlí.

Biofiltr

Amoniak, sirovodík, těkavé organické sloučeniny, zapáchající sloučeniny

Proud odpadního plynu prochází ložem z organického materiálu (jako je rašelina, vřes, kompost, kořeny, stromová kůra, měkké dřevo a různé jejich kombinace) nebo z určitého inertního materiálu (jako je jíl, aktivní uhlí a polyuretan), kde biologicky oxiduje pomocí přirozeně se vyskytujících mikroorganismů na oxid uhličitý, vodu, anorganické soli a biomasu.

Biofiltr je navržen s ohledem na druh/y vstupujícího odpadu. Je zvolen vhodný materiál lože, např. z hlediska kapacity zadržování vody, objemové hustoty, pórovitosti, strukturální integrity. Důležité jsou i vhodná výška a plocha povrchu filtračního lože. Biofiltr je připojen k vhodnému systému odvětrání a cirkulace vzduchu, aby se zajistila jednotná distribuce vzduchu v loži a dostatečná doba setrvání odpadního plynu uvnitř lože.

Kondenzace a kryogenní kondenzace

Těkavé organické sloučeniny

Kondenzace je technika, která odstraňuje výpary rozpouštědel z proudu odpadního plynu snižováním jeho teploty pod jeho rosný bod. U kryogenní kondenzace může být provozní teplota až – 120 °C, v praxi se však v kondenzačním zařízení často pohybuje od – 40 °C do – 80 °C. Kryogenní kondenzací je možné odstranit všechny VOC a těkavé anorganické znečišťující látky bez ohledu na jejich individuální tlaky par. Použité nízké teploty umožňují velmi vysokou účinnost kondenzace, a proto je technika vhodná jako technika kontroly konečných emisí VOC.

Cyklon

Prach

Cyklonové filtry se používají k odlučování těžších částic, které „vypadávají“, když jsou odpadní plyny nuceně uváděny do rotačního pohybu, nežli opustí odlučovač.

Cyklony se používají ke kontrole pevných částic, především PM10.

Elektrostatický odlučovač (ESP)

Prach

Elektrostatické odlučovače fungují tak, že částice působením elektrického pole získávají náboj a odlučují se. Elektrostatické odlučovače jsou schopné provozu v nejrůznějších podmínkách. V suchém ESP je zachycený materiál mechanicky odstraňován (např. třesením, vibracemi, stlačeným vzduchem), kdežto v mokrém ESP je propírán vhodnou kapalinou, obvykle vodou.

Tkaninový filtr

Prach

Tkaninové filtry, často nazývané textilní filtry, jsou vyrobeny z pórovité tkané nebo plstěné látky, skrze niž plyny proudí, a tím se odstraňují částice. Pro použití tkaninového filtru je nutné vybrat vhodnou látku, která bude odpovídat vlastnostem spalin a maximální provozní teplotě.

HEPA filtr

Prach

HEPA filtry (vysoce účinné filtry pro odlučování částic ze vzduchu) jsou absolutní filtry. Filtrační médium tvoří papír nebo matované skleněné vlákno s vysokou obalovou hustotou. Proud odpadního plynu prochází filtračním médiem, kde se zachycují pevné částice.

Termická oxidace

Těkavé organické sloučeniny

Oxidace hořlavých plynů a odorantů v toku odpadních plynů tak, že se směs kontaminujících látek se vzduchem či kyslíkem zahřeje nad úroveň svého bodu samovznícení ve spalovací komoře a její teplota se udržuje vysoká po dobu dostatečnou na to, aby látky shořely na oxid uhličitý a vodu.

Mokrá vypírka

Prach, těkavé organické sloučeniny, plynné kyselé sloučeniny (zásaditá pračka), plynné zásadité sloučeniny (kyselinová pračka)

Odstraňování plynných nebo pevných znečišťujících látek z proudu plynu vedením do kapalného rozpouštědla, často vody nebo vodného roztoku. Může zahrnovat chemickou reakci (např. v kyselinové nebo zásadité pračce). V některých případech mohou být sloučeniny z rozpouštědla získány k opětovnému použití.

6.2.   Rozptýlené emise organických látek do ovzduší

| Program zjišťování a opravy netěsností (LDAR) | Těkavé organické sloučeniny | Strukturovaný přístup ke snížení fugitivních emisí organických sloučenin zjišťováním a následnou opravou či nahrazením netěsných součástí. V současnosti jsou pro zjišťování netěsností k dispozici metody pachové kontroly (popsané v normě EN 15446) a optického zobrazování plynu.

  Metoda pachové kontroly: Prvním krokem je detekce za pomoci ručního analyzátoru organických sloučenin, jímž se měří koncentrace v okolí přístroje (např. pomocí plamenoionizace nebo fotoionizace). Druhým krokem je uzavření součásti do nepropustného sáčku tak, aby bylo možno provést přímé měření u zdroje emisí. Tento druhý krok bývá někdy nahrazen matematickými korelačními křivkami odvozenými ze statistických výsledků, které byly získány z velkého počtu předchozích měření u obdobných součástí.

  Metody optického zobrazování plynu: Optické zobrazování využívá malé lehké ruční kamery, jejichž pomocí lze vizualizovat úniky plynu v reálném čase, takže úniky na videozáznamu vypadají jako „kouř“, přičemž je zároveň normálně zobrazena dotčená součást, aby bylo možno snadno a rychle lokalizovat významné úniky organických sloučenin. Aktivní systémy vytvářejí obraz pomocí zpětně rozptýleného infračerveného laserového světla, které se odráží od součásti a jejího okolí. Pasivní systémy jsou založeny na přirozeném infračerveném záření z vybavení a jeho okolí. |
| --- | --- | --- |
| Měření difuzních emisí těkavých organických sloučenin | Těkavé organické sloučeniny | Metody pachové kontroly a optického zobrazování plynu jsou popsány v programu zjišťování a opravy netěsností.
  Plná kontrola a kvantifikace emisí ze zařízení může být provedena pomocí kombinace metod, které se vzájemně doplňují, např. měření toku při solární okultaci (SOF) nebo diferenční absorpce LIDAR (DIAL). Tyto výsledky lze použít pro vyhodnocení trendu v průběhu času, křížové kontroly a aktualizaci/validaci probíhajícího programu LDAR.

  Měření toku při solární okultaci (SOF): Technika je založena na záznamu a spektrometrické Fourierově analýze širokopásmového infračerveného a ultrafialového/viditelného slunečního spektra podél dané geografické trasy, přičemž dochází ke křížení směru větru a průniku oblaků těkavých organických sloučenin.

  Diferenční absorpce LIDAR (DIAL): Jedná se o laserovou techniku využívající diferenční absorpční LIDAR, což je optická obdoba radaru využívajícího radiové vlny. Spočívá ve zpětném rozptylu laserových paprsků atmosférickými aerosoly a následné analýze spektrálních vlastností vracejícího se světla zachyceného teleskopem. |

Program zjišťování a opravy netěsností (LDAR)

Těkavé organické sloučeniny

Strukturovaný přístup ke snížení fugitivních emisí organických sloučenin zjišťováním a následnou opravou či nahrazením netěsných součástí. V současnosti jsou pro zjišťování netěsností k dispozici metody pachové kontroly (popsané v normě EN 15446) a optického zobrazování plynu.

Metoda pachové kontroly: Prvním krokem je detekce za pomoci ručního analyzátoru organických sloučenin, jímž se měří koncentrace v okolí přístroje (např. pomocí plamenoionizace nebo fotoionizace). Druhým krokem je uzavření součásti do nepropustného sáčku tak, aby bylo možno provést přímé měření u zdroje emisí. Tento druhý krok bývá někdy nahrazen matematickými korelačními křivkami odvozenými ze statistických výsledků, které byly získány z velkého počtu předchozích měření u obdobných součástí.

Metody optického zobrazování plynu: Optické zobrazování využívá malé lehké ruční kamery, jejichž pomocí lze vizualizovat úniky plynu v reálném čase, takže úniky na videozáznamu vypadají jako „kouř“, přičemž je zároveň normálně zobrazena dotčená součást, aby bylo možno snadno a rychle lokalizovat významné úniky organických sloučenin. Aktivní systémy vytvářejí obraz pomocí zpětně rozptýleného infračerveného laserového světla, které se odráží od součásti a jejího okolí. Pasivní systémy jsou založeny na přirozeném infračerveném záření z vybavení a jeho okolí.

Měření difuzních emisí těkavých organických sloučenin

Těkavé organické sloučeniny

Metody pachové kontroly a optického zobrazování plynu jsou popsány v programu zjišťování a opravy netěsností.

Plná kontrola a kvantifikace emisí ze zařízení může být provedena pomocí kombinace metod, které se vzájemně doplňují, např. měření toku při solární okultaci (SOF) nebo diferenční absorpce LIDAR (DIAL). Tyto výsledky lze použít pro vyhodnocení trendu v průběhu času, křížové kontroly a aktualizaci/validaci probíhajícího programu LDAR.

Měření toku při solární okultaci (SOF): Technika je založena na záznamu a spektrometrické Fourierově analýze širokopásmového infračerveného a ultrafialového/viditelného slunečního spektra podél dané geografické trasy, přičemž dochází ke křížení směru větru a průniku oblaků těkavých organických sloučenin.

Diferenční absorpce LIDAR (DIAL): Jedná se o laserovou techniku využívající diferenční absorpční LIDAR, což je optická obdoba radaru využívajícího radiové vlny. Spočívá ve zpětném rozptylu laserových paprsků atmosférickými aerosoly a následné analýze spektrálních vlastností vracejícího se světla zachyceného teleskopem.

6.3.   Emise do vody

| Technika | Obvyklé předmětné znečišťující látky | Popis |
| --- | --- | --- |
| Postup s aktivovaným kalem | Biologicky rozložitelné organické sloučeniny | Biologická oxidace rozpuštěných organických znečišťujících látek kyslíkem s využitím metabolismu mikroorganismů. Organické složky jsou za přítomnosti rozpuštěného kyslíku (dodaného ve formě vzduchu nebo čistého kyslíku) přeměňovány na oxid uhličitý, vodu nebo na jiné metabolity a biomasu (tj. aktivovaný kal). Mikroorganismy jsou v odpadní vodě ve stavu suspenze a celá směs je mechanicky provzdušňována. Směs aktivovaného kalu je přemístěna do separačního zařízení, ve kterém je recyklována, a kal se přesouvá do provzdušňovací nádrže. |
| Adsorpce | Adsorbovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. uhlovodíky, rtuť, AOX | Metoda separace, při níž jsou sloučeniny (tj. znečišťující látky) v kapalině (tj. odpadní vodě) zachycovány na povrchu tuhé látky (obvykle aktivního uhlí). |
| Chemická oxidace | Oxidovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. dusitany, kyanid | Organické sloučeniny jsou oxidovány na méně škodlivé a snadněji biologicky rozložitelné sloučeniny. Techniky zahrnují mokrou oxidaci nebo oxidaci ozonem či peroxidem vodíku, volitelně podpořenou katalyzátory nebo UV zářením. Chemická oxidace se používá i pro degradaci organických sloučenin způsobujících emise pachových látek, změny chuti a barvy, jakož i pro dezinfekční účely. |
| Chemická redukce | Redukovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. šestimocný chrom (Cr(VI)) | Chemická redukce znamená přeměnu znečišťujících látek pomocí chemických redukčních činidel na podobné, ale méně škodlivé nebo nebezpečné sloučeniny. |
| Koagulace a flokulace | Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky | Koagulace a flokulace se používají k separaci nerozpuštěných tuhých látek z odpadních vod a často následují po sobě. Koagulace se provádí přidáním koagulantů s opačným nábojem, než mají nerozpuštěné tuhé látky. Při flokulaci se přidávají polymery, které způsobí, že částice tvaru mikrovloček se při vzájemných srážkách spojují a vytvářejí větší vločky. K separaci vzniklých vloček pak dochází pomocí sedimentace, aerační flotace nebo filtrace. |
| Destilace/rektifikace | Rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, které lze destilovat, např. některá rozpouštědla | Destilace je technika používaná k separaci sloučenin s různými body varu částečným odpařováním a opětovnou kondenzací.
  Destilace odpadních vod znamená odstraňování nízkovroucích znečišťujících látek z odpadních vod jejich převáděním do parní (plynné) fáze. Destilace se provádí v kolonách opatřených deskami nebo těsnicím materiálem a v následném kondenzátoru. |
| Vyrovnávání | Všechny znečišťující látky | Vyrovnávání toků a zatížení znečišťujícími látkami pomocí nádrží nebo jiných technik řízení. |
| Odpařování | Rozpustné znečišťující látky | Použití destilace (viz výše) na koncentrované vodné roztoky vysokovroucích látek pro další použití, zpracování nebo odstranění (např. spalování odpadních vod) převedením vody do parní fáze. Obvykle se provádí ve vícestupňových jednotkách s narůstajícím vakuem pro snížení energetické náročnosti. Vodní páry se kondenzují k opětovnému použití nebo k vypuštění jako odpadní voda. |
| Filtrace | Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky | Oddělení pevných látek od odpadní vody přechodem přes porézní materiál, např. písková filtrace, mikrofiltrace a ultrafiltrace. |
| Flotace | Separace pevných nebo kapalných složek z odpadní vody jejich spojením s jemnými bublinami plynu, obvykle vzduchu. Plovoucí částice se hromadí na vodní hladině a jsou zachycovány sběrači. |
| Iontová výměna | Ionizované rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy | Zadržování nežádoucích nebo nebezpečných iontových složek odpadních vod a jejich nahrazení přijatelnějšími ionty s využitím ionexových pryskyřic. Znečišťující látky jsou přechodně zadržovány a poté uvolněny do regenerační nebo promývací kapaliny. |
| Membránový bioreaktor | Biologicky rozložitelné organické sloučeniny | Kombinace postupu s aktivovaným kalem a membránové filtrace. Používají se dvě varianty: a) vnější recirkulační okruh mezi nádrží s aktivovaným kalem a membránovým modulem; a b) ponoření membránového modulu do nádrže s provzdušněným aktivovaným kalem; výtok je filtrován přes membránu z dutého vlákna a biomasa zůstává v nádrži. |
| Membránová filtrace | Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky | Mikrofiltrace (MF) a ultrafiltrace (UF) jsou procesy membránové filtrace, které na jedné straně membrány zachycují a koncentrují znečišťující látky, jako jsou nerozpuštěné částice a koloidní částice obsažené v odpadních vodách. |
| Neutralizace | Kyseliny, zásady | Úprava pH odpadní vody na neutrální hodnotu (přibližně 7) přidáním chemických látek. Ke zvýšení pH se obvykle používá hydroxid sodný (NaOH) nebo hydroxid vápenatý (Ca(OH)2), zatímco snížení pH lze dosáhnout použitím kyseliny sírové (H2SO4), kyseliny chlorovodíkové (HCI) nebo oxidu uhličitého (CO2). Během neutralizace může dojít k vysrážení některých znečišťujících látek. |
| Nitrifikace/denitrifikace | Celkový dusík, amoniak | Dvoufázový proces, který se obvykle používá v biologických čistírnách odpadních vod. V první fázi probíhá aerobní nitrifikace, při níž dochází k oxidaci amoniaku (NH4
  +) pomocí mikroorganismů na meziprodukty, tj. dusitany (NO2
  -), které jsou dále oxidovány na dusičnany (NO3
  -). V následující fázi anoxické denitrifikace mikroorganismy chemicky redukují dusičnany na plynný dusík. |
| Separace olejů z vody | Olej/tuk | Separace olejů a vody a následné odstraňování olejů gravitační separací volného oleje, pomocí separačního zařízení nebo rozrušení emulzí (chemickými látkami, které rozrušují emulze, jako jsou soli kovů, minerální soli, adsorbenty a organické polymery). |
| Sedimentace | Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky | Separace nerozpuštěných látek gravitačním usazováním. |
| Vysrážení | Vysrážitelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy, fosfor | Přeměna rozpuštěných znečišťujících látek na nerozpustné sloučeniny přidáním srážedel. K separaci vzniklých pevných sraženin pak dochází pomocí sedimentace, aerační flotace nebo filtrace. |
| Stripování | Stripovatelné znečišťující látky, např. sirovodík (H2S), amoniak (NH3), některé adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX), uhlovodíky | Odstraňování stripovatelných znečišťujících látek z vodné fáze pomocí plynné fáze (např. páry, dusíku nebo vzduchu), která prochází kapalinou. Následně jsou látky zpětně získávány (např. kondenzací) pro další využití nebo odstranění. Účinnost odstraňování lze zlepšit zvýšením teploty nebo snížením tlaku. |

Technika

Obvyklé předmětné znečišťující látky

Popis

Postup s aktivovaným kalem

Biologicky rozložitelné organické sloučeniny

Biologická oxidace rozpuštěných organických znečišťujících látek kyslíkem s využitím metabolismu mikroorganismů. Organické složky jsou za přítomnosti rozpuštěného kyslíku (dodaného ve formě vzduchu nebo čistého kyslíku) přeměňovány na oxid uhličitý, vodu nebo na jiné metabolity a biomasu (tj. aktivovaný kal). Mikroorganismy jsou v odpadní vodě ve stavu suspenze a celá směs je mechanicky provzdušňována. Směs aktivovaného kalu je přemístěna do separačního zařízení, ve kterém je recyklována, a kal se přesouvá do provzdušňovací nádrže.

Adsorpce

Adsorbovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. uhlovodíky, rtuť, AOX

Metoda separace, při níž jsou sloučeniny (tj. znečišťující látky) v kapalině (tj. odpadní vodě) zachycovány na povrchu tuhé látky (obvykle aktivního uhlí).

Chemická oxidace

Oxidovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. dusitany, kyanid

Organické sloučeniny jsou oxidovány na méně škodlivé a snadněji biologicky rozložitelné sloučeniny. Techniky zahrnují mokrou oxidaci nebo oxidaci ozonem či peroxidem vodíku, volitelně podpořenou katalyzátory nebo UV zářením. Chemická oxidace se používá i pro degradaci organických sloučenin způsobujících emise pachových látek, změny chuti a barvy, jakož i pro dezinfekční účely.

Chemická redukce

Redukovatelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. šestimocný chrom (Cr(VI))

Chemická redukce znamená přeměnu znečišťujících látek pomocí chemických redukčních činidel na podobné, ale méně škodlivé nebo nebezpečné sloučeniny.

Koagulace a flokulace

Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky

Koagulace a flokulace se používají k separaci nerozpuštěných tuhých látek z odpadních vod a často následují po sobě. Koagulace se provádí přidáním koagulantů s opačným nábojem, než mají nerozpuštěné tuhé látky. Při flokulaci se přidávají polymery, které způsobí, že částice tvaru mikrovloček se při vzájemných srážkách spojují a vytvářejí větší vločky. K separaci vzniklých vloček pak dochází pomocí sedimentace, aerační flotace nebo filtrace.

Destilace/rektifikace

Rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, které lze destilovat, např. některá rozpouštědla

Destilace je technika používaná k separaci sloučenin s různými body varu částečným odpařováním a opětovnou kondenzací.

Destilace odpadních vod znamená odstraňování nízkovroucích znečišťujících látek z odpadních vod jejich převáděním do parní (plynné) fáze. Destilace se provádí v kolonách opatřených deskami nebo těsnicím materiálem a v následném kondenzátoru.

Vyrovnávání

Všechny znečišťující látky

Vyrovnávání toků a zatížení znečišťujícími látkami pomocí nádrží nebo jiných technik řízení.

Odpařování

Rozpustné znečišťující látky

Použití destilace (viz výše) na koncentrované vodné roztoky vysokovroucích látek pro další použití, zpracování nebo odstranění (např. spalování odpadních vod) převedením vody do parní fáze. Obvykle se provádí ve vícestupňových jednotkách s narůstajícím vakuem pro snížení energetické náročnosti. Vodní páry se kondenzují k opětovnému použití nebo k vypuštění jako odpadní voda.

Filtrace

Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky

Oddělení pevných látek od odpadní vody přechodem přes porézní materiál, např. písková filtrace, mikrofiltrace a ultrafiltrace.

Flotace

Separace pevných nebo kapalných složek z odpadní vody jejich spojením s jemnými bublinami plynu, obvykle vzduchu. Plovoucí částice se hromadí na vodní hladině a jsou zachycovány sběrači.

Iontová výměna

Ionizované rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy

Zadržování nežádoucích nebo nebezpečných iontových složek odpadních vod a jejich nahrazení přijatelnějšími ionty s využitím ionexových pryskyřic. Znečišťující látky jsou přechodně zadržovány a poté uvolněny do regenerační nebo promývací kapaliny.

Membránový bioreaktor

Biologicky rozložitelné organické sloučeniny

Kombinace postupu s aktivovaným kalem a membránové filtrace. Používají se dvě varianty: a) vnější recirkulační okruh mezi nádrží s aktivovaným kalem a membránovým modulem; a b) ponoření membránového modulu do nádrže s provzdušněným aktivovaným kalem; výtok je filtrován přes membránu z dutého vlákna a biomasa zůstává v nádrži.

Membránová filtrace

Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky

Mikrofiltrace (MF) a ultrafiltrace (UF) jsou procesy membránové filtrace, které na jedné straně membrány zachycují a koncentrují znečišťující látky, jako jsou nerozpuštěné částice a koloidní částice obsažené v odpadních vodách.

Neutralizace

Kyseliny, zásady

Úprava pH odpadní vody na neutrální hodnotu (přibližně 7) přidáním chemických látek. Ke zvýšení pH se obvykle používá hydroxid sodný (NaOH) nebo hydroxid vápenatý (Ca(OH)2), zatímco snížení pH lze dosáhnout použitím kyseliny sírové (H2SO4), kyseliny chlorovodíkové (HCI) nebo oxidu uhličitého (CO2). Během neutralizace může dojít k vysrážení některých znečišťujících látek.

Nitrifikace/denitrifikace

Celkový dusík, amoniak

Dvoufázový proces, který se obvykle používá v biologických čistírnách odpadních vod. V první fázi probíhá aerobní nitrifikace, při níž dochází k oxidaci amoniaku (NH4
  +) pomocí mikroorganismů na meziprodukty, tj. dusitany (NO2
  -), které jsou dále oxidovány na dusičnany (NO3
  -). V následující fázi anoxické denitrifikace mikroorganismy chemicky redukují dusičnany na plynný dusík.

Separace olejů z vody

Olej/tuk

Separace olejů a vody a následné odstraňování olejů gravitační separací volného oleje, pomocí separačního zařízení nebo rozrušení emulzí (chemickými látkami, které rozrušují emulze, jako jsou soli kovů, minerální soli, adsorbenty a organické polymery).

Sedimentace

Nerozpuštěné tuhé látky a kovy vázané na tuhé znečišťující látky

Separace nerozpuštěných látek gravitačním usazováním.

Vysrážení

Vysrážitelné rozpuštěné biologicky nerozložitelné nebo inhibiční znečišťující látky, např. kovy, fosfor

Přeměna rozpuštěných znečišťujících látek na nerozpustné sloučeniny přidáním srážedel. K separaci vzniklých pevných sraženin pak dochází pomocí sedimentace, aerační flotace nebo filtrace.

Stripování

Stripovatelné znečišťující látky, např. sirovodík (H2S), amoniak (NH3), některé adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX), uhlovodíky

Odstraňování stripovatelných znečišťujících látek z vodné fáze pomocí plynné fáze (např. páry, dusíku nebo vzduchu), která prochází kapalinou. Následně jsou látky zpětně získávány (např. kondenzací) pro další využití nebo odstranění. Účinnost odstraňování lze zlepšit zvýšením teploty nebo snížením tlaku.

6.4.   Techniky třídění

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| Třídění proudem vzduchu | Třídění proudem vzduchu (nebo separace vzduchem nebo vzduchová separace) je proces přibližného rozdělování suchých směsí částic různé velikosti do skupin nebo tříd od velikosti ok sítí 10 až po velikosti menší než oka sítí. Vzduchové třídiče (také nazývané vzduchové prosévačky) doplňují prosévací síta v aplikacích, které vyžadují velikost ok nižší než u komerčních sít, a doplňují síta a prosévačky pro hrubší částice, pokud to odůvodňují zvláštní výhody třídění proudem vzduchu. |
| Separátor všech kovů | Kovy (železné a neželezné) se třídí pomocí detekční cívky, v níž je magnetické pole ovlivněno kovovými částicemi a která je propojena s procesorem řídicím proud vzduchu pro vypouštění zjištěných materiálů. |
| Elektromagnetická separace neželezných kovů | Neželezné kovy se třídí pomocí separátorů neželezných kovů. Vířivý proud je indukován sérií magnetických rotorů ze vzácných zemin nebo keramických rotorů na konci dopravníku, které rotují vysokou rychlostí nezávisle na dopravníku. Tento proces indukuje přechodné magnetické síly v nemagnetických kovech stejné polarity, jako má rotor, což způsobuje odpuzování kovů, které jsou pak separovány od ostatního vstupního materiálu. |
| Manuální separace | Materiál se manuálně separuje na základě vizuální prohlídky, kterou zajišťují zaměstnanci na třídicí lince nebo na podlaze, přičemž se buď selektivně vybírá cílový materiál z obecného toku odpadu, nebo odstraňuje kontaminace z výstupního toku, aby se zvýšila jeho čistota. Tato technika se obvykle zaměřuje na recyklovatelné materiály (sklo, plast atd.) a veškeré kontaminující látky, nebezpečné látky a materiály nadměrné velikosti, jako jsou OEEZ. |
| Magnetická separace | Železné kovy se třídí pomocí magnetu, který přitahuje materiály ze železných kovů. Toto třídění lze provádět například pomocí pásového magnetického separátoru nebo magnetického bubnu. |
| Blízká infračervená spektroskopie (NIRS) | Materiály se třídí pomocí senzoru záření v blízké infračervené oblasti spektra, který kontroluje celou šířku pásového dopravníku a přenáší charakteristická spektra různých materiálů do datového procesoru, který řídí proud vzduchu pro vypouštění zjištěných materiálů. Obecně není technika NIRS vhodná pro třídění materiálů černé barvy. |
| Gravitační (usazovací) separátory | Tuhé materiály jsou rozdělovány do dvou toků pomocí využití různých hustot materiálů. |
| Separace podle velikosti | Materiály se třídí podle velikosti částic. Třídění lze provádět pomocí bubnových třídičů, lineárních a kruhových oscilačních sít, tzv. flip-flop třídičů, plochých třídičů, válcových třídičů a pohyblivých roštů. |
| Vibrační třídič | Materiály se separují podle hustoty a velikosti při pohybu (ve formě kalu u mokrých třídičů nebo mokrých separátorů využívajících rozdílu hustoty) přes nakloněný stůl, který osciluje vzad a vpřed. |
| RTG systémy | Složky materiálů se třídí podle různé hustoty materiálů, halogenových složek nebo organických složek za pomoci RTG záření. Charakteristiky různých materiálů se přenášejí do datového procesoru, který řídí proud vzduchu pro vypouštění zjištěných materiálů. |

Technika

Popis

Třídění proudem vzduchu

Třídění proudem vzduchu (nebo separace vzduchem nebo vzduchová separace) je proces přibližného rozdělování suchých směsí částic různé velikosti do skupin nebo tříd od velikosti ok sítí 10 až po velikosti menší než oka sítí. Vzduchové třídiče (také nazývané vzduchové prosévačky) doplňují prosévací síta v aplikacích, které vyžadují velikost ok nižší než u komerčních sít, a doplňují síta a prosévačky pro hrubší částice, pokud to odůvodňují zvláštní výhody třídění proudem vzduchu.

Separátor všech kovů

Kovy (železné a neželezné) se třídí pomocí detekční cívky, v níž je magnetické pole ovlivněno kovovými částicemi a která je propojena s procesorem řídicím proud vzduchu pro vypouštění zjištěných materiálů.

Elektromagnetická separace neželezných kovů

Neželezné kovy se třídí pomocí separátorů neželezných kovů. Vířivý proud je indukován sérií magnetických rotorů ze vzácných zemin nebo keramických rotorů na konci dopravníku, které rotují vysokou rychlostí nezávisle na dopravníku. Tento proces indukuje přechodné magnetické síly v nemagnetických kovech stejné polarity, jako má rotor, což způsobuje odpuzování kovů, které jsou pak separovány od ostatního vstupního materiálu.

Manuální separace

Materiál se manuálně separuje na základě vizuální prohlídky, kterou zajišťují zaměstnanci na třídicí lince nebo na podlaze, přičemž se buď selektivně vybírá cílový materiál z obecného toku odpadu, nebo odstraňuje kontaminace z výstupního toku, aby se zvýšila jeho čistota. Tato technika se obvykle zaměřuje na recyklovatelné materiály (sklo, plast atd.) a veškeré kontaminující látky, nebezpečné látky a materiály nadměrné velikosti, jako jsou OEEZ.

Magnetická separace

Železné kovy se třídí pomocí magnetu, který přitahuje materiály ze železných kovů. Toto třídění lze provádět například pomocí pásového magnetického separátoru nebo magnetického bubnu.

Blízká infračervená spektroskopie (NIRS)

Materiály se třídí pomocí senzoru záření v blízké infračervené oblasti spektra, který kontroluje celou šířku pásového dopravníku a přenáší charakteristická spektra různých materiálů do datového procesoru, který řídí proud vzduchu pro vypouštění zjištěných materiálů. Obecně není technika NIRS vhodná pro třídění materiálů černé barvy.

Gravitační (usazovací) separátory

Tuhé materiály jsou rozdělovány do dvou toků pomocí využití různých hustot materiálů.

Separace podle velikosti

Materiály se třídí podle velikosti částic. Třídění lze provádět pomocí bubnových třídičů, lineárních a kruhových oscilačních sít, tzv. flip-flop třídičů, plochých třídičů, válcových třídičů a pohyblivých roštů.

Vibrační třídič

Materiály se separují podle hustoty a velikosti při pohybu (ve formě kalu u mokrých třídičů nebo mokrých separátorů využívajících rozdílu hustoty) přes nakloněný stůl, který osciluje vzad a vpřed.

RTG systémy

Složky materiálů se třídí podle různé hustoty materiálů, halogenových složek nebo organických složek za pomoci RTG záření. Charakteristiky různých materiálů se přenášejí do datového procesoru, který řídí proud vzduchu pro vypouštění zjištěných materiálů.

6.5.   Techniky řízení

| Havarijní plán | Havarijní plán je součástí EMS (viz BAT 1) a určuje nebezpečí vyplývající z provozu, jakož i související rizika, a definuje opatření k řešení těchto rizik. Bere v úvahu přehled znečišťujících látek, které jsou nebo by pravděpodobně mohly být přítomny a při úniku by mohly mít dopady na životní prostředí. |
| --- | --- |
| Plán nakládání se zbytky | Plán nakládání se zbytky je součástí EMS (viz BAT 1); jedná se o soubor opatření, jejichž cílem je 1) minimalizovat vznik zbytků ze zpracování odpadů, 2) optimalizovat opětovné využití, regeneraci, recyklaci a/nebo zpětné získávání energie ze zbytků a 3) zajistit řádné odstraňování zbytků. |

Havarijní plán

Havarijní plán je součástí EMS (viz BAT 1) a určuje nebezpečí vyplývající z provozu, jakož i související rizika, a definuje opatření k řešení těchto rizik. Bere v úvahu přehled znečišťujících látek, které jsou nebo by pravděpodobně mohly být přítomny a při úniku by mohly mít dopady na životní prostředí.

Plán nakládání se zbytky

Plán nakládání se zbytky je součástí EMS (viz BAT 1); jedná se o soubor opatření, jejichž cílem je 1) minimalizovat vznik zbytků ze zpracování odpadů, 2) optimalizovat opětovné využití, regeneraci, recyklaci a/nebo zpětné získávání energie ze zbytků a 3) zajistit řádné odstraňování zbytků.

---

(1)  Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40).

(2)  Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1).

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2193 ze dne 25. listopadu 2015 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení (Úř. věst. L 313, 28.11.2015, s. 1).

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 98/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 199/2006 ze dne 3. února 2006 o změně nařízení Komise (ES) č. 466/2001, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách, pokud jde o dioxiny a PCB s dioxinovým efektem (Úř. věst. L 32, 4.2.2006, s. 34).

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (Úř. věst. L 269, 21.10.2000, s. 34).

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 7).

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU ze dne 4. července 2012 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 197, 24.7.2012, s. 38).

(9)  Pro každý parametr, u kterého 30 minutové měření není z důvodu omezení souvisejících s odběrem vzorku nebo analytických omezení vhodné, lze použít vhodnější interval měření (např. pro koncentraci pachových látek). Pro PCDD/F nebo pro PCB s dioxinovým efektem se použije jeden interval odběru vzorků v délce 6 až 8 hodin.

(10)  Techniky třídění popisuje oddíl 6.4

(11)  Četnost monitorování lze snížit, jestliže se prokáže, že úrovně emisí jsou dostatečně stabilní.

(12)  V případě vsádkového vypouštění s frekvencí nižší než minimální četnost monitorování se monitorování provádí jednou pro každou vsádku.

(13)  Monitorování se použije pouze v případě, že je dotčená látka určena jako významná v přehledu toků odpadních vod, viz BAT 3.

(14)  V případě nepřímého vypouštění do vodního recipientu lze četnost monitorování snížit, jestliže návazná čistírna odpadních vod snižuje emise dotčených znečišťujících látek.

(15)  Monitoruje se buď TOC nebo CHSK. Je upřednostňován TOC, jelikož jeho monitorování nevyžaduje použití vysoce toxických sloučenin.

(16)  Monitorování se použije pouze v případě přímého vypouštění do vodního recipientu.

(17)  Četnost monitorování lze snížit, jestliže se prokáže, že úrovně emisí jsou dostatečně stabilní.

(18)  Monitorování se použije pouze v případě, že je dotčená látka určena jako významná v toku odpadních plynů podle přehledu, který uvádí BAT 3.

(19)  Namísto EN 1948-1 lze odběr vzorků provádět také podle CEN/TS 1948-5.

(20)  Namísto toho lze monitorovat koncentraci pachových látek.

(21)  Jako alternativu monitorování koncentrace pachových látek lze použít monitorování NH3 a H2S.

(22)  Monitorování se použije pouze v případě, že je k čištění kontaminovaného zařízení použito rozpouštědlo.

(23)  Popisy technik jsou uvedeny v oddíle 6.3.

(24)  Období pro stanovení průměru jsou definována v části Obecné úvahy.

(25)  Použije se buď BAT-AEL pro CHSK, nebo BAT-AEL pro TOC. Je upřednostňováno monitorování TOC, jelikož nevyžaduje použití vysoce toxických sloučenin.

(26)  Horní mez rozsahu nemusí být použitelná:

| — | jestliže je účinnost snížení emisí ≥ 95 % jako klouzavý roční průměr a vstupující odpad vykazuje tyto vlastnosti: jeho průměrný denní průměr TOC > 2 g/l (nebo CHSK > 6 g/l) a obsahuje vysoký podíl odolných organických sloučenin (tj. obtížně biologicky rozložitelných); nebo |
| --- | --- |

—

jestliže je účinnost snížení emisí ≥ 95 % jako klouzavý roční průměr a vstupující odpad vykazuje tyto vlastnosti: jeho průměrný denní průměr TOC > 2 g/l (nebo CHSK > 6 g/l) a obsahuje vysoký podíl odolných organických sloučenin (tj. obtížně biologicky rozložitelných); nebo

| — | v případě vysokých koncentrací chloridů (např. nad 5 g/l ve vstupujícím odpadu). |
| --- | --- |

—

v případě vysokých koncentrací chloridů (např. nad 5 g/l ve vstupujícím odpadu).

(27)  BAT-AEL nemusí být použitelná použít pro provozy zpracovávající vrtné kaly/odřezky.

(28)  BAT-AEL nemusí být použitelná, je-li teplota odpadních vod nízká (např. pod 12 °C).

(29)  BAT-AEL nemusí být použitelná v případě vysokých koncentrací chloridů (např. nad 10 g/l ve vstupujícím odpadu).

(30)  BAT-AEL se použije pouze v případě, že se využívá biologická úprava odpadních vod.

(31)  BAT-AEL se použije pouze v případě, že je dotčená látka určena jako významná v přehledu toků odpadních vod, viz BAT 3.

(32)  Horní hranice rozmezí pro mechanickou úpravu kovových odpadů v drtičích činí 0,3 mg/l.

(33)  Horní hranice rozmezí pro mechanickou úpravu kovových odpadů v drtičích činí 2 mg/l.

(34)  Období pro stanovení průměru jsou definována v části Obecné úvahy.

(35)  BAT-AEL nemusí být použitelné v případě, že návazná čistírna odpadních vod snižuje emise dotčených znečišťujících látek, pokud výsledkem není vyšší stupeň znečištění životního prostředí.

(36)  BAT-AEL se použije pouze v případě, že je dotčená látka určena jako významná v přehledu toků odpadních vod, viz BAT 3.

(37)  Horní hranice rozmezí pro mechanickou úpravu kovových odpadů v drtičích činí 0,3 mg/l.

(38)  Horní hranice rozmezí pro mechanickou úpravu kovových odpadů v drtičích činí 2 mg/l.

(39)  Nelze-li tkaninový filtr použít, je horní hranice rozsahu 10 mg/Nm3.

(40)  BAT-AEL se použije pouze v případě, že jsou organické sloučeniny určeny jako významné v toku odpadních plynů podle přehledu, který uvádí BAT 3.

(41)  Použije se buď BAT-AEL pro NH3, nebo BAT-AEL pro koncentraci pachových látek.

(42)  Tato BAT-AEL se nepoužije pro úpravu odpadu, který tvoří zejména hnůj.

(43)  Spodní meze rozpětí lze dosáhnout pomocí termické oxidace.

(44)  BAT-AEL se nepoužije, je-li zatížení emisemi v emisním bodě nižší než 2 kg/h, za předpokladu, že v proudu odpadního plynu nejsou jako významné určeny žádné karcinogenní, mutagenní nebo pro reprodukci toxické látky, podle přehledu, který uvádí BAT 3.

(45)  Termická oxidace se provádí při minimální teplotě 1 100 °C a dvě sekundy dlouhé době setrvání pro regeneraci aktivního uhlí používaného v průmyslových aplikacích, u něhož je pravděpodobná přítomnosti žáruvzdorných halogenovaných nebo jiných tepelně odolných látek. V případě aktivního uhlí používaného pro aplikace týkající se pitné vody a potravin, je dostačující dopalovací hořák s minimální výhřevnou teplotou 850 °C a setrvání po dobu dvou sekund (viz oddíl 6.1).

(46)  Tyto BAT-AEL se použijí pouze v případě, že je dotčená látka určena jako významná v toku odpadních plynů podle přehledu, který uvádí BAT 3.

(47)  Horní hranice rozsahu činí 45 mg/Nm3, je-li zatížení emisemi v emisním bodě nižší než 0,5 kg/h.

---

| 17.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/91

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2018/1148

ze dne 10. srpna 2018

o způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Řeckou republikou a o zrušení rozhodnutí (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 první odrážku, článek 12.1, článek 18 a čl. 34.1 druhou odrážku tohoto statutu,

s ohledem na obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2014/60) (1) (obecné zásady o obecné dokumentaci), a zejména na čl. 1 odst. 4, hlavy I, II, IV, V, VI a VIII části čtvrté a na část šestou těchto obecných zásad,

s ohledem na obecné zásady ECB/2014/31 ze dne 9. července 2014 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9 (2), a zejména na čl. 1 odst. 3, čl. 6 odst. 1 a článek 8 těchto obecných zásad,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 18.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky mohou Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, provádět úvěrové operace s úvěrovými institucemi a ostatními účastníky trhu s tím, že úvěry jsou dostatečně zajištěny.

| (2) | Standardní kritéria a minimální požadavky na úvěrovou kvalitu, podle nichž se určuje způsobilost obchodovatelných aktiv jako zajištění pro účely operací měnové politiky Eurosystému, jsou stanoveny v obecných zásadách (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), a zejména v článku 59 a hlavě II části čtvrté uvedených obecných zásad. |
| --- | --- |

(2)

Standardní kritéria a minimální požadavky na úvěrovou kvalitu, podle nichž se určuje způsobilost obchodovatelných aktiv jako zajištění pro účely operací měnové politiky Eurosystému, jsou stanoveny v obecných zásadách (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), a zejména v článku 59 a hlavě II části čtvrté uvedených obecných zásad.

| (3) | Podle čl. 1 odst. 4 obecných zásad (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) může Rada guvernérů kdykoli měnit nástroje, požadavky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému. Podle čl. 59 odst. 6 obecných zásad (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) si Eurosystém vyhrazuje právo určit, zda emise, emitent, dlužník nebo ručitel splňují požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu na základě jakýchkoli informací, které Eurosystém může považovat za relevantní pro zajištění odpovídající ochrany Eurosystému před riziky. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 1 odst. 4 obecných zásad (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) může Rada guvernérů kdykoli měnit nástroje, požadavky, kritéria a postupy provádění operací měnové politiky Eurosystému. Podle čl. 59 odst. 6 obecných zásad (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) si Eurosystém vyhrazuje právo určit, zda emise, emitent, dlužník nebo ručitel splňují požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu na základě jakýchkoli informací, které Eurosystém může považovat za relevantní pro zajištění odpovídající ochrany Eurosystému před riziky.

| (4) | Odchylně od požadavků Eurosystému na úvěrovou kvalitu obchodovatelných aktiv stanoví čl. 8 odst. 2 obecných zásad ECB/2014/31, že práh úvěrové kvality stanovený Eurosystémem se neuplatňuje na obchodovatelné dluhové nástroje vydané nebo plně zaručené ústředními vládami členských států eurozóny, na které se vztahuje program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu, ledaže Rada guvernérů rozhodne, že příslušný členský stát nesplňuje podmínky poskytování finanční podpory a/nebo podmínky makroekonomického programu. |
| --- | --- |

(4)

Odchylně od požadavků Eurosystému na úvěrovou kvalitu obchodovatelných aktiv stanoví čl. 8 odst. 2 obecných zásad ECB/2014/31, že práh úvěrové kvality stanovený Eurosystémem se neuplatňuje na obchodovatelné dluhové nástroje vydané nebo plně zaručené ústředními vládami členských států eurozóny, na které se vztahuje program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu, ledaže Rada guvernérů rozhodne, že příslušný členský stát nesplňuje podmínky poskytování finanční podpory a/nebo podmínky makroekonomického programu.

| (5) | Po skončení předchozího programu finanční pomoci Řecku realizovaného prostřednictvím Evropského nástroje finanční stability (EFSF) Rada guvernérů Evropského mechanismu stability (ESM) dne 19. srpna 2015 schválila aktuální tříletý program finanční pomoci Řecku. |
| --- | --- |

(5)

Po skončení předchozího programu finanční pomoci Řecku realizovaného prostřednictvím Evropského nástroje finanční stability (EFSF) Rada guvernérů Evropského mechanismu stability (ESM) dne 19. srpna 2015 schválila aktuální tříletý program finanční pomoci Řecku.

| (6) | Rada guvernérů posoudila účinky uvedeného programu ESM pro Řecko, jeho další provádění a odhodlání řeckých orgánů tento program v plném rozsahu provést. Rada guvernérů dospěla na základě tohoto posouzení k závěru, že Řecká republika splňuje podmínky programu. Rada guvernérů proto dne 22. června 2016 přijala rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), kterým byla obnovena způsobilost obchodovatelných dluhových nástrojů, které vydala nebo za něž se plně zaručila Řecká republika, pro operace měnové politiky Eurosystému s tím, že se na tyto nástroje uplatňují zvláštní srážky, a které stanovilo, že Řecká republika by se měla považovat za členský stát eurozóny, který plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu. |
| --- | --- |

(6)

Rada guvernérů posoudila účinky uvedeného programu ESM pro Řecko, jeho další provádění a odhodlání řeckých orgánů tento program v plném rozsahu provést. Rada guvernérů dospěla na základě tohoto posouzení k závěru, že Řecká republika splňuje podmínky programu. Rada guvernérů proto dne 22. června 2016 přijala rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), kterým byla obnovena způsobilost obchodovatelných dluhových nástrojů, které vydala nebo za něž se plně zaručila Řecká republika, pro operace měnové politiky Eurosystému s tím, že se na tyto nástroje uplatňují zvláštní srážky, a které stanovilo, že Řecká republika by se měla považovat za členský stát eurozóny, který plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu.

| (7) | Čl. 1 odst. 3 obecných zásad ECB/2014/31 v současné době stanoví, že pro účely čl. 6 odst. 1 a článku 8 uvedených obecných zásad se Řecká republika považuje za členský stát eurozóny, který plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu. Čl. 8 odst. 3 uvedených obecných zásad kromě toho stanoví, že na obchodovatelné dluhové nástroje vydané či plně zaručené Řeckou republikou se uplatňují zvláštní srážky stanovené v příloze I uvedených obecných zásad. |
| --- | --- |

(7)

Čl. 1 odst. 3 obecných zásad ECB/2014/31 v současné době stanoví, že pro účely čl. 6 odst. 1 a článku 8 uvedených obecných zásad se Řecká republika považuje za členský stát eurozóny, který plní program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu. Čl. 8 odst. 3 uvedených obecných zásad kromě toho stanoví, že na obchodovatelné dluhové nástroje vydané či plně zaručené Řeckou republikou se uplatňují zvláštní srážky stanovené v příloze I uvedených obecných zásad.

| (8) | Podle článku 1 smlouvy o finanční pomoci, kterou dne 19. srpna 2015 uzavřely Evropský mechanismus stability (ESM), Řecká republika, Bank of Greece a Řecký fond finanční stability (4), končí aktuální program ESM dnem 20. srpna 2018. Od 21. srpna 2018 proto již nemůže být Řecká republika považována za členský stát eurozóny, na který se vztahuje program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu. Od tohoto data tak již nebudou splněny podmínky pro dočasné pozastavení uplatňování prahu úvěrové kvality stanoveného Eurosystémem ve vztahu k obchodovatelným dluhovým nástrojům vydaným nebo plně zaručeným Řeckou republikou, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 2 obecných zásad ECB/2014/31. |
| --- | --- |

(8)

Podle článku 1 smlouvy o finanční pomoci, kterou dne 19. srpna 2015 uzavřely Evropský mechanismus stability (ESM), Řecká republika, Bank of Greece a Řecký fond finanční stability (4), končí aktuální program ESM dnem 20. srpna 2018. Od 21. srpna 2018 proto již nemůže být Řecká republika považována za členský stát eurozóny, na který se vztahuje program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu. Od tohoto data tak již nebudou splněny podmínky pro dočasné pozastavení uplatňování prahu úvěrové kvality stanoveného Eurosystémem ve vztahu k obchodovatelným dluhovým nástrojům vydaným nebo plně zaručeným Řeckou republikou, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 2 obecných zásad ECB/2014/31.

| (9) | Rada guvernérů proto rozhodla, že od 21. srpna 2018 by se na obchodovatelné dluhové nástroje vydané či plně zaručené Řeckou republikou měly vztahovat standardní kritéria a práh úvěrové kvality Eurosystému a že se na tyto dluhové nástroje budou uplatňovat standardní srážky stanovené v obecných zásadách Evropské centrální banky (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (5), |
| --- | --- |

(9)

Rada guvernérů proto rozhodla, že od 21. srpna 2018 by se na obchodovatelné dluhové nástroje vydané či plně zaručené Řeckou republikou měly vztahovat standardní kritéria a práh úvěrové kvality Eurosystému a že se na tyto dluhové nástroje budou uplatňovat standardní srážky stanovené v obecných zásadách Evropské centrální banky (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (5),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Způsobilost obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Řeckou republikou

1.   Pro účely čl. 1 odst. 3, čl. 6 odst. 1 a článku 8 obecných zásad ECB/2014/31 se Řecká republika již nepovažuje za členský stát eurozóny, na který se vztahuje program Evropské unie/Mezinárodního měnového fondu.

2.   Minimální požadavky Eurosystému na práh úvěrové kvality stanovené v obecných zásadách (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), a zejména v článku 59 a hlavě II části čtvrté uvedených obecných zásad, se uplatňují na obchodovatelné dluhové nástroje vydané nebo plně zaručené Řeckou republikou.

3.   Na obchodovatelné dluhové nástroje vydané či plně zaručené Řeckou republikou se již neuplatňují zvláštní srážky uvedené v příloze I obecných zásad ECB/2014/31.

Článek 2

Zrušení

Rozhodnutí (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) se zrušuje.

Článek 3

Závěrečná ustanovení

1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 21. srpna 2018.

2.   V případě rozporu mezi tímto rozhodnutím a obecnými zásadami (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) nebo obecnými zásadami ECB/2014/31, tak jak je na vnitrostátní úrovni provedly národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro, má přednost toto rozhodnutí.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 10. srpna 2018.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 91, 2.4.2015, s. 3.

1

(2)  
  Úř. věst. L 240, 13.8.2014, s. 28.

2

(3)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2016/1041 ze dne 22. června 2016 o způsobilosti obchodovatelných dluhových nástrojů vydaných nebo plně zaručených Řeckou republikou a o zrušení rozhodnutí (EU) 2015/300 (ECB/2016/18) (Úř. věst. L 169, 28.6.2016, s. 14).

3

(4)  K dispozici na internetových stránkách ESM www.esm.europa.eu.

4

(5)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2016/65 ze dne 18. listopadu 2015 o srážkách při ocenění uplatňovaných při provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2015/35) (Úř. věst. L 14, 21.1.2016, s. 30).

5

---

DOPORUČENÍ

| 17.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 208/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 208/94

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/1149

ze dne 10. srpna 2018

o nezávazných pokynech k určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a jiných rizik v dodavatelském řetězci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přírodní nerostné suroviny mají velký rozvojový potenciál, v oblastech postižených konfliktem nebo vysoce rizikových oblastech však mohou být příčinou sporů, pokud příjmy z nich přispívají k vypuknutí nebo pokračování násilných konfliktů, což narušuje úsilí o rozvoj, řádnou správu věcí veřejných a právní stát. V těchto oblastech je zásadním prvkem pro zajištění míru, rozvoje a stability prolomení spojitosti mezi konfliktem a nelegálním využíváním nerostných surovin. |
| --- | --- |

(1)

Přírodní nerostné suroviny mají velký rozvojový potenciál, v oblastech postižených konfliktem nebo vysoce rizikových oblastech však mohou být příčinou sporů, pokud příjmy z nich přispívají k vypuknutí nebo pokračování násilných konfliktů, což narušuje úsilí o rozvoj, řádnou správu věcí veřejných a právní stát. V těchto oblastech je zásadním prvkem pro zajištění míru, rozvoje a stability prolomení spojitosti mezi konfliktem a nelegálním využíváním nerostných surovin.

| (2) | K řešení těchto problémů stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 (1) povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí; toto nařízení se použije od 1. ledna 2021 (dále jen „nařízení“). |
| --- | --- |

(2)

K řešení těchto problémů stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 (1) povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí; toto nařízení se použije od 1. ledna 2021 (dále jen „nařízení“).

| (3) | Pro účely uvedeného nařízení jsou oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti vymezeny jako oblasti, v nichž probíhá ozbrojený konflikt či přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, jakož i oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv. |
| --- | --- |

(3)

Pro účely uvedeného nařízení jsou oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti vymezeny jako oblasti, v nichž probíhá ozbrojený konflikt či přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, jakož i oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv.

| (4) | V čl. 14 odst. 1 zmíněného nařízení je stanoveno, že v zájmu zajištění přehlednosti, jistoty a jednotnosti praxe užívané hospodářskými subjekty, zejména malými a středními podniky, vypracuje Komise na základě konzultace s Evropskou službou pro vnější činnost a OECD nezávazné pokyny pro hospodářské subjekty, které vysvětlují, jak nejlépe uplatňovat kritéria pro určení oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (dále jen „pokyny“). |
| --- | --- |

(4)

V čl. 14 odst. 1 zmíněného nařízení je stanoveno, že v zájmu zajištění přehlednosti, jistoty a jednotnosti praxe užívané hospodářskými subjekty, zejména malými a středními podniky, vypracuje Komise na základě konzultace s Evropskou službou pro vnější činnost a OECD nezávazné pokyny pro hospodářské subjekty, které vysvětlují, jak nejlépe uplatňovat kritéria pro určení oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (dále jen „pokyny“).

| (5) | V tomto článku je rovněž uvedeno, že tyto pokyny musí vycházet z definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí stanovené v nařízení a zohledňovat pokyny OECD pro náležitou péči v této oblasti, včetně dalších rizik v rámci dodavatelského řetězce, která jsou varovným signálem definovaným v dodatcích k těmto pokynům. |
| --- | --- |

(5)

V tomto článku je rovněž uvedeno, že tyto pokyny musí vycházet z definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí stanovené v nařízení a zohledňovat pokyny OECD pro náležitou péči v této oblasti, včetně dalších rizik v rámci dodavatelského řetězce, která jsou varovným signálem definovaným v dodatcích k těmto pokynům.

| (6) | Aby byly tyto pokyny účinné, měly by objasňovat obecnou koncepci náležité péče v dodavatelských řetězcích nerostných surovin a kovů v souvislosti s oblastmi postiženými konfliktem a vysoce rizikovými oblastmi a opatření, jež by měly společnosti přijmout s cílem určit a řešit rizika související s pořizováním cínu, tantalu, wolframu a zlata. |
| --- | --- |

(6)

Aby byly tyto pokyny účinné, měly by objasňovat obecnou koncepci náležité péče v dodavatelských řetězcích nerostných surovin a kovů v souvislosti s oblastmi postiženými konfliktem a vysoce rizikovými oblastmi a opatření, jež by měly společnosti přijmout s cílem určit a řešit rizika související s pořizováním cínu, tantalu, wolframu a zlata.

| (7) | Je třeba připomenout, že se požadavky, které nařízení ukládá unijním dovozcům, nevztahují pouze na kovy a nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, nýbrž také na související rizika v předcházející části dodavatelského řetězce, co se týká například obchodování, nakládání a vývozu. |
| --- | --- |

(7)

Je třeba připomenout, že se požadavky, které nařízení ukládá unijním dovozcům, nevztahují pouze na kovy a nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, nýbrž také na související rizika v předcházející části dodavatelského řetězce, co se týká například obchodování, nakládání a vývozu.

| (8) | Tyto pokyny by měly objasňovat rovněž hlavní zásady určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí pro konkrétní účel týkající se provádění nařízení, přičemž definicí a objasněním těchto oblastí není dotčeno stanovisko Unie, pokud jde o to, co může představovat oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti mimo rámec zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Tyto pokyny by měly objasňovat rovněž hlavní zásady určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí pro konkrétní účel týkající se provádění nařízení, přičemž definicí a objasněním těchto oblastí není dotčeno stanovisko Unie, pokud jde o to, co může představovat oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti mimo rámec zmíněného nařízení.

| (9) | Hlavní částí těchto pokynů by měly být odkazy na příslušné informace z otevřených zdrojů, jež mohou hospodářské subjekty použít při určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, přičemž se připomíná, že příslušné zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou a měly by být případně doplněny o jiné zdroje. |
| --- | --- |

(9)

Hlavní částí těchto pokynů by měly být odkazy na příslušné informace z otevřených zdrojů, jež mohou hospodářské subjekty použít při určování oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, přičemž se připomíná, že příslušné zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou a měly by být případně doplněny o jiné zdroje.

| (10) | Další rizika v dodavatelském řetězci, která jsou varovným signálem a jimiž se zabývají tyto pokyny, by se měla týkat lokalit, dodavatelů a neobvyklých okolností obchodních operací, přičemž by se mělo vycházet z činnosti OECD v této oblasti. |
| --- | --- |

(10)

Další rizika v dodavatelském řetězci, která jsou varovným signálem a jimiž se zabývají tyto pokyny, by se měla týkat lokalit, dodavatelů a neobvyklých okolností obchodních operací, přičemž by se mělo vycházet z činnosti OECD v této oblasti.

| (11) | V čl. 14 odst. 2 nařízení je stanoveno, že si Komise vyžádá externí posudek, který poskytne orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. Uvedený chystaný seznam by měl vycházet z analýzy těchto pokynů vypracované externími odborníky a z jiných existujících informací získaných mimo jiné od akademické obce a systémů náležité péče v dodavatelském řetězci. |
| --- | --- |

(11)

V čl. 14 odst. 2 nařízení je stanoveno, že si Komise vyžádá externí posudek, který poskytne orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. Uvedený chystaný seznam by měl vycházet z analýzy těchto pokynů vypracované externími odborníky a z jiných existujících informací získaných mimo jiné od akademické obce a systémů náležité péče v dodavatelském řetězci.

| (12) | Tyto pokyny nejsou závazné a unijní dovozci nesou i nadále odpovědnost za plnění povinností náležité péče podle nařízení, přičemž útvary Komise zajistí, aby byly tyto pokyny v průběhu času relevantní, |
| --- | --- |

(12)

Tyto pokyny nejsou závazné a unijní dovozci nesou i nadále odpovědnost za plnění povinností náležité péče podle nařízení, přičemž útvary Komise zajistí, aby byly tyto pokyny v průběhu času relevantní,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

| 1. | Unijní dovozci, kterým jsou uloženy povinnosti podle nařízení (EU) 2017/821, by měli dodržovat nezávazné pokyny obsažené v příloze tohoto rozhodnutí. Dodržování těchto pokynů jim pomůže náležitě určit oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a varovné signály tak, aby řádně plnili požadavky zmíněného nařízení, jakmile se budou od 1. ledna 2021 uplatňovat. Pokyny mohou dodržovat i jiné subjekty uplatňující náležitou péči ve svém dodavatelském řetězci nerostných surovin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toto doporučení bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

2.

V Bruselu dne 10. srpna 2018.

Za Komisi

Cecilia MALMSTRÖM

členka Komise

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1).

1

---

PŘÍLOHA

1.   CÍL TĚCHTO POKYNŮ

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 (dále jen „nařízení“), vstoupilo v platnost dne 8. června 2017 a pro unijní dovozce (1) (mimo jiné subjekty zabývající se tavením a rafinací) platí od 1. ledna 2021. Jak je uvedeno v jeho prvním článku, nařízení má zajistit transparentnost a jistotu, pokud jde o dodavatelské postupy unijních dovozců, kteří získávají nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

Podle čl. 14 odst. 1 nařízení má Evropská komise vypracovat nezávazné pokyny v podobě příručky pro hospodářské subjekty, v níž bude vysvětleno, jak nejlépe uplatňovat kritéria pro určení oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. V tomto článku je rovněž stanoveno, že pokyny mají zohlednit pokyny OECD pro náležitou péči (2) v této oblasti, včetně dalších rizik v rámci dodavatelského řetězce, která jsou „
  varovným signálem
  “ definovaným v příslušných dodatcích k těmto pokynům.

V těchto pokynech

| — | ODDÍL 2 objasňuje obecnou koncepci náležité péče v dodavatelských řetězcích nerostných surovin a kovů pocházejících z oblasti postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a opatření, jež by měly společnosti přijmout k určení a řešení rizik souvisejících se získáváním cínu, tantalu, wolframu a zlata. |
| --- | --- |

—

ODDÍL 2 objasňuje obecnou koncepci náležité péče v dodavatelských řetězcích nerostných surovin a kovů pocházejících z oblasti postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí a opatření, jež by měly společnosti přijmout k určení a řešení rizik souvisejících se získáváním cínu, tantalu, wolframu a zlata.

| — | ODDÍL 3 objasňuje hlavní prvky definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí pro účely nařízení. |
| --- | --- |

—

ODDÍL 3 objasňuje hlavní prvky definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí pro účely nařízení.

| — | ODDÍL 4 uvádí informace z otevřených zdrojů, které společnostem pomohou určit oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a jiná rizika. |
| --- | --- |

—

ODDÍL 4 uvádí informace z otevřených zdrojů, které společnostem pomohou určit oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a jiná rizika.

| — | ODDÍL 5 poskytuje informace o dalších ukazatelích možných rizik (neboli „
  varovných signálech
  “) v dodavatelském řetězci nerostných surovin ve vztahu k lokalitě, dodavatelům a neobvyklým okolnostem obchodních operací. |
| --- | --- |

—

ODDÍL 5 poskytuje informace o dalších ukazatelích možných rizik (neboli „
  varovných signálech
  “) v dodavatelském řetězci nerostných surovin ve vztahu k lokalitě, dodavatelům a neobvyklým okolnostem obchodních operací.

Tyto pokyny mají unijním dovozcům pomoci provádět náležitou péči ve svém dodavatelském řetězci. Není jimi dotčeno nařízení (EU) 2017/821 a nejsou právně závazné.

Je třeba rovněž uvést, že podle čl. 14 odst. 2 nařízení si Komise vyžádá (následně) externí posudek, který poskytne orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. Tento seznam bude vycházet z analýzy těchto pokynů vypracované externími odborníky a z existujících informací získaných mimo jiné od vlád, mezinárodních organizací, akademické obce a systémů náležité péče v dodavatelském řetězci.

2.   NÁLEŽITÁ PÉČE V DODAVATELSKÉM ŘETĚZCI NEROSTNÝCH SUROVIN – OBECNÁ KONCEPCE A OPATŘENÍ

2.1.   Koncepce náležité péče na základě posouzení rizik

V oblastech postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastech mají společnosti zabývající se těžbou a zpracováním nerostných surovin a obchodováním s nimi potenciál vytvářet příjmy, růst a prosperitu, udržovat zdroje obživy a podporovat místní rozvoj. V těchto situacích může také hrozit, že společnosti přispívají nebo se připojují k významným nepříznivým dopadům souvisejícím s jejich činnostmi nebo rozhodnutími týkajícími se získávání nerostných surovin, včetně ozbrojených konfliktů a závažného porušování lidských práv. Aby bylo v tomto ohledu zajištěno, že společnosti úmyslně či neúmyslně nepřispívají nebo se (nadále) nepřipojují k těmto nepříznivým dopadům, měly by provádět náležitou péči na základě posouzení rizik v rámci soustavného, proaktivního a reaktivního procesu, který je pevně začleněn do jejich systému řízení.

„
  Náležitá péče na základě posouzení rizik
  “ se obecně vztahuje na opatření, která by společnosti měly přijmout s cílem určit a řešit skutečná nebo potenciální rizika v jejich dodavatelském řetězci nerostných surovin, aby předešly přispívání k nepříznivým dopadům souvisejícím s těžbou, produkcí a zpracováním nerostných surovin pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, obchodování a nakládání s nimi a s jejich vývozem nebo aby tyto dopady zmírnily. Rizika jsou vymezena ve vztahu k potenciálně nepříznivým dopadům operací dané společnosti, které vyplývají z vlastních činností společnosti, nebo které mohou přímo souviset s operacemi, výrobky nebo službami na základě jejích obchodních vztahů se třetími stranami, včetně dodavatelů a ostatních subjektů v dodavatelském řetězci. Nepříznivé dopady mohou zahrnovat poškozování lidí (tj. vnější dopady), poškození dobrého jména nebo právní odpovědnost za společnost (tj. vnitřní dopady), nebo obojí.

Společnosti mohou být ve svých dodavatelských řetězcích nerostných surovin vystaveny rizikům kvůli okolnostem těžby a produkce nerostných surovin, obchodování či nakládání s nimi nebo jejich vývozu, u nichž ze samé jejich povahy existuje vyšší riziko závažných nepříznivých dopadů, jako je financování konfliktu nebo rozdmýchávání či usnadnění konfliktu nebo zhoršení podmínek konfliktu, jak je uvedeno v příloze II pokynů OECD pro náležitou péči a jejich dodatcích.

Kvůli těmto rizikům by společnosti měly v dobré víře vyvíjet úsilí o určení a posouzení rizik souvisejících s lokalitou, dodavatelem nebo okolnostmi a zavést opatření náležité péče, která jsou přizpůsobena zvláštním požadavkům plynoucím z těchto rizik. Náležitá péče může společnostem rovněž pomoci zajistit dodržování mezinárodního práva a soulad s vnitrostátními právními předpisy, včetně právních předpisů upravujících nezákonný obchod s nerostnými surovinami, jakož i se sankcemi OSN a rozhodnutími Unie, která jsou založena na Smlouvě o Evropské unii (SEU) nebo Smlouvě o fungování Evropské unie (SFEU), zejména omezujícími opatřeními podle článku 215 SFEU.

Celkovým cílem nařízení, který vychází ze zásad stanovených v pokynech OECD, je umožnit rozvoj bezpečných, transparentních a ověřitelných dodavatelských řetězců nerostných surovin a zajistit, usnadnit a prosazovat zodpovědný dovoz nerostných surovin a kovů pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí do EU, aniž by to přispívalo k ozbrojenému konfliktu a souvisejícímu porušování lidských práv, a tudíž přispívat k hospodářskému rozvoji a obživě místních komunit.

2.2.   Náležitá péče – rámec zahrnující pět kroků

Náležitá péče založená na posouzení rizik, jak je doporučena v pokynech OECD pro náležitou péči, je strukturována podle níže uvedených pěti kroků, jež jsou všechny zakotveny rovněž v nařízení.

Společnosti v dodavatelském řetězci by měly:

| — | Zavést pevný systém řízení a přijmout politiku pro nerostné suroviny a kovy potenciálně pocházející z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí a jasně o ní informovat dodavatele a veřejnost. To zahrnuje určení faktických okolností spojených s těžbou, přepravou, nakládáním, obchodováním, zpracováním, tavením, rafinací a legováním, výrobou nebo prodejem produktů obsahujících nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. (Článek 4 nařízení) |
| --- | --- |

—

Zavést pevný systém řízení a přijmout politiku pro nerostné suroviny a kovy potenciálně pocházející z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí a jasně o ní informovat dodavatele a veřejnost. To zahrnuje určení faktických okolností spojených s těžbou, přepravou, nakládáním, obchodováním, zpracováním, tavením, rafinací a legováním, výrobou nebo prodejem produktů obsahujících nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. (Článek 4 nařízení)

| — | Určit a posoudit skutečná nebo potenciální rizika v dodavatelském řetězci
   (3). (Čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení) |
| --- | --- |

—

Určit a posoudit skutečná nebo potenciální rizika v dodavatelském řetězci
   (3). (Čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení)

| — | Navrhnout a provést strategii pro řešení zjištěných rizik, která zabrání rizikům nebo je zmírní, a to přijetím a prováděním plánu řízení rizik. To může vést k rozhodnutí pokračovat v obchodování během vynakládání úsilí o zmírnění rizik, dočasně obchodování pozastavit a současně pokračovat ve stávajícím úsilí o zmírnění rizik, nebo ukončit spolupráci s dodavatelem, pokud úsilí o zmírnění rizik nepřinese žádoucí výsledek nebo pokud se dodavatel dopouští závažného porušování lidských práv (např. nejhorší formy dětské práce, nucená práce a mučení) nebo poskytuje přímou či nepřímou podporu nestátním ozbrojeným skupinám. (Čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení) |
| --- | --- |

—

Navrhnout a provést strategii pro řešení zjištěných rizik, která zabrání rizikům nebo je zmírní, a to přijetím a prováděním plánu řízení rizik. To může vést k rozhodnutí pokračovat v obchodování během vynakládání úsilí o zmírnění rizik, dočasně obchodování pozastavit a současně pokračovat ve stávajícím úsilí o zmírnění rizik, nebo ukončit spolupráci s dodavatelem, pokud úsilí o zmírnění rizik nepřinese žádoucí výsledek nebo pokud se dodavatel dopouští závažného porušování lidských práv (např. nejhorší formy dětské práce, nucená práce a mučení) nebo poskytuje přímou či nepřímou podporu nestátním ozbrojeným skupinám. (Čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení)

| — | Provést nebo získat audit provedený nezávislou třetí stranou, který se týká činností, postupů a systémů společnosti používaných k výkonu náležité péče v dodavatelském řetězci v určených místech dodavatelského řetězce, zejména ve vztahu k postupům náležité péče u subjektů zabývajících se tavením a rafinací. (Článek 6 nařízení) |
| --- | --- |

—

Provést nebo získat audit provedený nezávislou třetí stranou, který se týká činností, postupů a systémů společnosti používaných k výkonu náležité péče v dodavatelském řetězci v určených místech dodavatelského řetězce, zejména ve vztahu k postupům náležité péče u subjektů zabývajících se tavením a rafinací. (Článek 6 nařízení)

| — | Zveřejňovat zprávu o politikách a postupech pro náležitou péči v dodavatelském řetězci, jež vytváří důvěru veřejnosti v opatření, která společnosti provádějí. (Článek 7 nařízení) |
| --- | --- |

—

Zveřejňovat zprávu o politikách a postupech pro náležitou péči v dodavatelském řetězci, jež vytváří důvěru veřejnosti v opatření, která společnosti provádějí. (Článek 7 nařízení)

3.   CHÁPÁNÍ DEFINICE OBLASTÍ POSTIŽENÝCH KONFLIKTEM A VYSOCE RIZIKOVÝCH OBLASTÍ

Definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, která je použita v nařízení, je v souladu s pokyny OECD pro náležitou péči, pokud jde o charakteristiku těchto oblastí, a není jí dotčeno stanovisko EU ohledně toho, co může představovat oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti mimo rámec nařízení. Definice je uvedena výhradně za účelem náležité péče v dodavatelském řetězci, co se týká kovů a nerostných surovin spadajících do oblasti působnosti nařízení, a má být praktická, důkladná a pro společnosti snadno srozumitelná.

Definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí v nařízení (čl. 2 písm. f)):

„oblasti, v nichž probíhá ozbrojený konflikt či přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, jakož i oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv“.

Tato definice uplatňuje některé klíčové zásady stanovené v mezinárodním právu, včetně „probíhajícího ozbrojeného konfliktu“, „nestability po ukončení konfliktu“ a „zhroucených států“. Tyto zásady jsou níže objasněny a vysvětleny s cílem usnadnit jejich chápání v praxi v rámci zodpovědného řízení dodavatelského řetězce ze strany společností.

klíčové zásady

Tyto klíčové zásady by mimoto měly umožňovat snadné porovnání s informacemi z otevřených zdrojů, které se týkají situace v oblastech postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastech, a měly by společnostem napomoci při obecnějším určování rizik v jejich dodavatelském řetězci a potenciálních dopadů jejich operací (viz oddíl 4).

informacemi z otevřených zdrojů

Je třeba připomenout, že náležitá péče v dodavatelském řetězci, jak se předpokládá v nařízení (a rovněž v pokynech OECD pro náležitou péči), je spojena s určením a posouzením rizik nepříznivých dopadů určitých obchodních operací a vztahů v souvislosti s kovy a nerostnými surovinami, které pocházejí z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (i na nižší než celostátní úrovni) nebo které jsou přes tyto oblasti přepravovány. Informace o jednotlivých zemích mohou poskytnout kontextové informace k určení obecné úrovně potřebné náležité péče.

oblastí

nižší než celostátní úrovni

Informace o jednotlivých zemích

| Klíčové prvky definice | Vysvětlení |
| --- | --- |
| Probíhající ozbrojený konflikt | Existence ozbrojeného konfliktu, široce rozšířené násilí nebo jiná rizika poškozování lidí popsaná v mezinárodním humanitárním právu, které upravuje vedení ozbrojeného konfliktu bojujícími stranami. Ozbrojený konflikt může mít různé formy, například mezinárodní konflikt nebo konflikt, který nemá mezinárodní charakter a může zahrnovat dva nebo více států, nebo se může jednat o osvobozenecké války nebo povstání, občanské války atd.
  Zvláštní pokyny k „probíhajícímu ozbrojenému konfliktu“ jsou obsaženy v Ženevských úmluvách z roku 1949 a jedná se o veškeré případy vyhlášené války nebo jakéhokoli jiného ozbrojeného konfliktu, který může vzniknout mezi dvěma či více stranami, ačkoliv jedna z nich válečný stav neuznává; veškeré případy částečného nebo úplného obsazení území určité strany, a to i v případě, že se obsazení nesetká s ozbrojeným odporem. Podle Dodatkového protokolu II (1977) k Ženevským úmluvám z roku 1949 se tyto nevztahují na situace vnitřních nepokojů a napětí, jako jsou vzpoury, izolované a sporadické násilné činy a ostatní činy podobné povahy. |
| Oblasti, v nichž po ukončení konfliktu přetrvává nestabilita
  Oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv. | Oblastmi, v nichž po ukončení konfliktu přetrvává nestabilita, jsou oblasti, v nichž došlo k ukončení aktivních nepřátelských akcí a v nichž je situace nejistá, což znamená, že dotyčný region nebo stát má nedostatečnou kapacitu pro výkon základních funkcí státu a kvůli předchozímu konfliktu není schopen rozvíjet vzájemně konstruktivní vztahy ve společnosti. Tyto oblasti jsou zranitelnější vůči vnitřním nebo vnějším šokům, jako jsou hospodářské krize nebo přírodní pohromy. V těchto případech se musí hospodářské subjekty stejně jako v případech, na něž se vztahuje následující odstavec definice (tj. oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje), ujistit buď o existenci institucionální slabosti, nebo o neexistenci státní správy a všeobecném a systematickém porušování mezinárodního práva a lidských práv, aby mohly rozhodnout, že dotyčná oblast představuje oblast postiženou konfliktem nebo vysoce rizikovou oblast. Podmínka týkající se porušování mezinárodního práva je tudíž kumulativní a souvisí s podmínkami oblastí, v nichž přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, a oblastí, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje. Nedostatečnou státní správu dokládá například neexistence formálního postupu udělování licencí pro těžbu. |
| Zhroucené státy | „Zhroucený stát“ je příkladem situace mimořádné institucionální slabosti. Zhroucený stát znamená implozi mocenských a správních struktur, zhroucení práva a pořádku a neexistenci institucí, které by byly schopny zastupovat stát. |

Klíčové prvky definice

Vysvětlení

Probíhající ozbrojený konflikt

Existence ozbrojeného konfliktu, široce rozšířené násilí nebo jiná rizika poškozování lidí popsaná v mezinárodním humanitárním právu, které upravuje vedení ozbrojeného konfliktu bojujícími stranami. Ozbrojený konflikt může mít různé formy, například mezinárodní konflikt nebo konflikt, který nemá mezinárodní charakter a může zahrnovat dva nebo více států, nebo se může jednat o osvobozenecké války nebo povstání, občanské války atd.

Existence ozbrojeného konfliktu, široce rozšířené násilí

jiná rizika poškozování lidí

Zvláštní pokyny k „probíhajícímu ozbrojenému konfliktu“ jsou obsaženy v Ženevských úmluvách z roku 1949 a jedná se o veškeré případy vyhlášené války nebo jakéhokoli jiného ozbrojeného konfliktu, který může vzniknout mezi dvěma či více stranami, ačkoliv jedna z nich válečný stav neuznává; veškeré případy částečného nebo úplného obsazení území určité strany, a to i v případě, že se obsazení nesetká s ozbrojeným odporem. Podle Dodatkového protokolu II (1977) k Ženevským úmluvám z roku 1949 se tyto nevztahují na situace vnitřních nepokojů a napětí, jako jsou vzpoury, izolované a sporadické násilné činy a ostatní činy podobné povahy.

Ženevských úmluvách z roku 1949

vyhlášené války

jakéhokoli jiného ozbrojeného konfliktu

částečného nebo úplného obsazení

protokolu II

nevztahují

nepokojů a napětí

Oblasti, v nichž po ukončení konfliktu přetrvává nestabilita

Oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje, jak je tomu v případě zhroucených států, a oblasti, ve kterých dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv.

Oblastmi, v nichž po ukončení konfliktu přetrvává nestabilita, jsou oblasti, v nichž došlo k ukončení aktivních nepřátelských akcí a v nichž je situace nejistá, což znamená, že dotyčný region nebo stát má nedostatečnou kapacitu pro výkon základních funkcí státu a kvůli předchozímu konfliktu není schopen rozvíjet vzájemně konstruktivní vztahy ve společnosti. Tyto oblasti jsou zranitelnější vůči vnitřním nebo vnějším šokům, jako jsou hospodářské krize nebo přírodní pohromy. V těchto případech se musí hospodářské subjekty stejně jako v případech, na něž se vztahuje následující odstavec definice (tj. oblasti, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje), ujistit buď o existenci institucionální slabosti, nebo o neexistenci státní správy a všeobecném a systematickém porušování mezinárodního práva a lidských práv, aby mohly rozhodnout, že dotyčná oblast představuje oblast postiženou konfliktem nebo vysoce rizikovou oblast. Podmínka týkající se porušování mezinárodního práva je tudíž kumulativní a souvisí s podmínkami oblastí, v nichž přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu, a oblastí, ve kterých je státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje. Nedostatečnou státní správu dokládá například neexistence formálního postupu udělování licencí pro těžbu.

Oblastmi, v nichž po ukončení konfliktu přetrvává nestabilita

nejistá

nedostatečnou kapacitu pro výkon základních funkcí státu

buď

nebo

a

kumulativní

Zhroucené státy

„Zhroucený stát“ je příkladem situace mimořádné institucionální slabosti. Zhroucený stát znamená implozi mocenských a správních struktur, zhroucení práva a pořádku a neexistenci institucí, které by byly schopny zastupovat stát.

příkladem situace mimořádné institucionální slabosti

Zhroucený

4.   INFORMACE Z OTEVŘENÝCH ZDROJŮ K URČENÍ OBLASTÍ POSTIŽENÝCH KONFLIKTEM A VYSOCE RIZIKOVÝCH OBLASTÍ

INFORMACE Z OTEVŘENÝCH ZDROJŮ K URČENÍ OBLASTÍ POSTIŽENÝCH KONFLIKTEM A VYSOCE RIZIKOVÝCH OBLASTÍ

Tento oddíl obsahuje orientační, demonstrativní seznam příslušných informací z otevřených zdrojů, které společnostem pomohou určit oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti. Pochopením vnitrostátního a regionálního kontextu a potenciálních rizik existujících v oblastech, v nichž společnosti působí nebo z nichž pořizují nerostné suroviny, budou společnosti moci své úsilí o náležitou péči lépe přizpůsobit v souladu s tím. Tyto obecnější informace o jednotlivých zemích mohou být užitečné rovněž při posuzování věrohodnosti tvrzení o údajném pochybení.

Uvedené informace z otevřených zdrojů jsou seskupeny podle hlavních prvků obsažených v definici oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (viz oddíl 3):

| — | KONFLIKT – umožňující posouzení, zda v dotyčné oblasti „probíhá ozbrojený konflikt“ nebo v ní „přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu“. |
| --- | --- |

—

KONFLIKT – umožňující posouzení, zda v dotyčné oblasti „probíhá ozbrojený konflikt“ nebo v ní „přetrvává nestabilita po ukončení konfliktu“.

| — | STÁTNÍ SPRÁVA – umožňující posouzení, do jaké míry je v dotyčných oblastech státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje. |
| --- | --- |

—

STÁTNÍ SPRÁVA – umožňující posouzení, do jaké míry je v dotyčných oblastech státní správa a bezpečnost slabá nebo neexistuje.

| — | LIDSKÁ PRÁVA – umožňující posouzení, zda v oblasti dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv (4). |
| --- | --- |

—

LIDSKÁ PRÁVA – umožňující posouzení, zda v oblasti dochází k všeobecně rozšířenému a systematickému porušování mezinárodního práva, včetně porušování lidských práv (4).

4

Seznam uvedený v oddíle 4.2 mimoto kvůli kontextu obsahuje zdroje informací o nerostných surovinách.

4.1.   Jak informační zdroje využívat co nejlépe

Jak informační zdroje využívat co nejlépe

Uvedené informační zdroje nemají komerční povahu, tj. nevyžadují poplatky za zpřístupnění ani finanční příspěvek. Společnosti by měly při využívání těchto zdrojů uvážit, zda obsahují aktuální informace. Nařízení stanoví, že kromě těchto pokynů si Evropská komise vyžádá externí posudek, který poskytne orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. Útvary Evropské komise spolu s externími odborníky zajistí případnou aktualizaci seznamu informačních zdrojů, aby byl i nadále relevantní.

K dalším zdrojům obecnější povahy (z nichž některé nejsou v níže uvedeném seznamu výslovně zmíněny), do nichž je vhodné nahlédnout, patří geologické průzkumy s informacemi o nerostných surovinách (např. Britský geologický průzkum a Geologický průzkum USA), surovinový informační systém Evropské komise, internetové stránky předních organizací věnované této záležitosti, například zprávy ministerstva zahraničí USA týkající se jednotlivých zemí (státní správa a lidská práva), zprávy zveřejňované různými agenturami OSN (včetně Rady pro lidská práva, Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva, UNICEF, UNDP, MOP a IOM) a ostatními příslušnými organizacemi občanské společnosti, jako je například Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch a IMPACT (bývalé partnerství Afriky a Kanady). Společnosti mohou nahlížet rovněž do internetových stránek a informačních zdrojů jiných organizací, jako je Mezinárodní výbor Červeného kříže, index hospodaření s přírodními zdroji (Natural Resource Governance Index), světový index míru (Global Peace Index) atd., aby získaly aktuálnější informace založené na zprávách.

zdrojům obecnější povahy

Je rovněž vhodné nahlédnout do vnitrostátních nebo regionálních zdrojů. Ačkoliv vnitrostátní/regionální zdroje jsou někdy obtížněji dostupné, v porovnání se souhrnnými informacemi o jednotlivých zemích umožňují důkladnější přezkum situace v konkrétní oblasti.

Společnosti mohou při nahlížení do těchto zdrojů postupovat takto:

| 1. | Na základě informací o dodavatelském řetězci uložených v jejich systému řízení (první krok podle rámce zahrnujícího pět kroků, viz oddíl 2) by se společnosti měly nejprve snažit určit zeměpisné oblasti pro získávání nerostných zdrojů, obchodování a nakládání s nimi a jejich přepravu s cílem porozumět kontextu, v jakém se uskutečňují těžební a obchodní činnosti, a určit související rizika. |
| --- | --- |

1.

Na základě informací o dodavatelském řetězci uložených v jejich systému řízení (první krok podle rámce zahrnujícího pět kroků, viz oddíl 2) by se společnosti měly nejprve snažit určit zeměpisné oblasti pro získávání nerostných zdrojů, obchodování a nakládání s nimi a jejich přepravu s cílem porozumět kontextu, v jakém se uskutečňují těžební a obchodní činnosti, a určit související rizika.

| 2. | Za tímto účelem mohou společnosti nahlížet do níže uvedených otevřených zdrojů (např. analytických zdrojů, map/tabulek a novinových zpráv), které zahrnují tři klíčové prvky definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (tj. konflikt, státní správa a lidská práva), aby porozuměly politické a bezpečnostní situaci a určily a posoudily potenciální rizika nepříznivých dopadů jejich dodavatelského řetězce na základě jejich politiky týkající se dodavatelského řetězce, která musí být v souladu s přílohou II pokynů OECD pro náležitou péči, a „varovné signály“ uvedené v jejich dodatcích. |
| --- | --- |

2.

Za tímto účelem mohou společnosti nahlížet do níže uvedených otevřených zdrojů (např. analytických zdrojů, map/tabulek a novinových zpráv), které zahrnují tři klíčové prvky definice oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (tj. konflikt, státní správa a lidská práva), aby porozuměly politické a bezpečnostní situaci a určily a posoudily potenciální rizika nepříznivých dopadů jejich dodavatelského řetězce na základě jejich politiky týkající se dodavatelského řetězce, která musí být v souladu s přílohou II pokynů OECD pro náležitou péči, a „varovné signály“ uvedené v jejich dodatcích.

| 3. | Pokud níže uvedené zdroje poskytují protichůdné nebo nepřesvědčivé informace, měly by společnosti postupovat obezřetně, než určitou oblast z posílených postupů náležité péče vyloučí. Je třeba znovu zdůraznit, že povinnost náležité péče je spojena s určením a řešením skutečných nebo potenciálních rizik s cílem zabránit nepříznivým dopadům operací v konkrétních dodavatelských, obchodních a podnikatelských vztazích nebo je zmírnit, jakož i jiných okolností spojených s činnostmi společností, a nikoli pouze se zemí nebo oblastí původu nerostných surovin. |
| --- | --- |

3.

Pokud níže uvedené zdroje poskytují protichůdné nebo nepřesvědčivé informace, měly by společnosti postupovat obezřetně, než určitou oblast z posílených postupů náležité péče vyloučí. Je třeba znovu zdůraznit, že povinnost náležité péče je spojena s určením a řešením skutečných nebo potenciálních rizik s cílem zabránit nepříznivým dopadům operací v konkrétních dodavatelských, obchodních a podnikatelských vztazích nebo je zmírnit, jakož i jiných okolností spojených s činnostmi společností, a nikoli pouze se zemí nebo oblastí původu nerostných surovin.

nikoli pouze se zemí nebo oblastí původu nerostných surovin

| 4. | Níže uvedené zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou, a ačkoliv mohou být relevantní, nemusí být vždy zcela přesné. Měly by se proto případně používat ve spojení s doplňkovými zdroji a být o tyto zdroje doplněny. Jakmile bude k dispozici výše zmíněný orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, který bude poskytnut v externím posudku, bude představovat další zdroj informací. |
| --- | --- |

4.

Níže uvedené zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou, a ačkoliv mohou být relevantní, nemusí být vždy zcela přesné. Měly by se proto případně používat ve spojení s doplňkovými zdroji a být o tyto zdroje doplněny. Jakmile bude k dispozici výše zmíněný orientační, demonstrativní a pravidelně aktualizovaný seznam oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí, který bude poskytnut v externím posudku, bude představovat další zdroj informací.

4.2.   Seznam otevřených zdrojů informací

Seznam otevřených zdrojů informací

| Záležitost, která má být posouzena | Pokrytí | Otevřené zdroje | Obsah zdrojů |
| --- | --- | --- | --- |
| KONFLIKT | Globální | Analytické zdroje |
| Heidelberg Conflict Barometer
  http://www.hiik.de/?lang=en/ | Analýza nejnovějších globálních konfliktů ve formě textů a grafiky; zvláštní kapitoly věnované regionům a jednotlivým zemím. |
| Geneva Academy – Rule of Law in Armed Conflicts
  http://www.rulac.org/ | Databáze a analýza poskytující informace o uplatňování mezinárodního práva v ozbrojených konfliktech po celém světě (globální pokrytí a stručné přehledy). |
| Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview
  https://www.acaps.org/countries/ | Mapa světa analýza jednotlivých zemí podávající přehled a analýzu zemí, v nichž se vyskytuje „znepokojivá situace“, „humanitární krize“ a „vážná humanitární krize“. |
| Mapy nebo tabulky |
| Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset
  http://www.ucdp.uu.se/ged/ | Interaktivní mapa výskytu organizovaného násilí založená na zdrojích zpráv; obsahuje údaje o počtu mrtvých osob, druhu násilí (státní, nestátní, jednostranné), uživatel má možnost mapu zvětšit na úroveň jednotlivých událostí. |
| CrisisWatch
  http://www.crisisgroup.org | Současný stav nejvýznamnějších globálních konfliktů / potenciálních konfliktů; interaktivní mapa a databáze, která umožňuje posoudit situaci ve vybraných zemích v období 2003–2018. |
| Světový index míru (Global Peace Index)
  http://www.visionofhumanity.org | Interaktivní mapa, která měří světový mír podle kvalitativních a kvantitativních ukazatelů (bezpečnostní pracovníci a příslušníci policie, politická nestabilita, organizovaný konflikt, příslušníci ozbrojených sil atd.). |
| Významné případy politického násilí (Major Episodes of Political Violence)
  http://www.systemicpeace.org | Mapy a tabulky udávající například případy ozbrojených konfliktů (včetně ztrát na životech) ve světě v období 1946–2017. |
| Regionální | Údaje o místech a případech ozbrojených konfliktů (Armed Conflict Location and Event Data)
  http://www.acleddata.com/ | Zpráva a analýza týkající se tendencí ke konfliktům, včetně měsíčních aktuálních informací o politickém násilí v Africe, na Blízkém východě a v Asii na základě údajů v reálném čase a analýza současné a minulé dynamiky v konkrétních státech. |
| International Peace Information Service – mapování konfliktů
  http://ipisresearch.be/ | Mapy Demokratické republiky Kongo (konflikt / nerostné suroviny, které jsou předmětem konfliktu), Středoafrické republiky, Súdánu – Jižního Súdánu (sporné oblasti, incidenty, přírodní zdroje, vzdělávání, násilí mezi komunitami, násilí uvnitř států a mezi státy); je uvedena analýza map. |
| International Tin Association
  https://www.internationaltin.org/
  http://www.itsci.org/ | Tin Supply Chain Initiative (iTSCi) poskytuje zprávy hodnotící bezpečnostní situaci v těžebních lokalitách ve Rwandě, východních provinciích Demokratické republiky Kongo, Burundi a Ugandě. |
| Konflikty v souvislosti s těžbou v Latinské Americe
  http://ejatlas.org/featured/mining-latam | Atlas environmentální spravedlnosti (Environmental Justice Atlas) dokumentuje a zaznamenává sociální konflikt v souvislosti s environmentálními otázkami za účelem získání kontextových informací. |
| STÁTNÍ SPRÁVA | Globální | Celosvětové ukazatele správy (Worldwide Governance Indicators)
  http://info.worldbank.org/governance/wgi | Soubor aktuálních souhrnných a individuálních ukazatelů státní správy pro konkrétní země, šest dimenzí státní správy; zprávy s údaji pro jednotlivé země shrnují ukazatele pro danou zemi. |
| Index nestabilních států (Fragile States Index)
  http://ffp.statesindex.org | Index zaměřující se na ukazatele rizik, který je založen na novinových článcích a zprávách. |
| Index vnímání korupce (Corruption Perception Index)
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview | Index vnímané korupce v jednotlivých zemích. |
| National Resource Governance Institute
  https://resourcegovernance.org/ | Informace o jednotlivých zemích a srovnávací analýza záležitostí souvisejících s hospodařením s přírodními zdroji. |
| LIDSKÁ PRÁVA | Globální | Rezoluce Rady bezpečnosti OSN
  http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions | Rezoluce Rady bezpečnosti OSN poskytují každoročně užitečný popis politické a bezpečnostní situace v zemích, které vyvolávají obavy. |
| Rada pro lidská práva OSN
  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx | Všeobecné, pravidelné přezkumy. |
| Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva
  http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx | Informace o jednotlivých zemích, které se týkají otázek lidských práv. |
| Rozvojový program OSN – mezinárodní ukazatele lidského rozvoje – profily jednotlivých zemí
  http://hdr.undp.org/en/countries | Výroční zprávy pro jednotlivé země, které se týkají praktik v oblasti lidských práv v dotyčné zemi, globální pokrytí. |
| Amnesty International
  https://www.amnesty.org/en/countries/ | |
| Global Witness
  https://www.globalwitness.org/en-gb/ | |
| Human Rights Watch
  https://www.hrw.org/ | |
| Mines and Communities
  http://www.minesandcommunities.org/ | Novinové články a analýzy týkající se celosvětové těžby a jejích dopadů; seřazené podle tématu, země, společnosti, nerostných surovin. |
| NEROSTNÉ SUROVINY A PRODUKCE | Globální | Britský geologický průzkum
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html | Zprávy pro jednotlivé země s mezinárodními statistikami a informacemi týkajícími se nerostných surovin. |
| Geologický průzkum USA
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ | Zprávy pro jednotlivé země s mezinárodními statistikami a informacemi týkajícími se nerostných surovin. |
| Surovinový informační systém EU
  http://rmis.jrc.ec.europa.eu/ | Informace o produkci, obchodních tocích a politice v souvislosti se surovinami. |

Záležitost, která má být posouzena

Pokrytí

Otevřené zdroje

Obsah zdrojů

KONFLIKT

Globální

Analytické zdroje

Heidelberg Conflict Barometer

http://www.hiik.de/?lang=en/

Analýza nejnovějších globálních konfliktů ve formě textů a grafiky; zvláštní kapitoly věnované regionům a jednotlivým zemím.

Geneva Academy – Rule of Law in Armed Conflicts

http://www.rulac.org/

Databáze a analýza poskytující informace o uplatňování mezinárodního práva v ozbrojených konfliktech po celém světě (globální pokrytí a stručné přehledy).

Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview

https://www.acaps.org/countries/

Mapa světa analýza jednotlivých zemí podávající přehled a analýzu zemí, v nichž se vyskytuje „znepokojivá situace“, „humanitární krize“ a „vážná humanitární krize“.

Mapy nebo tabulky

Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset

http://www.ucdp.uu.se/ged/

Interaktivní mapa výskytu organizovaného násilí založená na zdrojích zpráv; obsahuje údaje o počtu mrtvých osob, druhu násilí (státní, nestátní, jednostranné), uživatel má možnost mapu zvětšit na úroveň jednotlivých událostí.

CrisisWatch

http://www.crisisgroup.org

Současný stav nejvýznamnějších globálních konfliktů / potenciálních konfliktů; interaktivní mapa a databáze, která umožňuje posoudit situaci ve vybraných zemích v období 2003–2018.

Světový index míru (Global Peace Index)

http://www.visionofhumanity.org

Interaktivní mapa, která měří světový mír podle kvalitativních a kvantitativních ukazatelů (bezpečnostní pracovníci a příslušníci policie, politická nestabilita, organizovaný konflikt, příslušníci ozbrojených sil atd.).

Významné případy politického násilí (Major Episodes of Political Violence)

http://www.systemicpeace.org

Mapy a tabulky udávající například případy ozbrojených konfliktů (včetně ztrát na životech) ve světě v období 1946–2017.

Regionální

Údaje o místech a případech ozbrojených konfliktů (Armed Conflict Location and Event Data)

http://www.acleddata.com/

Zpráva a analýza týkající se tendencí ke konfliktům, včetně měsíčních aktuálních informací o politickém násilí v Africe, na Blízkém východě a v Asii na základě údajů v reálném čase a analýza současné a minulé dynamiky v konkrétních státech.

International Peace Information Service – mapování konfliktů

http://ipisresearch.be/

Mapy Demokratické republiky Kongo (konflikt / nerostné suroviny, které jsou předmětem konfliktu), Středoafrické republiky, Súdánu – Jižního Súdánu (sporné oblasti, incidenty, přírodní zdroje, vzdělávání, násilí mezi komunitami, násilí uvnitř států a mezi státy); je uvedena analýza map.

International Tin Association

https://www.internationaltin.org/

http://www.itsci.org/

Tin Supply Chain Initiative (iTSCi) poskytuje zprávy hodnotící bezpečnostní situaci v těžebních lokalitách ve Rwandě, východních provinciích Demokratické republiky Kongo, Burundi a Ugandě.

Konflikty v souvislosti s těžbou v Latinské Americe

http://ejatlas.org/featured/mining-latam

Atlas environmentální spravedlnosti (Environmental Justice Atlas) dokumentuje a zaznamenává sociální konflikt v souvislosti s environmentálními otázkami za účelem získání kontextových informací.

STÁTNÍ SPRÁVA

Globální

Celosvětové ukazatele správy (Worldwide Governance Indicators)

http://info.worldbank.org/governance/wgi

Soubor aktuálních souhrnných a individuálních ukazatelů státní správy pro konkrétní země, šest dimenzí státní správy; zprávy s údaji pro jednotlivé země shrnují ukazatele pro danou zemi.

Index nestabilních států (Fragile States Index)

http://ffp.statesindex.org

Index zaměřující se na ukazatele rizik, který je založen na novinových článcích a zprávách.

Index vnímání korupce (Corruption Perception Index)

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

Index vnímané korupce v jednotlivých zemích.

National Resource Governance Institute

https://resourcegovernance.org/

Informace o jednotlivých zemích a srovnávací analýza záležitostí souvisejících s hospodařením s přírodními zdroji.

LIDSKÁ PRÁVA

Globální

Rezoluce Rady bezpečnosti OSN

http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

Rezoluce Rady bezpečnosti OSN poskytují každoročně užitečný popis politické a bezpečnostní situace v zemích, které vyvolávají obavy.

Rada pro lidská práva OSN

http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

Všeobecné, pravidelné přezkumy.

Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva

http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

Informace o jednotlivých zemích, které se týkají otázek lidských práv.

Rozvojový program OSN – mezinárodní ukazatele lidského rozvoje – profily jednotlivých zemí

http://hdr.undp.org/en/countries

Výroční zprávy pro jednotlivé země, které se týkají praktik v oblasti lidských práv v dotyčné zemi, globální pokrytí.

Amnesty International

https://www.amnesty.org/en/countries/

Global Witness

https://www.globalwitness.org/en-gb/

Human Rights Watch

https://www.hrw.org/

Mines and Communities

http://www.minesandcommunities.org/

Novinové články a analýzy týkající se celosvětové těžby a jejích dopadů; seřazené podle tématu, země, společnosti, nerostných surovin.

NEROSTNÉ SUROVINY A PRODUKCE

Globální

Britský geologický průzkum

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

Zprávy pro jednotlivé země s mezinárodními statistikami a informacemi týkajícími se nerostných surovin.

Geologický průzkum USA

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

Zprávy pro jednotlivé země s mezinárodními statistikami a informacemi týkajícími se nerostných surovin.

Surovinový informační systém EU

http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

Informace o produkci, obchodních tocích a politice v souvislosti se surovinami.

Kromě výše zmíněných otevřených zdrojů informací se očekává, že OECD poskytne další informace, které jsou důležité pro určení oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Rizika související s humanitárními krizemi a pohromami mohou poskytnout rovněž kontextové informace a poukázat na oblasti, v nichž mohou vzniknout ozbrojené konflikty. V tomto ohledu je užitečným zdrojem INFORM (projekt spolupráce mezi Meziagenturním stálým výborem a Evropskou komisí; http://www.inform-index.org). Dalším užitečným nástrojem v této souvislosti je index rizika globálního konfliktu (Global Conflict Risk Index) (databáze s otevřeným zdrojovým kódem obsahující důkazy na podporu rozhodování o dlouhodobých rizicích konfliktu, kterou vyvinulo Společné výzkumné středisko Evropské komise; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).

Evropská komise bude mimoto prostřednictvím programu COSME poskytovat podporu malým a středním podnikům v jejich úsilí o zavedení a provádění politik v oblasti zodpovědného získávání nerostných surovin, jež má podle předpokladů částečně souviset s určením oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí podle nařízení (EU) 2017/821.

5.   POSOUZENÍ RIZIK DODAVATELSKÝCH ŘETĚZCŮ NEROSTNÝCH SUROVIN – „VAROVNÉ SIGNÁLY“ PRO POSÍLENÍ NÁLEŽITÉ PÉČE

POSOUZENÍ RIZIK DODAVATELSKÝCH ŘETĚZCŮ NEROSTNÝCH SUROVIN – „VAROVNÉ SIGNÁLY“ PRO POSÍLENÍ NÁLEŽITÉ PÉČE

5.1.   Představení varovných signálů a obecné aspekty

Představení varovných signálů a obecné aspekty

Postup náležité péče stanovený v nařízení a pokynech OECD pro náležitou péči není omezen na určení rizik ve vztahu k původu a přepravě nerostných surovin v oblastech postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastech a na zmírňování těchto rizik. Podle pokynů OECD pro náležitou péči mají společnosti uvážit a poskytnout informace o rizicích v souvislosti s obchodováním a nakládáním s nerostnými surovinami a s jejich vývozem v předcházejícím dodavatelském řetězci a s neobvyklými okolnostmi.

není omezen na určení rizik ve vztahu k původu a přepravě nerostných surovin

na zmírňování těchto rizik

s neobvyklými okolnostmi

Za tímto účelem dodatky k pokynům OECD pro náležitou péči obsahují seznam tzv. situací s „varovnými signály“
  , které vyžadují posílení náležité péče, včetně sběru dodatečných údajů prostřednictvím systému řízení společnosti, a to zejména v těchto případech:

situací s „varovnými signály“

posílení náležité péče

dodatečných údajů prostřednictvím systému řízení společnosti

| A. | Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin







  — | Pokud nerostné suroviny pocházejí z oblasti postižené konfliktem nebo vysoce rizikové oblasti nebo byly přepravovány přes oblast postiženou konflikty nebo vysoce rizikovou oblast. |
| --- | --- | --- |

A.

Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin

Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin

—

Pokud nerostné suroviny pocházejí z oblasti postižené konfliktem nebo vysoce rizikové oblasti nebo byly přepravovány přes oblast postiženou konflikty nebo vysoce rizikovou oblast.

pocházejí

přepravovány

| — | Pokud se udává, že nerostné suroviny pocházejí ze země, o níž je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. |
| --- | --- |

—

Pokud se udává, že nerostné suroviny pocházejí ze země, o níž je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

udává

známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány

| — | Pokud se udává, že nerostné suroviny pocházejí ze země, která má omezené známé zdroje nebo zásoby nerostných surovin, pravděpodobné zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce dotčené nerostné suroviny (tj. deklarované objemy nerostných surovin z této země neodpovídají známým nerostným zdrojům nebo předpokládané úrovni produkce).
  V případě každého z těchto „varovných signálů“ ve vztahu k lokalitám, zejména v případě oblastí, ve kterých je státní správa slabá nebo neexistuje, se riziko zvyšuje, jestliže nejsou dostatečně vymáhány právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz a boje proti korupci, celní kontroly a další příslušné právní předpisy týkající se vládního dohledu; pokud fungují neformální bankovní systémy a pokud jsou v rozsáhlém měřítku používány hotovostní platby. |
| --- | --- |

—

Pokud se udává, že nerostné suroviny pocházejí ze země, která má omezené známé zdroje nebo zásoby nerostných surovin, pravděpodobné zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce dotčené nerostné suroviny (tj. deklarované objemy nerostných surovin z této země neodpovídají známým nerostným zdrojům nebo předpokládané úrovni produkce).

omezené známé zdroje nebo zásoby nerostných surovin, pravděpodobné zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce dotčené nerostné suroviny

V případě každého z těchto „varovných signálů“ ve vztahu k lokalitám, zejména v případě oblastí, ve kterých je státní správa slabá nebo neexistuje, se riziko zvyšuje, jestliže nejsou dostatečně vymáhány právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz a boje proti korupci, celní kontroly a další příslušné právní předpisy týkající se vládního dohledu; pokud fungují neformální bankovní systémy a pokud jsou v rozsáhlém měřítku používány hotovostní platby.

| B. | Varovné signály u dodavatele







  — | Pokud dodavatelé společnosti nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí v některé z výše zmíněných lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo mají podíly či jiné zájmy ve společnostech dodávajících nerostné suroviny z některé z výše uvedených lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“. |
| --- | --- | --- |

B.

Varovné signály u dodavatele

Varovné signály u dodavatele

—

Pokud dodavatelé společnosti nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí v některé z výše zmíněných lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo mají podíly či jiné zájmy ve společnostech dodávajících nerostné suroviny z některé z výše uvedených lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“.

dodavatelé

nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí

podíly či jiné zájmy

| — | Pokud je o dodavatelích společnosti nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce známo, že v posledních dvanácti měsících získávali nerostné suroviny z lokalit původu a tranzitu nerostných surovin, u kterých existují „varovné signály“
  . |
| --- | --- |

—

Pokud je o dodavatelích společnosti nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce známo, že v posledních dvanácti měsících získávali nerostné suroviny z lokalit původu a tranzitu nerostných surovin, u kterých existují „varovné signály“
  .

dodavatelích

nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce

získávali nerostné suroviny z lokalit

existují „varovné signály“

| — | V případě zlata: pokud zlato údajně pochází z recyklovatelného zlata / šrotu ze zlata nebo ze smíšených zdrojů a bylo rafinováno v zemi, o které je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že je přes ni přepravováno zlato z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí. |
| --- | --- |

—

V případě zlata: pokud zlato údajně pochází z recyklovatelného zlata / šrotu ze zlata nebo ze smíšených zdrojů a bylo rafinováno v zemi, o které je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že je přes ni přepravováno zlato z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

| C. | Okolnosti, které představují varovný signál







  — | Pokud byly prostřednictvím informací shromážděných systémem řízení společnosti zjištěny odchylky nebo neobvyklé okolnosti, které vyvolávají důvodné podezření, že nerostné suroviny mohou přispívat ke konfliktu nebo k závažným zneužitím v souvislosti s jejich těžbou a přepravou nebo obchodováním. |
| --- | --- | --- |

C.

Okolnosti, které představují varovný signál

Okolnosti, které představují varovný signál

—

Pokud byly prostřednictvím informací shromážděných systémem řízení společnosti zjištěny odchylky nebo neobvyklé okolnosti, které vyvolávají důvodné podezření, že nerostné suroviny mohou přispívat ke konfliktu nebo k závažným zneužitím v souvislosti s jejich těžbou a přepravou nebo obchodováním.

odchylky nebo neobvyklé okolnosti

5.2.   Určení konkrétních varovných signálů a zajištění odpovídající náležité péče

Určení konkrétních varovných signálů a zajištění odpovídající náležité péče

Po určení „varovných signálů“ uvedených v oddíle 5.1 v rámci řízení rizik společnosti by měly společnosti provést hloubkový přezkum souvislostí všech těchto „varovných signálů“, prostřednictvím svého systému řízení shromáždit další informace a zajistit, aby byla příslušná rizika řádně zohledněna.

Jak je zdůrazněno v pokynech OECD pro náležitou péči, náležitá péče je progresivní přístup založený na posouzení rizik, jehož prostřednictvím musí společnosti zavést náležité systémy a postupy řízení, zmapovat skutkové okolnosti v celém dodavatelském řetězci a určit rizika, která mohou vést k uplatňování posílené náležité péče.

Níže uvedené pokyny by měly společnostem pomoci získat příslušné informace o situacích s „varovnými signály“ a v souladu s tím přizpůsobit náležitou péči. Je třeba uvést, že uvedené informační zdroje jsou aktualizovány s různou periodicitou, a ačkoliv mohou být relevantní, nemusí být vždy zcela přesné. Měly by se proto případně používat ve spojení s doplňkovými zdroji a být o tyto zdroje doplněny.

| A. | Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin







  — | Varovný signál: nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí nebo přepravované přes takovéto oblasti

  Náležitou péči je třeba posílit v případě, že nerostné suroviny pocházejí z oblasti postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí nebo jsou přepravovány přes takovéto oblasti. O určení těchto oblastí pojednává oddíl 4 těchto pokynů. |
| --- | --- | --- |

A.

Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin

Varovné signály u lokalit původu a tranzitu nerostných surovin

—

Varovný signál: nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí nebo přepravované přes takovéto oblasti

Varovný signál: nerostné suroviny pocházející z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí nebo přepravované přes takovéto oblasti

Náležitou péči je třeba posílit v případě, že nerostné suroviny pocházejí z oblasti postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí nebo jsou přepravovány přes takovéto oblasti. O určení těchto oblastí pojednává oddíl 4 těchto pokynů.

| — | Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, o které je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

  Společnosti by měly posoudit, nakolik jsou relevantní tyto aspekty:






  — | Je třeba posoudit „
  otázky týkající se státní správy a jiných zemí
  “ s cílem určit, do jaké míry dotyčné země či oblasti kontrolují své hranice a mají odpovídající vnitřní mechanismy vymáhání práva, aby byla zajištěna věrohodná a zdokumentovaná vysledovatelnost obchodování s nerostnými surovinami k odstranění rizik souvisejících s tranzitem v případě slabé státní správy.






  Ukazatele | Informační zdroje (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Deklarovaná země původu má prostupné hranice nebo celní orgány nevymáhají u zboží dostatečně právní předpisy. |

—

Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, o které je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, o které je známo nebo u níž existuje důvodné podezření, že jsou přes ni přepravovány nerostné suroviny z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí.

Společnosti by měly posoudit, nakolik jsou relevantní tyto aspekty:

—

Je třeba posoudit „
  otázky týkající se státní správy a jiných zemí
  “ s cílem určit, do jaké míry dotyčné země či oblasti kontrolují své hranice a mají odpovídající vnitřní mechanismy vymáhání práva, aby byla zajištěna věrohodná a zdokumentovaná vysledovatelnost obchodování s nerostnými surovinami k odstranění rizik souvisejících s tranzitem v případě slabé státní správy.

otázky týkající se státní správy a jiných zemí

Ukazatele

Informační zdroje (5)

5

—

Deklarovaná země původu má prostupné hranice nebo celní orgány nevymáhají u zboží dostatečně právní předpisy.

| — | Rezoluce Rady bezpečnosti OSN (viz oddíl 4) |
| --- | --- |

—

Rezoluce Rady bezpečnosti OSN (viz oddíl 4)

| — | Informace poskytnuté místními velvyslanectvími, delegacemi EU či jinými delegacemi |
| --- | --- |

—

Informace poskytnuté místními velvyslanectvími, delegacemi EU či jinými delegacemi

| — | Právní předpisy v oblasti boje proti korupci nejsou dostatečně vymáhány a v oblasti těžby a obchodu jsou hlášeny případy korupce. |
| --- | --- |

—

Právní předpisy v oblasti boje proti korupci nejsou dostatečně vymáhány a v oblasti těžby a obchodu jsou hlášeny případy korupce.

| — | Právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz nebo bankovní dohled neexistují nebo nejsou dostatečně zavedeny či jsou slabě vymáhány. |
| --- | --- |

—

Právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz nebo bankovní dohled neexistují nebo nejsou dostatečně zavedeny či jsou slabě vymáhány.

| — | Ekonomiky jsou založeny většinou na hotovostních tocích, zejména při obchodování s nerostnými surovinami. |
| --- | --- |

—

Ekonomiky jsou založeny většinou na hotovostních tocích, zejména při obchodování s nerostnými surovinami.

| — | Finanční akční výbor (FATF)
  http://www.fatf-gafi.org/countries/ |
| --- | --- |

—

Finanční akční výbor (FATF)

http://www.fatf-gafi.org/countries/

| — | Index vnímání korupce sestavovaný organizací Transparency International
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview |
| --- | --- |

—

Index vnímání korupce sestavovaný organizací Transparency International

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

| — | Celosvětové ukazatele správy Světové banky
  http://info.worldbank.org/governance/wgi |
| --- | --- |

—

Celosvětové ukazatele správy Světové banky

http://info.worldbank.org/governance/wgi

| — | Zprávy organizace Global Financial Integrity
  http://www.gfintegrity.org/ |
| --- | --- |

—

Zprávy organizace Global Financial Integrity

http://www.gfintegrity.org/

| — | Viz oddíl 4 těchto pokynů týkající se „státní správy“ |
| --- | --- |

—

Viz oddíl 4 těchto pokynů týkající se „státní správy“

| — | „
  Bezprostřední blízkost, regionální a historické záležitosti
  “ poskytují informace o pravděpodobnosti nesprávně uvedeného původu a pašování ze sousedních zemí, ze zemí s historickými vazbami nebo ze zemí, které poskytují daňové pobídky.






  Ukazatele | Informační zdroje |
| --- | --- | --- |
| — | Deklarovaná země původu přímo sousedí s oblastmi, v nichž se na produkci nerostných surovin a obchodování s nimi podílejí nezákonné ozbrojené skupiny, veřejné bezpečnostní sbory nebo zločinecké organizace. |

—

„
  Bezprostřední blízkost, regionální a historické záležitosti
  “ poskytují informace o pravděpodobnosti nesprávně uvedeného původu a pašování ze sousedních zemí, ze zemí s historickými vazbami nebo ze zemí, které poskytují daňové pobídky.

Bezprostřední blízkost, regionální a historické záležitosti

Ukazatele

Informační zdroje

—

Deklarovaná země původu přímo sousedí s oblastmi, v nichž se na produkci nerostných surovin a obchodování s nimi podílejí nezákonné ozbrojené skupiny, veřejné bezpečnostní sbory nebo zločinecké organizace.

| — | Deklarovaná země původu má hospodářské vazby na oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a související nezákonné obchodování s nerostnými surovinami |
| --- | --- |

—

Deklarovaná země původu má hospodářské vazby na oblasti postižené konfliktem a vysoce rizikové oblasti a související nezákonné obchodování s nerostnými surovinami

| — | Rezoluce Rady bezpečnosti OSN |
| --- | --- |

—

Rezoluce Rady bezpečnosti OSN

| — | Místní velvyslanectví, delegace EU |
| --- | --- |

—

Místní velvyslanectví, delegace EU

| — | Viz oddíl 4 těchto pokynů týkající se „konfliktu“. |
| --- | --- |

—

Viz oddíl 4 těchto pokynů týkající se „konfliktu“.

| — | Daňová politika země původu vede k pobídkám k pašování nerostných surovin do tranzitních zemí, v nichž vývoz surovin nepodléhá daním, nebo je zdaněn s mnohem nižšími sazbami. |
| --- | --- |

—

Daňová politika země původu vede k pobídkám k pašování nerostných surovin do tranzitních zemí, v nichž vývoz surovin nepodléhá daním, nebo je zdaněn s mnohem nižšími sazbami.

| — | Databáze OECD s omezeními týkajícími se vývozu surovin
  http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm |
| --- | --- |

—

Databáze OECD s omezeními týkajícími se vývozu surovin

http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

| — | Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, která má omezené známé zdroje/zásoby nerostných surovin nebo předpokládanou úroveň produkce

  Níže uvedený kontrolní seznam uvádí „
  konkrétní záležitosti související s nerostnými surovinami a dodavatelským řetězcem
  “. V rámci svého postupu náležité péče by měly společnosti zejména ověřit, zda udávaná země původu skutečně má geologické zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce dotyčné nerostné suroviny. Společnosti by měly obdobně přiměřeně posoudit, zda deklarovaný původ má smysl z hospodářského hlediska – jako je existence blízkých a přitažlivých trhů.






  Ukazatele | Informační zdroje |
| --- | --- | --- |
| — | Deklarovaná země původu má omezené známé zdroje nebo zásoby nerostných surovin, pravděpodobné zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce nerostných surovin a rovněž zvláštní charakteristiky nerostných surovin. |

—

Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, která má omezené známé zdroje/zásoby nerostných surovin nebo předpokládanou úroveň produkce

Varovný signál: nerostné suroviny údajně pocházejí ze země, která má omezené známé zdroje/zásoby nerostných surovin nebo předpokládanou úroveň produkce

Níže uvedený kontrolní seznam uvádí „
  konkrétní záležitosti související s nerostnými surovinami a dodavatelským řetězcem
  “. V rámci svého postupu náležité péče by měly společnosti zejména ověřit, zda udávaná země původu skutečně má geologické zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce dotyčné nerostné suroviny. Společnosti by měly obdobně přiměřeně posoudit, zda deklarovaný původ má smysl z hospodářského hlediska – jako je existence blízkých a přitažlivých trhů.

konkrétní záležitosti související s nerostnými surovinami a dodavatelským řetězcem

Ukazatele

Informační zdroje

—

Deklarovaná země původu má omezené známé zdroje nebo zásoby nerostných surovin, pravděpodobné zdroje nebo předpokládanou úroveň produkce nerostných surovin a rovněž zvláštní charakteristiky nerostných surovin.

| — | Deklarovaná země původu má do značné míry neformální nebo neprůmyslovou těžbu v malém měřítku, kdy jsou související rizika obvykle vyšší. |
| --- | --- |

—

Deklarovaná země původu má do značné míry neformální nebo neprůmyslovou těžbu v malém měřítku, kdy jsou související rizika obvykle vyšší.

| — | Britský geologický průzkum:
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html |
| --- | --- |

—

Britský geologický průzkum:

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

| — | Geologický průzkum USA:
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ |
| --- | --- |

—

Geologický průzkum USA:

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

| — | Vnitrostátní geologické služby v členských státech |
| --- | --- |

—

Vnitrostátní geologické služby v členských státech

| — | Geologická služba údajné země původu |
| --- | --- |

—

Geologická služba údajné země původu

| B. | Varovné signály u dodavatele







  — | Varovný signál: pokud dodavatelé společnosti nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí v některé z výše zmíněných lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo jsou akcionáři či mají jiné zájmy ve společnostech dodávajících nerostné suroviny z některé z výše uvedených lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo pokud je o dodavatelích společnosti nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce známo, že v posledních dvanácti měsících získávali nerostné suroviny z lokalit původu a tranzitu nerostných surovin, u kterých existují „varovné signály“.

  Tyto informace o konkrétních dodavatelích by měly pocházet především z údajů, které společnosti shromáždily při uplatňování svého systému náležité péče. Jakmile jsou k dispozici údaje o totožnosti dodavatele společnosti či o jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce, měly by se společnosti snažit ověřit, zda dodavatel působí v lokalitě, u níž existuje „varovný signál“, a to prostřednictvím:






  — | Vyhledání obecných informací o daném dodavateli / společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce na internetu, včetně zpráv vlád a mezinárodních organizací (zejména zpráv skupiny odborníků OSN) a zpráv z mezinárodních a místních sdělovacích prostředků a obecněji od organizací občanské společnosti. |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Varovné signály u dodavatele

Varovné signály u dodavatele

—

Varovný signál: pokud dodavatelé společnosti nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí v některé z výše zmíněných lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo jsou akcionáři či mají jiné zájmy ve společnostech dodávajících nerostné suroviny z některé z výše uvedených lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo pokud je o dodavatelích společnosti nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce známo, že v posledních dvanácti měsících získávali nerostné suroviny z lokalit původu a tranzitu nerostných surovin, u kterých existují „varovné signály“.

Varovný signál: pokud dodavatelé společnosti nebo jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce působí v některé z výše zmíněných lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo jsou akcionáři či mají jiné zájmy ve společnostech dodávajících nerostné suroviny z některé z výše uvedených lokalit původu a tranzitu nerostných surovin s „varovným signálem“ nebo pokud je o dodavatelích společnosti nebo jiných známých společnostech v předcházející části dodavatelského řetězce známo, že v posledních dvanácti měsících získávali nerostné suroviny z lokalit původu a tranzitu nerostných surovin, u kterých existují „varovné signály“.

Tyto informace o konkrétních dodavatelích by měly pocházet především z údajů, které společnosti shromáždily při uplatňování svého systému náležité péče. Jakmile jsou k dispozici údaje o totožnosti dodavatele společnosti či o jiné známé společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce, měly by se společnosti snažit ověřit, zda dodavatel působí v lokalitě, u níž existuje „varovný signál“, a to prostřednictvím:

—

Vyhledání obecných informací o daném dodavateli / společnosti v předcházející části dodavatelského řetězce na internetu, včetně zpráv vlád a mezinárodních organizací (zejména zpráv skupiny odborníků OSN) a zpráv z mezinárodních a místních sdělovacích prostředků a obecněji od organizací občanské společnosti.

| — | Přezkoumání internetových stránek společností a všech dostupných zpráv o náležité péči (např. zpráv předložených americké Komisi pro cenné papíry a burzy). |
| --- | --- |

—

Přezkoumání internetových stránek společností a všech dostupných zpráv o náležité péči (např. zpráv předložených americké Komisi pro cenné papíry a burzy).

| — | Přezkoumání seznamů stávajících systémů náležité péče sestavených subjekty zabývajícími se tavením/rafinací a chystaného seznamu celosvětových zodpovědných subjektů zabývajících se tavením a rafinací připravovaného Evropskou komisí, jakmile bude k dispozici. |
| --- | --- |

—

Přezkoumání seznamů stávajících systémů náležité péče sestavených subjekty zabývajícími se tavením/rafinací a chystaného seznamu celosvětových zodpovědných subjektů zabývajících se tavením a rafinací připravovaného Evropskou komisí, jakmile bude k dispozici.

| — | Nahlížení do vnitrostátního obchodního rejstříku, který může poskytnout informace o umístění sídla a případně fungujících dceřiných společnostech. |
| --- | --- |

—

Nahlížení do vnitrostátního obchodního rejstříku, který může poskytnout informace o umístění sídla a případně fungujících dceřiných společnostech.

Společnosti mohou nahlížet rovněž do registrů skutečných vlastníků, pokud jsou k dispozici, a do zpráv Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) týkajících se jednotlivých zemí (které obsahují stále více informací o skutečných vlastnících společností působících v těžebním odvětví).

| C. | Okolnosti, které představují varovný signál







  — | Varovný signál: pokud jsou prostřednictvím informací shromážděných systémem řízení společnosti zjištěny odchylky nebo neobvyklé okolnosti, které vyvolávají důvodné podezření, že nerostné suroviny mohou přispívat ke konfliktu nebo k závažným zneužitím v souvislosti s jejich těžbou a přepravou nebo obchodováním s nimi.

  Tyto informace o konkrétních operacích vyplývají téměř výlučně z údajů, které společnosti získají při provádění náležité péče.
  Odchylky/neobvyklé okolnosti mohou mít řadu podob. Dodatek pokynů OECD pro náležitou péči týkající se zlata například stanoví, že pokud jsou šperky nošené v dané zemi obvykle ze čtrnáctikarátového zlata (58 %), je třeba mít pochybnosti o nabídce recyklovaných šperků s údajně 90 % obsahem zlata.
  K jiným příkladům patří situace, kdy dodavatel v předcházející části dodavatelského řetězce (např. místní vývozce) je z nevysvětlitelných důvodů schopen zvýšit objem vyváženého materiálu v krátké době a existují zprávy o časté krádeži nerostných zdrojů v regionu, ve kterém podle domnění evropského dovozce surovinu získává.
  Jiné příklady „neobvyklých okolností“, zejména s ohledem na zlato (a jiné drahé kovy), jsou uvedeny v bodě 111 pokynů Finančního akčního výboru založených na posouzení rizik, které jsou určeny pro obchodníky s drahými kovy a drahokamy (6), a ve zprávě Financial Transaction and Reports Analysis Centre of Canada o příručce týkající se přístupu založeného na posouzení rizik, která je určena pro obchodníky s drahými kovy a drahokamy (7), například:






  — | Dříve neznámý zákazník požadující, aby subjekt zabývající se rafinací přeměnil zlato na zlatou cihlu. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Okolnosti, které představují varovný signál

Okolnosti, které představují varovný signál

—

Varovný signál: pokud jsou prostřednictvím informací shromážděných systémem řízení společnosti zjištěny odchylky nebo neobvyklé okolnosti, které vyvolávají důvodné podezření, že nerostné suroviny mohou přispívat ke konfliktu nebo k závažným zneužitím v souvislosti s jejich těžbou a přepravou nebo obchodováním s nimi.

Varovný signál: pokud jsou prostřednictvím informací shromážděných systémem řízení společnosti zjištěny odchylky nebo neobvyklé okolnosti, které vyvolávají důvodné podezření, že nerostné suroviny mohou přispívat ke konfliktu nebo k závažným zneužitím v souvislosti s jejich těžbou a přepravou nebo obchodováním s nimi.

Tyto informace o konkrétních operacích vyplývají téměř výlučně z údajů, které společnosti získají při provádění náležité péče.

Odchylky/neobvyklé okolnosti mohou mít řadu podob. Dodatek pokynů OECD pro náležitou péči týkající se zlata například stanoví, že pokud jsou šperky nošené v dané zemi obvykle ze čtrnáctikarátového zlata (58 %), je třeba mít pochybnosti o nabídce recyklovaných šperků s údajně 90 % obsahem zlata.

K jiným příkladům patří situace, kdy dodavatel v předcházející části dodavatelského řetězce (např. místní vývozce) je z nevysvětlitelných důvodů schopen zvýšit objem vyváženého materiálu v krátké době a existují zprávy o časté krádeži nerostných zdrojů v regionu, ve kterém podle domnění evropského dovozce surovinu získává.

Jiné příklady „neobvyklých okolností“, zejména s ohledem na zlato (a jiné drahé kovy), jsou uvedeny v bodě 111 pokynů Finančního akčního výboru založených na posouzení rizik, které jsou určeny pro obchodníky s drahými kovy a drahokamy (6), a ve zprávě Financial Transaction and Reports Analysis Centre of Canada o příručce týkající se přístupu založeného na posouzení rizik, která je určena pro obchodníky s drahými kovy a drahokamy (7), například:

6

7

—

Dříve neznámý zákazník požadující, aby subjekt zabývající se rafinací přeměnil zlato na zlatou cihlu.

| — | Čistota, hmotnost, původ a hodnota zlata jsou ve formulářích celního prohlášení uvedeny nesprávně. |
| --- | --- |

—

Čistota, hmotnost, původ a hodnota zlata jsou ve formulářích celního prohlášení uvedeny nesprávně.

| — | Zlato vyrábějí nebo uvádějí na trh osoby nebo podniky, kterým nebyla udělena licence. |
| --- | --- |

—

Zlato vyrábějí nebo uvádějí na trh osoby nebo podniky, kterým nebyla udělena licence.

| — | Drahý kov ve slitcích s fyzickými vlastnostmi, jež nejsou v souladu se standardy odvětví. |
| --- | --- |

—

Drahý kov ve slitcích s fyzickými vlastnostmi, jež nejsou v souladu se standardy odvětví.

---

(1)  V čl. 2 písm. l) nařízení (EU) 2017/821 je stanoveno, že „unijním dovozcem“ se rozumí každá fyzická nebo právnická osoba, která deklaruje nerostné suroviny nebo kovy za účelem jejich propuštění do volného oběhu ve smyslu čl. 201 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1), či jakákoli fyzická nebo právnická osoba, jejímž jménem je toto prohlášení učiněno, jak je uvedeno v datových prvcích 3/15 a 3/16 v souladu s přílohou B nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1).

1

(2)  Pokyny OECD pro náležitou péči v zodpovědných dodavatelských řetězcích nerostných surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí (druhé vydání, OECD 2013) představují rámec pro provádění náležité péče v dodavatelském řetězci podle nařízení (EU) 2017/821.

2

(EU)

(3)  Rizika uvedená v příloze II pokynů OECD pro náležitou péči, včetně rizik v důsledku „varovných signálů“ stanovených v jejich dodatcích.

3

(4)  Pokud jde o definici lidských práv, viz Úmluva o ochraně lidských práv a základních svobod; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf

4

(5)  Informace by měly být případně pravidelně aktualizovány.

5

(6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

6

(7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp

7

---