# Euroopa Liidu C 384/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.384.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 384 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide13. detsember 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.384.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 384

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide13. detsember 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 384/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 384/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen) (
  1
  ) | 3 |
| 2012/C 384/03 | Menetluse algatamine (Toimik COMP/M.6576 – Munksjö/Ahlstrom) (
  1
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 384/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2012/C 384/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen) (
  1
  )

1

3

2012/C 384/03

Menetluse algatamine (Toimik COMP/M.6576 – Munksjö/Ahlstrom) (
  1
  )

1

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 384/04 | Euro vahetuskurss | 5 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 384/05 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 6 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2012/C 384/06 | Riigiabi puudumine EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses | 7 |
| 2012/C 384/07 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 8 |
| 2012/C 384/08 | EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1j osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) | 9 |
| 2012/C 384/09 | EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1j osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) | 11 |
| 2012/C 384/10 | EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. augustist 2012(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10
  ) | 12 |
| 2012/C 384/11 | EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. septembrist 2012(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10
  ) | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 384/04

Euro vahetuskurss

5

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 384/05

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

6

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2012/C 384/06

Riigiabi puudumine EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

7

2012/C 384/07

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

8

2012/C 384/08

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1j osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus))

9

2012/C 384/09

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1j osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus))

11

2012/C 384/10

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. augustist 2012(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10
  )

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10

)

12

2012/C 384/11

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. septembrist 2012(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10
  )

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10

)

13

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2012/C 384/12 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 14 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2012/C 384/13 | EFTA kohtu koosseis – EFTA kohtu kohtusekretäri ametissenimetamine | 15 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 384/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6747 – Energie Steiermark/Steweag-Steg) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 384/15 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 17 |
| 2012/C 384/16 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 21 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2012/C 384/12

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

14

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2012/C 384/13

EFTA kohtu koosseis – EFTA kohtu kohtusekretäri ametissenimetamine

15

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 384/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6747 – Energie Steiermark/Steweag-Steg) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 384/15

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

17

2012/C 384/16

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 384/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33880 (11/N) |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aides aux cinémas du monde (aide sélective à la production cinématographique) |
| Õiguslik alus | Article L 111-2, 2o d) et e) du code du cinéma et de l’image animée; loi 2010-873 du 27 juillet 2010 relative à l’action extérieure de l’État; décret 1998-66 du 4 février 1998 portant création du comité interministériel de la coopération internationale et du développement; article 7, 10 et 68 à 71 du décret 1999-130 du 24 février 1999 modifié relatif au soutien financier de l’industrie cinématographique; décret 2006-672 du 8 juin 2006 modifié relatif à la création, à la composition et au fonctionnement de commissions administratives à caractère consultatif; décret 2010-654 du 11 juin 2010 relatif au Centre national du cinéma et de l’image animée; décret 2010-1695 du 30 décembre 2010 relatif à l’Institut français |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 6,5 milj EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33880 (11/N)

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aides aux cinémas du monde (aide sélective à la production cinématographique)

Õiguslik alus

Article L 111-2, 2o d) et e) du code du cinéma et de l’image animée; loi 2010-873 du 27 juillet 2010 relative à l’action extérieure de l’État; décret 1998-66 du 4 février 1998 portant création du comité interministériel de la coopération internationale et du développement; article 7, 10 et 68 à 71 du décret 1999-130 du 24 février 1999 modifié relatif au soutien financier de l’industrie cinématographique; décret 2006-672 du 8 juin 2006 modifié relatif à la création, à la composition et au fonctionnement de commissions administratives à caractère consultatif; décret 2010-654 du 11 juin 2010 relatif au Centre national du cinéma et de l’image animée; décret 2010-1695 du 30 décembre 2010 relatif à l’Institut français

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 6,5 milj EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 39 milj EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 39 milj EUR

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

Kuni 31.12.2017

Majandusharud

Meedia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Centre national du cinéma et de l'image animée |
| --- |
| 12 rue de Lübeck |
| 75784 Paris Cedex 16 |
| FRANCE |

Centre national du cinéma et de l'image animée

12 rue de Lübeck

75784 Paris Cedex 16

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.11.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34736 (12/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Sistema de amortización anticipada aplicable a determinados elementos patrimoniales arrendados del inmovilizado material |
| Õiguslik alus | Apartado 11 del artículo 115 del texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | — |
| Abi vorm | Maksude ajatamine |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | Meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.11.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34736 (12/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Sistema de amortización anticipada aplicable a determinados elementos patrimoniales arrendados del inmovilizado material

Õiguslik alus

Apartado 11 del artículo 115 del texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

—

Abi vorm

Maksude ajatamine

Eelarve

—

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

—

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6715 – CNOOC/Nexen)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 384/02

7. detsembril 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6715 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6715 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/4

---

Menetluse algatamine

(Toimik COMP/M.6576 – Munksjö/Ahlstrom)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 384/03

7. detsembril 2012 otsustas komisjon algatada eespool nimetatud juhtumi suhtes menetluse, olles leidnud, et teatatud koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga. Menetluse algatamisega algab teatatud koondumise uurimise teine etapp ning see ei mõjuta juhtumi kohta lõpliku otsuse tegemist. Kõnealuse otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt c.

Euroopa Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist, et neid saaks täielikult menetluses arvesse võtta. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 / 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6576 – Munksjö/Ahlstrom):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/5

---

Euro vahetuskurss (1)

12. detsember 2012

2012/C 384/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3040 |
| JPY | Jaapani jeen | 108,12 |
| DKK | Taani kroon | 7,4604 |
| GBP | Inglise nael | 0,80775 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,6275 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2109 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,3295 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,265 |
| HUF | Ungari forint | 282,33 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6961 |
| PLN | Poola zlott | 4,0969 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5268 |
| TRY | Türgi liir | 2,3198 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2358 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2850 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1061 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5504 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5926 |
| KRW | Korea vonn | 1 400,12 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,3109 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1480 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5225 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 558,82 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9792 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,502 |
| RUB | Vene rubla | 39,9645 |
| THB | Tai baat | 39,928 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7112 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,6319 |
| INR | India ruupia | 70,7490 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3040

JPY

Jaapani jeen

108,12

DKK

Taani kroon

7,4604

GBP

Inglise nael

0,80775

SEK

Rootsi kroon

8,6275

CHF

Šveitsi frank

1,2109

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,3295

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,265

HUF

Ungari forint

282,33

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6961

PLN

Poola zlott

4,0969

RON

Rumeenia leu

4,5268

TRY

Türgi liir

2,3198

AUD

Austraalia dollar

1,2358

CAD

Kanada dollar

1,2850

HKD

Hongkongi dollar

10,1061

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5504

SGD

Singapuri dollar

1,5926

KRW

Korea vonn

1 400,12

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,3109

CNY

Hiina jüaan

8,1480

HRK

Horvaatia kuna

7,5225

IDR

Indoneesia ruupia

12 558,82

MYR

Malaisia ringit

3,9792

PHP

Filipiini peeso

53,502

RUB

Vene rubla

39,9645

THB

Tai baat

39,928

BRL

Brasiilia reaal

2,7112

MXN

Mehhiko peeso

16,6319

INR

India ruupia

70,7490

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/6

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2012/C 384/05

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 21.11.2012 |
| --- | --- |
| Kestus | 21.11.2012–31.12.2012 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | HER/1/2- |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | FS55TQ44 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

21.11.2012

Kestus

21.11.2012–31.12.2012

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru või kalavarude rühm

HER/1/2-

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

FS55TQ44

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/7

---

Riigiabi puudumine EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

2012/C 384/06

EFTA järelevalveamet on seisukohal, et järgmine meede ei ole riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 11. juuli 2012 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi nr | : | 70645 |
| Otsuse number | : | 289/12/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | : | Oslo omavalitsus |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

11. juuli 2012

Juhtumi nr

:

70645

Otsuse number

:

289/12/COL

EFTA riik

:

Norra

Abi andva asutuse nimi ja aadress

:

Oslo omavalitsus

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Meetme nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:

Oslo omavalitsuse ja ettevõtja Oslo Cancer Cluster Innovasjonspark AS vahelised rendi- ja üürilepingud

Abi liik

:

ei kohaldata

Eelarve

:

ei kohaldata

Meetme kestus

:

ei kohaldata

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/8

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

2012/C 384/07

EFTA järelevalveamet on seisukohal, et järgmised meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobivat riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 11. juuli 2012 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi nr | : | 68972 |
| Otsuse number | : | 292/12/COL |
| EFTA riik | : | Island |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | : | Otsus, mis käsitleb pankade New Glitnir, New Landsbankinn ja New Kaupþing kaudu antud Islandi riigi riigiabi teatud investeerimisfondide tegevuse lõpetamiseks |
| Õiguslik alus | : | EMP lepingu artikli 61 lõige 1 ja lõike 3 punkt b |
| Meetmete liik | : | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Majandusharud | : | Finantsteenused |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

11. juuli 2012

Juhtumi nr

:

68972

Otsuse number

:

292/12/COL

EFTA riik

:

Island

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:

Otsus, mis käsitleb pankade New Glitnir, New Landsbankinn ja New Kaupþing kaudu antud Islandi riigi riigiabi teatud investeerimisfondide tegevuse lõpetamiseks

Õiguslik alus

:

EMP lepingu artikli 61 lõige 1 ja lõike 3 punkt b

Meetmete liik

:

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Majandusharud

:

Finantsteenused

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/9

---

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1j osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus))

2012/C 384/08

I   OSA

| Abi nr | GBER 10/12/Teadus- ja arendustegevus |
| --- | --- |
| EFTA riik | Norra |
| Abi andev ametiasutus | Nimi | Innovation Norway |
| Aadress | PO Box 448, Sentrum |
| 0104 Oslo |
| NORWAY |

Abi nr

GBER 10/12/Teadus- ja arendustegevus

EFTA riik

Norra

Abi andev ametiasutus

Nimi

Innovation Norway

Aadress

PO Box 448, Sentrum

0104 Oslo

NORWAY

Veebileht

http://www.innovationnorway.com

Abimeetme nimetus

Puidupõhine innovatsioonikava

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase riigi ametlikule väljaandele)

2011.–2012. aasta riigieelarve, peatükk 1149, punkt 71.

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.innovasjonnorge.no/Satsinger/Landbruk/Trebasert-innovasjonsprogram/

Meetme liik

Kava

X

Kestus

Kava

1.8.2012 kuni 31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi võivad saada kõik sektorid, tingimusel et abisaajad aitavad kaasa abikava üldise eesmärgi saavutamisele – suurendada puidu kasutamist.

Abisaaja liik

VKE

X

Suurettevõtjad

X

Eelarve

Abikavas ettenähtud eelarve aastane üldsumma

26 miljonit Norra krooni

Ettevõtjale antava sihtotstarbelise üksikabi kogusumma

... miljonit Norra krooni

Tagatised

... miljonit Norra krooni

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

X

II   OSA

| Üldeesmärgid (loetelu) | Eesmärgid (loetelu) | Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma Norra kroonides | VKEde soodustused (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi (artiklid 26–27) | VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26) | 50 % | |
| VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 27) | 50 % | |
| Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi (artiklid 30–37) | Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi (artikkel 31) | Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a) | ... % | |
| Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b) | 50 % | 10/20 % |
| Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c) | 25 % | 10/20 % |
| Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32) | 40/65 % | 10 % |
| VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi (artikkel 33) | 50 % | |
| Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 34) | | |
| Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35) | 8 miljonit Norra krooni | |
| Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36) | 1,6 miljonit Norra krooni | |
| Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi (artikkel 37) | 50 % | |
| Koolitusabi (artiklid 38–39) | Erikoolitus (artikli 38 lõige 1) | 25 % | 10/20 % |
| Üldkoolitus (artikli 38 lõige 2) | 60 % | 10/20 % |

Üldeesmärgid (loetelu)

Eesmärgid (loetelu)

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma Norra kroonides

VKEde soodustused (%)

VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi (artiklid 26–27)

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 %

VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 27)

50 %

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi (artiklid 30–37)

Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi (artikkel 31)

Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a)

... %

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

50 %

10/20 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

25 %

10/20 %

Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32)

40/65 %

10 %

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi (artikkel 33)

50 %

Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 34)

Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35)

8 miljonit Norra krooni

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

1,6 miljonit Norra krooni

Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi (artikkel 37)

50 %

Koolitusabi (artiklid 38–39)

Erikoolitus (artikli 38 lõige 1)

25 %

10/20 %

Üldkoolitus (artikli 38 lõige 2)

60 %

10/20 %

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/11

---

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1j osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus))

2012/C 384/09

I   OSA

| Abi nr | GBER 11/12/EMP |
| --- | --- |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Piirkonna nimi (NUTS)
  3. tasand – Troms | Regionaalabi staatus EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Nimi | Troms fylkeskommune |
| Aadress | Postkast 6600 |
| 9296 Tromsø |
| NORWAY |

Abi nr

GBER 11/12/EMP

EFTA riik

Norra

Piirkond

Piirkonna nimi (NUTS)

3. tasand – Troms

Regionaalabi staatus EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Nimi

Troms fylkeskommune

Aadress

Postkast 6600

9296 Tromsø

NORWAY

Veebileht

http://www.tromsfylke.no

Abimeetme nimetus

Tromsi maakonna regionaalarengu kava 2010–2013

Riiklik õiguslik alus (viide riigi ametlikule väljaandele)

Tromsi maakonna arengufond on loodud Tromsi maakonna nõukogu 12. märtsi 1985. aasta otsusega

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.tromsfylke.no/LinkClick.aspx?fileticket=qah_PB73Oyc%3d&tabid=332

Abimeetme liik

Kava

X

Olemasoleva abimeetme muutmine

EFTA järelevalveameti antud abi number

Viitenumber ESA 2/2005

Pikendamine

2010–2013

Kestus

Kava

1.1.2010 kuni 31.12.2013

Asjaomased sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

X

Abisaaja liik

VKE

X

Eelarve

Abikavas ettenähtud eelarve aastane üldsumma

8 miljonit NOK

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

X

Intressitoetus

Laen

X

II   OSA

| Üldeesmärgid (loetelu) | Eesmärgid (loetelu) | Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma Norra kroonides | VKE soodustused (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15) | | 50 % | 0 % |

Üldeesmärgid (loetelu)

Eesmärgid (loetelu)

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma Norra kroonides

VKE soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

50 %

0 %

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/12

---

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. augustist 2012

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10
   (1)
  )

2012/C 384/10

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste (mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL) peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta (2). Kehtiva viitemäära saamiseks tuleb riigiabi suuniste kohaselt lisada asjakohased marginaalid. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada vastav 100 baaspunkti suurune marginaal. Tagasinõudmisel kohaldatav intressimäär arvutatakse tavaliselt samuti 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamisega baasmäärale, nagu see on ette nähtud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 789/08/COL, (3) millega muudetakse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL (4).

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2012–31.5.2012 | 4,70 | 0,31 | 3,57 |
| 1.6.2012–31.7.2012 | 4,70 | 0,38 | 3,57 |
| 1.8.2012– | 5,90 | 0,38 | 3,57 |

Island

Liechtenstein

Norra

1.1.2012–31.5.2012

4,70

0,31

3,57

1.6.2012–31.7.2012

4,70

0,38

3,57

1.8.2012–

5,90

0,38

3,57

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ja EMP kaasanne nr 26, 25.5.2006, lk 1.

(2)  ELT L 105, 21.4.2011, lk 32, ja EMP kaasanne nr 23, 21.4.2011, lk 1.

(3)  ELT L 340, 22.12.2010, lk 1, ja EMP kaasanne nr 72, 22.12.2010, lk 1.

(4)  Konsolideeritud versioon kättesaadav veebisaidil http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/13

---

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse kolme EFTA riigi suhtes alates 1. septembrist 2012

(Avaldatud vastavalt järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklile 10
   (1)
  )

2012/C 384/11

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste (mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL) peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta (2). Kehtiva viitemäära saamiseks tuleb riigiabi suuniste kohaselt lisada asjakohased marginaalid. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada vastav 100 baaspunkti suurune marginaal. Tagasinõudmisel kohaldatav intressimäär arvutatakse tavaliselt samuti 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamisega baasmäärale, nagu see on ette nähtud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 789/08/COL, (3) millega muudetakse järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL (4).

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2012–31.5.2012 | 4,70 | 0,31 | 3,57 |
| 1.6.2012–31.7.2012 | 4,70 | 0,38 | 3,57 |
| 1.8.2012–31.8.2012 | 5,90 | 0,38 | 3,57 |
| 1.9.2012– | 5,90 | 0,38 | 2,95 |

Island

Liechtenstein

Norra

1.1.2012–31.5.2012

4,70

0,31

3,57

1.6.2012–31.7.2012

4,70

0,38

3,57

1.8.2012–31.8.2012

5,90

0,38

3,57

1.9.2012–

5,90

0,38

2,95

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ja EMP kaasanne nr 26, 25.5.2006, lk 1.

(2)  ELT L 105, 21.4.2011, lk 32, ja EMP kaasanne nr 23, 21.4.2011, lk 1.

(3)  ELT L 340, 22.12.2010, lk 1, ja EMP kaasanne nr 72, 22.12.2010, lk 1.

(4)  Konsolideeritud versioon kättesaadav veebisaidil http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/14

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

2012/C 384/12

Euroopa Personalivaliku Talitus (EPSO) korraldab avaliku konkursi

EPSO/AST/125/12 – Assistendid (AST 3) järgmistes valdkondades:

| 1. | Audit |
| --- | --- |

1.

Audit

| 2. | Rahandus/Raamatupidamine |
| --- | --- |

2.

Rahandus/Raamatupidamine

| 3. | Majandus/Statistika |
| --- | --- |

3.

Majandus/Statistika

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 6. detsembri 2012. aasta väljaandes C 384 A 23 keeles.

Täiendava teabe leiab EPSO veebilehelt http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/15

---

EFTA kohtu koosseis

EFTA kohtu kohtusekretäri ametissenimetamine

2012/C 384/13

Gunnar Selvik nimetati vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 5 artiklile 9 Skúli Magnússoni järglasena EFTA kohtu kohtusekretäriks ajavahemikuks 1. septembrist 2012 kuni 31. augustini 2015.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6747 – Energie Steiermark/Steweag-Steg)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 384/14

| 1. | 6. detsembril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Energie Steiermark AG („Energie Steiermark”, Austria), mille üle ettevõtjatel Land Steiermark ja EDF group on ühine valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Steweag-Steg GmbH („SSG”, Austria) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

6. detsembril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Energie Steiermark AG („Energie Steiermark”, Austria), mille üle ettevõtjatel Land Steiermark ja EDF group on ühine valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Steweag-Steg GmbH („SSG”, Austria) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Energie Steiermark: elektrienergia tootmine ja jaotamine, gaas ja küte peamiselt Austrias; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Energie Steiermark: elektrienergia tootmine ja jaotamine, gaas ja küte peamiselt Austrias;

| — | SSG: elektrienergiaga kauplemine ja selle jaotamine peamiselt Austrias. |
| --- | --- |

—

SSG: elektrienergiaga kauplemine ja selle jaotamine peamiselt Austrias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6747 – Energie Steiermark/Steweag-Steg):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6747 – Energie Steiermark/Steweag-Steg):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/17

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 384/15

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FAL OYSTER”

EÜ nr: UK-PDO-0005-0885-22.07.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Fal Oyster”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.7. | Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Fal Oyster” tähistatakse austreid, mis on püütud määratletud geograafilises piirkonnas ajavahemikul 1. oktoobrist 31. märtsini, kasutades traditsioonilisi purje- või sõudepaate.

Liigi Ostrea edulis auster „Fal Oyster” on üldiselt tuntud söödava või pärismaise austrina. Austri ovaalne, soomuselise pealispinnaga koorik on kergelt ümmargune või ebaühtlane. Pruuni või kreemjat värvi kooriku välispind on kergelt pruunikate või sinakate kontsentriliste triipudega. Kooriku sisepind on väga sile ja pärljas ning valgete või sinakashallide, sageli tumedamate siniste väljadega.

Koorikul on kaks erikujulist poolt. Alusele kinnituv vasak pool on nõgus, selle sees paiknev parem pool aga lame. Auster võib kasvada kuni 110 mm pikkuseks. „Fal Oyster” austreid kogutakse piirkonnale eriomaste traditsiooniliste meetoditega üksnes ajavahemikul 1. oktoobrist kuni 31. märtsini.

Austri organoleptilisi omadusi on Suurbritannia koorikloomaühing Shellfish Association of Great Britain kirjeldanud alljärgnevalt.

Lõhn: joodi meenutav.

Põhimaitse: melonit, salatit ja kurki meenutav mahlane.

Järelmaitse: püsiv kerge tinane ja lõpus vaskne.

Tekstuur: tihke ja soolane.

Liha välimus on tuunjate ja hallide servadega kreemjas.

Pärast kogumist ja puhastamist müüakse koorikus elus austrid kõikjal Ühendkuningriigis jaemüügipunktidele või tarnitakse restoranidesse, ning eksporditakse ka välismaale. Elustoote säilivusaeg on ligikaudu viis päeva.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Austreid kasvatatakse määratletud geograafilises piirkonnas ja neid kogutakse seal üksnes ajavahemikul 1. oktoobrist 31. märtsini, kasutades traditsioonilisi mootorita paate.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Fal Oyster” austrite tootmispiirkond on Truro sadama kalapüügiala. Kalandusmääruses (1936, muudetud 1975) on kõnealuse ala õiguslike piiridena määratletud Truro and Falmouthi sadama osad ning Truro, Fali ja Tresilliani jõgede jõesängid, mis kokku hõlmavad 2 721 aakri suuruse maa-ala (1,101 ha).

See on piirkond, mis jääb põhja poole mõttelisest joonest, mis on tõmmatud Trefusis Pointist ja St Mawes Castle'ist tavapäraste loodete peamise mõõnaveemärgini. Kalapüügipiirkonna serv on rannikujoonega ühtiv peamine mõõnaveemärk, v.a iga maasse ulatuva merelahe suudmes, mis tähistavad püügipiirkonna ülemist piiri Mylori, St Justi ja Malpase juures.

Määratletud geograafiline piirkond on ainuke reguleeritud pärismaiste austrite kogumisala Edela-Inglismaal.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Fal on vabas looduses asuv looduslik püügipiirkond, kus austreid ei kasvatata ega aretata. Selles piirkonnas on looduslike austripankade kogumiskohti vaid vähesel määral, kuna austrikogur tõmbab korjamise käigus kasvusubstraadi (cultch) lahti. Sellega hoitakse püügipiirkond heas korras ning aeg-ajalt toimuv austripankade ilma kogumiseta bagerdamisega (nn äestamine) parandatakse austrite kasvutingimusi ning soodustatakse austrite kudu heitmist.

Fali piirkonna jõed saavad oma mineraal- ja orgaaniliste ainete poolest rikka vee järskudest külgorgudest. Sellest tingitud väga sügava suudmelahe vesi on pidevas ringluses ning vahetub iga tõusu ja mõõnaga. Sellises ainulaadses keskkonnas areneb plankton, millest austrid toituvad.

Tõendusmaterjalide kohaselt on Cornwalli ümbruse kõik kaeveõõned veerohked paigad, kust tuleb vesi pumbata või see voolab ise Carnoni orgu ning sealt edasi Fali suudmelahte ja austrite kogumispiirkonda. Piirkonnale tunnuslikult on seal mineraalaineterikas vesi. Kõnealustest mineraalidest annavad eelkõige vask ja tsink „Fal Oyster” austritele eristava metallilise maitse. Organoleptiliste omaduste poolest erinevad „Fal Oyster” austrid seega piirkonna muudest austritest.

Austrite kogumispiirkonna ja toote vahelisest tihedast seosest annavad tunnistust püügidokumendid, milles kirjeldatakse „Fal Oyster” austrite kasvamist, kogumist ja turustamist Fali jõe ning selle harujõgede ümbruskonnas. Ajaloolistes ürikutes on kirjeldatud purje- ja sõudepaate, millest kala püüti põhjavõrkudega. Need on väga sarnased tänapäeval kasutusel olevate püügimeetodite ja varustusega. Arvukates ülestähendustes on juttu sellistest ajaloolistest ja tänapäevastest püügimeetoditest, mida kuskil mujal ei kasutata.

Ajalooliste ja traditsiooniliste meetodite kohaselt kogutakse austreid mootorita purje- või sõudepaatidest köie otsas veetava põhjaõngega. See kogumise pikaajaline traditsioon annab tunnistust kalurite põlvest põlve edasi antud teadmistest ja püügivahenditest. Leidub tõendeid rohkem kui 100 aastat kasutatud paatide kohta, mida on edasi antud ühelt kaluripere põlvkonnalt järgmisele. Edasiantud oskused on näiteks austrite asukohta kindlaksmääramise võime, saagi hoolikas käsitsemine ning austrite kogumismeetodid konkreetsetelt loodetest ja tuulest sõltuvate austripankadelt.

Kõigis 19. sajandi ajaloolistes tõendites on juttu Falmouthi sadama piirkonnas austrite kasvamisest ja kogumisest, see hõlmas austrite kasvuperioodi, saaki, sortimist ja müümist.

20. sajandi jooksul kehtestati püügipiirkonna pikaajaliseks kaitsmiseks täiendavad seadused, et austrite kogumine piirduks vaid traditsiooniliste võtetega, mille puhul kogumine on lubatud üksnes purje- või sõudepaadist. Ligikaudu 100 paadist koosnenud püügirühm vähenes 1980-ndatel aastatel lausa hukatuslikult, kui austreid laastanud taudi tõttu nende varud järsult vähenesid ja kogumine muutus tulutuks. Haigusest taastumine on olnud aeglane, kuid paate on järk-järgult juurde ostetud ning asutati austripüüki haldav rühm Oyster Fishery Management Group, millesse kuuluvad kalurid, töötlejad ja austripüügi majandamisega tegelevad reguleerijad.

5.2.   Toote eripära:

Toote „Fal Oyster” omadused on seotud määratletud geograafilise piirkonnaga. Austrite tunnused on tingitud traditsioonilisest kogumismeetodist, mis on ainulaadne kogu piirkonnas. Selle meetodi kohaselt kogutakse austreid mootorita purje- või sõudepaatidest köie otsas veetava põhjaõngega. Põhjaõnged ja paadid on samad, mille ajaloolise kasutuse kirjeldused on pärit 1750. aastast.

Austri sileda pealispinnaga liha on tihke ja siidine. Liha värvus on tuunjate ja hallide servadega kreemjas. Liha soolakas-magus maitse meenutab mahlakat melonit, salatit ja kurki. Maitse on ka püsiv kerge tinane ja lõpus vase metallilise nüansiga.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Austri maitse kujunemisel on määrava tähtsusega tema kasvukeskkond. Fali püügipiirkonda tuleb vesi ümbritsevatest jõgedest, mille vesi on rikas mineraal- ja orgaaniliste ainete poolest. Fali suudmelahe sügavuse tõttu on vesi pidevas ringluses ning vahetub iga tõusu ja mõõnaga, nii et moodustub tähelepanuväärne soolase mere- ja mageda jõevee segu. Sellises ainulaadses keskkonnas areneb plankton, millest austrid toituvad, ning millest on tingitud „Fal Oyster” austrite maitseomadused. Võrreldes muudest piirkondadest pärit austrite maitsega on nende austrite maitse soolasem, metallilisem, kreemjam ja magusam.

Toote „Fal Oyster” omadused on seotud määratletud geograafilise piirkonnaga. Austrite tunnused on tingitud traditsioonilisest kogumismeetodist, mis on ainulaadne kogu piirkonnas, ning põlvest põlve edasiantud oskustest, nagu näiteks austrite asukoha kindlaksmääramise võime, saagi hoolikas käsitsemine ning austrite kogumismeetodid konkreetsetelt loodetest ja tuulest sõltuvate austripankadelt.

Nimetuse „Fal Oyster” kasutamine ning selle peene maitse ja kõrge kvaliteediga seotud maine on kujunenud töötlejate ja rühma Oyster Fishery Management Group liikmete tubli töö tulemusel. Kõik rühma liikmed kasutavad toote puhul nimetust „Fal Oyster”. Hulgimüügi tarneahela kaudu saadavad nad selle kõrge kvaliteediga toote müüki nii Ühendkuningriigi kui ka välismaa restoranidesse, kus need on väga nõutud.

Alates 1996. aastast peetakse „Fal Oyster” festivali, et tähistada austrikogumise hooaja algust, tõsta esile Korni mereandide mitmekesisust ja kvaliteeti ning eelkõige asjaolu, et selles piirkonnas on säilinud viimane traditsiooniline, purje- või lükketeibaga edasiaetavast paadist austrite kogumise viis.

Festivali toetab ka nimekas peakokk Rick Stein, kes on „Fal Oyster” austrite traditsiooni kestmajäämiseks avanud Falmouthi linnas restorani ja mereandide baari. „Fal Oyster” austreid on ülistatud ka filmides ja kokaraamatutes ning neile on tähelepanu pööranud toidu teemal kirjutavad ajakirjanikud.

Ühendkuningriigis ainukese säilinud pärismaise austriliigi „Fal Oyster” austreid on tunnustatud tervislikku toitumist propageeriva liikumise Slow Food projektis „Ark of Taste” (maitselaegas).

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/fal-oyster-pdo-120912.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 13.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 384/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 384/21

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 384/16

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SAINT-MARCELLIN”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0832-08.10.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Saint-Marcellin”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Saint-Marcellin” on juust, mida valmistatakse lehma toorest või kuumtöödeldud täispiimast, mille rasva- ja valgusisalduse kohta ei ole norme kehtestatud. Juustul on ümarate servadega silindriline kuju, läbimõõt 65–80 mm, kõrgus 20–25 mm ja kaal vähemalt 80 g. Tegemist on piimhappega kalgendatud pehme juustuga, mida ei ole valmistamisel segatud ega pressitud. Juust on kergelt soolane, sellele ei ole lisatud maitse- ega lõhnaaineid ning juustu ümber olev pindmine kiht on kaetud valge või beeži kuni hallikassinise värvusega hallituskihiga. Juustu lõikepind on ühtlane.

Juustu „Saint-Marcellin” rasvasisaldus pärast täielikku kuivamist on 40–65 grammi 100 grammi juustu kohta.

Kuivatusprotsessist lähtuvalt võib juustu „Saint-Marcellin” esitleda kahel eri viisil:

| — | nn kuiv „Saint-Marcellin”, mille kuivainesisaldus on kohaliku traditsiooni kohaselt üle 44 % ja mida lastakse laagerduda, et proteolüüsi piirates parandada juustu säilimist; |
| --- | --- |

—

nn kuiv „Saint-Marcellin”, mille kuivainesisaldus on kohaliku traditsiooni kohaselt üle 44 % ja mida lastakse laagerduda, et proteolüüsi piirates parandada juustu säilimist;

| — | nn pehme „Saint-Marcellin”, mille kuivainesisaldus on lühema kuivatusaja tõttu üle 40 % ja mida lastakse laagerduda, et kujuneks välja juustu tugevam aroom ja pehme või isegi kreemjas tekstuur. Neid piirkondlikul traditsioonil põhinevaid juuste lastakse sageli kauem laagerduda. |
| --- | --- |

—

nn pehme „Saint-Marcellin”, mille kuivainesisaldus on lühema kuivatusaja tõttu üle 40 % ja mida lastakse laagerduda, et kujuneks välja juustu tugevam aroom ja pehme või isegi kreemjas tekstuur. Neid piirkondlikul traditsioonil põhinevaid juuste lastakse sageli kauem laagerduda.

Juustu „Saint-Marcellin” tohib turustada pärast seda, kui kalgendamisest on möödunud vähemalt 10 päeva.

Juustu „Saint-Marcellin” võib anda tarbimisse pakendatult või lahtiselt.

Juustu koorik, mis on mõnikord kergelt kurruline, peab olema suures osas või täielikult kaetud valge või beeži kuni hallikassinise värvusega hallituskihiga. Juustu kreemja värvusega lõikepind on sile ja ühtlane ning selles võib olla mõningaid augukesi. Söömisel on juustu koorik suus vaevu aimatav. Pehme juustu „Saint-Marcellin” tekstuur on suussulav, samas kui kuiva juustu tekstuur on kõvem. Juustu „Saint-Marcellin” selges hapukas ja kergelt soolases maitses avaldub rikkalik aroomide tasakaal (puuviljaline maitse, mee maitse jne).

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Lehma täispiim, mille rasva- ja valgusisalduse kohta ei ole norme kehtestatud, pärineb geograafilisest piirkonnast.

Piima tuleb kasutada toorelt või kuumtöödeldult, kuid seda ei tohi pastöriseerida. Juust „Saint-Marcellin” on kohalik traditsiooniline toode, mis on välja kujunenud just piimakarja kasvatusele spetsialiseerunud piirkonnas. Töödeldav piim on olnud alati pärit geograafilise piirkonna põllumajandustootjatelt. Oma piirkonda ja selle võimalusi ära kasutavate kvaliteetpiima tootjate ja kohalikku oskusteavet rakendavate töötlejate vaheline koostöö on juustu tuntusele kõvasti kaasa aidanud.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Geograafilises tootmispiirkonnas asuvad laiaulatuslikud rohumaad. Kohalikud tootjad on alati eelistanud piirkondlike söödavarude kasutamist ning see on taganud ka juustu „Saint-Marcellin” iseloomulikud omadused. Selleks et jääda kindlaks traditsioonilisele kasvatusviisile, on veiste söödas eriline koht rohul ja eriti heinal ning täiendsööta antakse vaid piiratud ulatuses.

Lüpsilehmade sööda puhul kohaldatakse järgmisi nõudeid.

| — | Söödaalane sõltumatus: vähemalt 80 % aastase söödaratsiooni kuivainest saadakse geograafilisest piirkonnast. |
| --- | --- |

—

Söödaalane sõltumatus: vähemalt 80 % aastase söödaratsiooni kuivainest saadakse geograafilisest piirkonnast.

| — | Vähemalt 50 % aastase söödaratsiooni kuivainest moodustab rohi mis tahes kujul. |
| --- | --- |

—

Vähemalt 50 % aastase söödaratsiooni kuivainest moodustab rohi mis tahes kujul.

| — | Neljal talvekuul (detsember, jaanuar, veebruar, märts) moodustab hein 15 % söödaratsiooni kuivainest. |
| --- | --- |

—

Neljal talvekuul (detsember, jaanuar, veebruar, märts) moodustab hein 15 % söödaratsiooni kuivainest.

| — | Lubatud täiendsööt moodustab kuni 30 % aastase söödaratsiooni kuivsöödast Sellest lähtuvalt on täiendsöödana lubatud: teraviljade, õliviljade ja valgurikaste kultuuride terad ning nende kultuuride töötlemisega kaasnevad saadused, pähklikoogid ja veetustatud liblikõielised taimed. Eespool osutatud 10 % piiresse jäävate lisaainetena on lubatud: vadak, kartul ja muud mugultaimed, veetustatud peedipulp, melass, sellised söödalisandid nagu mineraalained, vitamiinid, mikroelemendid, sooda, sool. |
| --- | --- |

—

Lubatud täiendsööt moodustab kuni 30 % aastase söödaratsiooni kuivsöödast Sellest lähtuvalt on täiendsöödana lubatud: teraviljade, õliviljade ja valgurikaste kultuuride terad ning nende kultuuride töötlemisega kaasnevad saadused, pähklikoogid ja veetustatud liblikõielised taimed. Eespool osutatud 10 % piiresse jäävate lisaainetena on lubatud: vadak, kartul ja muud mugultaimed, veetustatud peedipulp, melass, sellised söödalisandid nagu mineraalained, vitamiinid, mikroelemendid, sooda, sool.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik piima tootmisetapid, juustu „Saint-Marcellin” töötlemis- ja laagerdumisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Lisaks juustumärgistamise eeskirjadega ette nähtud kohustuslikele tähistustele peab iga juustu peal olema:

| — | nimetus „Saint-Marcellin”, |
| --- | --- |

—

nimetus „Saint-Marcellin”,

| — | juustukoja identifitseerimist võimaldav teave, |
| --- | --- |

—

juustukoja identifitseerimist võimaldav teave,

| — | Euroopa Liidu KGT (IGP) logo ja/või märge „Kaitstud geograafiline tähis” (Indication Géographique Protégée). |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KGT (IGP) logo ja/või märge „Kaitstud geograafiline tähis” (Indication Géographique Protégée).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Juustu „Saint-Marcellin” geograafiline tootmispiirkond asub Rhône’i jõe idakalda ja Vercorsi mäemassiivi vahel. Selle keskmes on tootele nime andnud Saint-Marcellini kommuun (Isère’i departemang), mis oli algselt ka juustu „Saint-Marcellin” turustamiskeskus. Piirkond on määratud kindlaks ajalooliste kriteeriumite (juustu „Saint-Marcellin” tootmise ja turustamise häll) ning geograafiliste kriteeriumite (maastiku sobivus ja selle keskkonna kasutusalad).

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kantoneid.

| | Drôme'i departemang:






  — | järgmised kantonid tervikuna: (La) Chapelle-en-Vercors, Romans-sur-Isère (1. ja 2. kanton), Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Jean-en-Royans; |
| --- | --- | --- |

Drôme'i departemang:

—

järgmised kantonid tervikuna: (La) Chapelle-en-Vercors, Romans-sur-Isère (1. ja 2. kanton), Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Jean-en-Royans;

| — | Bourg-de-Péage’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Alixan, Bourg-de-Péage, Châteauneuf-sur-Isère; |
| --- | --- |

—

Bourg-de-Péage’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Alixan, Bourg-de-Péage, Châteauneuf-sur-Isère;

| — | Chabeuil’ kanton: üksnes järgmised kommuunid: (Le) Chaffal, Chateaudouble, Peyrus; |
| --- | --- |

—

Chabeuil’ kanton: üksnes järgmised kommuunid: (Le) Chaffal, Chateaudouble, Peyrus;

| — | Crest-Nordi kanton: üksnes järgmised kommuunid: Omblèze, Plan-de-Baix; |
| --- | --- |

—

Crest-Nordi kanton: üksnes järgmised kommuunid: Omblèze, Plan-de-Baix;

| — | (Le) Grand-Serre’i kanton: üksnes järgmised kommuunid: Le Grand-Serre, Hauterives, Montrigaud, Saint-Christophe-et-le-Laris, Tersanne; |
| --- | --- |

—

(Le) Grand-Serre’i kanton: üksnes järgmised kommuunid: Le Grand-Serre, Hauterives, Montrigaud, Saint-Christophe-et-le-Laris, Tersanne;

| — | Saint-Vallier’ kanton: üksnes järgmised kommuunid: Châteauneuf-de-Galaure, Claveyson, Fay-le-Clos, La-Motte-de-Galaure, Mureils, Ratières, Saint-Avit, Saint-Barthélémy-de-Vals, Saint-Martin-D'Août, Saint-Uze. |
| --- | --- |

—

Saint-Vallier’ kanton: üksnes järgmised kommuunid: Châteauneuf-de-Galaure, Claveyson, Fay-le-Clos, La-Motte-de-Galaure, Mureils, Ratières, Saint-Avit, Saint-Barthélémy-de-Vals, Saint-Martin-D'Août, Saint-Uze.

| | Isère'i departemang:






  — | järgmised kantonid tervikuna: (La) Côte-Saint-André, (Le) Grand-Lemps, (Le) Pont-Beauvoisin, Pont-en-Royans, Rives, Roybon, Saint-Etienne-de-Saint-Geoirs, Saint-Geoire-en-Valdaine, Saint-Marcellin, Tullins, Vinay, Virieu; |
| --- | --- | --- |

Isère'i departemang:

—

järgmised kantonid tervikuna: (La) Côte-Saint-André, (Le) Grand-Lemps, (Le) Pont-Beauvoisin, Pont-en-Royans, Rives, Roybon, Saint-Etienne-de-Saint-Geoirs, Saint-Geoire-en-Valdaine, Saint-Marcellin, Tullins, Vinay, Virieu;

| — | Saint-Jean-de-Bournay kanton: üksnes järgmised kommuunid: Chatonnay, Eclose, Lieudieu, Meyssies, Saint-Anne-sur-Gervonde, Saint-Jean-de-Bournay, Tramole, Villeneuve-de-Marc; |
| --- | --- |

—

Saint-Jean-de-Bournay kanton: üksnes järgmised kommuunid: Chatonnay, Eclose, Lieudieu, Meyssies, Saint-Anne-sur-Gervonde, Saint-Jean-de-Bournay, Tramole, Villeneuve-de-Marc;

| — | Saint-Laurent-du-Ponti kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Saint-Pierre-d’Entremont, Saint-Pierre-de-Chartreuse; |
| --- | --- |

—

Saint-Laurent-du-Ponti kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Saint-Pierre-d’Entremont, Saint-Pierre-de-Chartreuse;

| — | Fontaine-Sassenage’i kanton: üksnes Veurey-Voroize’i kommuun; |
| --- | --- |

—

Fontaine-Sassenage’i kanton: üksnes Veurey-Voroize’i kommuun;

| — | (La) Tour-du-Pini kanton: üksnes järgmised kommuunid: Montagnieu, Sainte-Blandine, Saint-Victor-de-Cessieu, Torchefelon; |
| --- | --- |

—

(La) Tour-du-Pini kanton: üksnes järgmised kommuunid: Montagnieu, Sainte-Blandine, Saint-Victor-de-Cessieu, Torchefelon;

| — | Villard-de-Lansi kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Engins, Saint-Nizier-du-Moucherotte; |
| --- | --- |

—

Villard-de-Lansi kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Engins, Saint-Nizier-du-Moucherotte;

| — | Voironi kanton, välja arvatud Voreppe’i kommuun. |
| --- | --- |

—

Voironi kanton, välja arvatud Voreppe’i kommuun.

| | Savoie departemang:






  — | (Le) Pont-de-Beauvoisini kanton: üksnes järgmised kommuunid: Belmont-Tramonet, (La) Bridoire, Domessin, (Le) Pont-de-Beauvoisin, Saint-Beron, Verel-de-Montbel; |
| --- | --- | --- |

Savoie departemang:

—

(Le) Pont-de-Beauvoisini kanton: üksnes järgmised kommuunid: Belmont-Tramonet, (La) Bridoire, Domessin, (Le) Pont-de-Beauvoisin, Saint-Beron, Verel-de-Montbel;

| — | Saint-Genix-sur-Guiersi kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Gerbaix, Marcieux, Novalaise. |
| --- | --- |

—

Saint-Genix-sur-Guiersi kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Gerbaix, Marcieux, Novalaise.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Looduslikud tegurid

Juustu „Saint-Marcellin” tootmispiirkond asub Bas Dauphiné piirkonnas Lyoni tasandike ning Chartreuse’i ja Ida-Vercorsi lubjakivimäestike vahel. Piirkonnale on iseloomulikud tertsiaarajastu mäekünkad ning tasandikud, mida liigendavad laiad orud ja idast piirab mägine ala. Alpide ja Provence'i vahele jääv ala kujutab endast tasandiku sujuvat üleminekut mägiseks alaks.

Kliima on valdavalt mõõdukas ja mäestikuline, keskmine temperatuur jääb vahemikku 9–11 °C ning sademeid on 800–1 100 mm.

Piirkonnas puhuvad peamiselt põhja-lõuna suunalised tuuled, mis on jätnud jälje ka tootjate ja töötlejate ajalukku ning tegevusse. Sellised tuuled kuivatasid hästi nii pähkleid ja tubakat kui ka juustu ning avaldasid seega mõju kohaliku olustiku kujunemisele. Seetõttu asutati algsed juustukojad piki sellist tuulekoridori. Aastate jooksul ei ole juustukodade asetus muutunud.

Inimtegur

Juustu „Saint-Marcellin” tootmispiirkond on maapiirkond, kus tegeletakse peamiselt põllumajandusega ja rohumaade osakaal on seetõttu väga kõrge (40–80 % kasutatavast põllumajandusmaast on heinamaad). Piirkonnas tegeletakse kõrvuti nii mitmete kultuuride viljelemisega (peamiselt viljapuud, eelkõige pähklipuud, millelt saadakse kaitstud päritolunimetusega pähklit „Noix de Grenoble”) kui ka piimatootmisele orienteeritud loomakasvatusega.

Taludes valmistatud juustuliik, mis algselt kandis nimetust tomme, on samuti pärit Saint-Marcellini linnast, kus peeti alates XV sajandist piirkonna kõige tähtsamat turgu.

Piirkonnale iseloomulikud tuuled soodustasid juustude, pähklite (ja tubaka) kuivatamist ning seetõttu võib näiteks pähklikuivateid leida kõikjal piirkonnas. Pähklikuivateid sai muu hulgas kasutada ka juustukuivatitena (tommiers), kus juustud riputati korvide reana nelja tuule kätte kuivama.

Alates 1870. aastast hakkasid juustukogujad (coquetiers) kindlatel kuupäevadel taludes ringkäiku tegema. Nad turustasid kõnealust juustu ka sellistes naabruses asuvates keskustes nagu Romans, Grenoble, Lyon, Saint-Étienne ja Avignon, mis on jäänud juustu väga suurteks tarbijateks kuni tänase päevani. Edust tiivustatud talupojad hakkasid üha rohkem juustu tootma ja edasi arenes ka juustu „Saint-Marcellin” turustamine.

Endised juustukogujad arendasid 1920. aastatel välja talus kasutatud valmistusviisil põhineva tootmistehnika (piimakalgendi ja ühesuguste anumate kasutamine jne). Nii tekkisid Saint-Marcellini piirkonnas esimesed juustukojad ja juust „Saint-Marcellin” hakkas ametlikult kandma sellist nimetust.

Juustu „Saint-Marcellin” tootjad püüdsid juba väga varakult organiseeruda ja hakata oma toodet kaitsma. Kõigepealt loodi 1971. aastal juustutootjate ühendus Union des Fabricants du „Saint-Marcellin”, seejärel 1994. aastal Saint-Marcellini erinevaid tootjaid ühendav komitee Comité Interprofessionnel du Saint-Marcellin, kuhu kuuluvad ka piima- ja talutoodete tootjad. Sellest ajast peale on kogu piimatoodete tootmise sektor osalenud juustu „Saint-Marcellin” edendamisel, selle kvaliteedi parandamisel ja nimetuse kaitsmisega tegelemisel.

5.2.   Toote eripära:

Juustu eripärased omadused

Juust „Saint-Marcellin” on ümarate servadega väike juust, mille läbimõõt on 7 cm, kaal vähemalt 80 grammi ja kõrgus ligikaudu 2 cm.

Juustu koorik, mis on mõnikord kergelt kurruline, peab olema suures osas või täielikult kaetud valge või beeži kuni hallikassinise värvusega hallituskihiga.

Juustu kreemja värvusega lõikepind on sile ja ühtlane. Söömisel on juustu koorik suus vaevu aimatav. Pehme juustu „Saint-Marcellin” tekstuur on suussulav, samas kui kuiva juustu „Saint-Marcellin” tekstuur on kõvem.

Juustu „Saint-Marcellin” selges hapukas ja kergelt soolases maitses avaldub rikkalik aroomide tasakaal (puuviljaline maitse, mee maitse jne).

Traditsiooniline oskusteave

Lüpsikarja söötmine, kohalik hein ja eelkõige rohi on suure tähtsusega: lehmi karjatatakse aastas vähemalt 180 päeva avaratel karjamaadel (veiste tihedus kuni 1,4 loomühikut hektari kohta). Nende nõuete abil püütakse tagada töödeldava piima kõrget kvaliteeti.

Kasutatava piima kuumtöötlemine on selgelt piiritletud (pastöriseerimine on keelatud) ning piima näitajaid ei ühtlustata, sest nii säilivad piimas kõik selle algsed omadused ja juust „Saint-Marcellin” saavutab oma aroomirikkuse.

Oma omapära ja iseloomulikkuse võlgneb juust „Saint-Marcellin” erilisele, vanadest tootmisviisidest üle võetud valmistamistehnikale. Kergelt soolane kalgend, mida ei pressita ega segata, vaid kuivatatakse ja laagerdatakse, annab juustule „Saint-Marcellin” selle iseloomulikud organoleptilised omadused.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Juustu „Saint-Marcellin” seos päritolupiirkonnaga põhineb juustu tuntusel, juustu erilistel omadustel ja traditsioonilisel oskusteabel.

Juustu „Saint-Marcellin” tootmine põhineb ajaloolistel karjakasvatustavadel (lehmi karjatatakse erisugustel rohumaadel) ja töötlemistehnikatel, mis on tihedalt seotud loodusliku keskkonnaga.

| — | Tänu geograafilise piirkonna avaratele rohumaadele on veiste söödas oluline koht karjamaal karjatamine ja kohalikul heinal. |
| --- | --- |

—

Tänu geograafilise piirkonna avaratele rohumaadele on veiste söödas oluline koht karjamaal karjatamine ja kohalikul heinal.

| — | Teatavate tuulte esinemine geograafilises piirkonnas on aidanud kaasa juustu säilitamisele kuivatamise ja laagerdamise teel. |
| --- | --- |

—

Teatavate tuulte esinemine geograafilises piirkonnas on aidanud kaasa juustu säilitamisele kuivatamise ja laagerdamise teel.

Kõnealustes tingimustes on hakatud tootma väikese suurusega juuste, mis hakkasid kandma nime „Saint-Marcellin” juba väga varakult (alates XV sajandist), kuna juustudele kanti üle peamise kohaliku turu nimi. Esimesi viiteid seoses juustuga „Saint-Marcellin” võib leida Louis XI arveraamatutes (XV sajand).

Alates 1935. aastast on juustu „Saint-Marcellin” Prantsusmaal piirkonna tootjate soovil ametlikult kirjeldatud. Nimetus sai ametlikuks 1942. aastal ja seejärel on seda mitmel korral muudetud. Alates 1980. aastast vastab juust praeguses spetsifikaadis olevale kirjeldusele: „läbimõõt ligikaudu 70 mm, kõrgus 20–25 mm, kaal vähemalt 80 g, valmistatud kalgendatud lehmapiimast, pehme juust, mida ei ole valmistamise käigus segatud ega pressitud, kergelt soolane, maitse- ja lõhnaaineid ei ole lisatud jne”. Tänu sellele määratlusele on juustu „Saint-Marcellin” tootmine püsinud kindlates raamides.

Tänu juustuga „Saint-Marcellin” seotud pidustustele, samanimelisele muuseumile ja Saint-Marcellini komitee osalemisele kohalikel ja riiklikel põllumajandusüritustel on toote tuntust säilitatud.

Juustu „Saint-Marcellin” praegune kuulsus tuleneb ka sellest, et seda esineb rohkesti Dauphiné ja sellega piirnevate linnade (Lyon, Grenoble, Saint-Étienne) restoranide menüüdes. Juustu võib serveerida nii juustukandikul, soojalt salatiga, tainas küpsetatult või gratäänina. Prantsuse kulinaarpärandit käsitlevas 1995. aasta teoses „L’inventaire du patrimoine culinaire français”, mis on pühendatud Rhône-Alpes'i piirkonnale, on juustust „Saint-Marcellin” kirjutatud artikkel, mis aitab omakorda juustu tuntust kinnitada.

Praegusel ajal on nimetus „Saint-Marcellin” laialdaselt kasutusel seitsmes tootmispiirkonna juustukojas (näiteks võib tuua märgised) ja selle tuntus ulatub piirkondlikust tasandist märksa kaugemale. 2008. aastal toodeti 35,5 miljonit märgisega „Saint-Marcellin” tähistatud juustu.

Juustu pikk ajalugu ja varajane määratlemine on võimaldanud toodet edasi arendada ilma selle omapära kaotamata. Tänu valdkondlikule koostööle, toote seotusele piirkonnaga ja kohalikule oskusteabele on juustu „Saint-Marcellin” tuntus riiklikul tasandil hästi kinnistunud, kuid tootmine on siiski keskendunud juustu algsesse sünnipaika.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPSaint-MarcellinV2.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---