# Uradni list C 363/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.363.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 363 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5523. november 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.363.slv

Uradni list

Evropske unije

C 363

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5523. november 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska Komisija |
| 2012/C 363/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 363/02 | Državne pomoči – Sklepi o predlogu ustreznih ukrepov v skladu s členom 108(1) PDEU, če je zadevna država članica sprejela navedene ukrepe (
  2
  ) | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska Komisija

2012/C 363/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2012/C 363/02

Državne pomoči – Sklepi o predlogu ustreznih ukrepov v skladu s členom 108(1) PDEU, če je zadevna država članica sprejela navedene ukrepe (
  2
  )

2

3

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2012/C 363/03 | Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2012 – Stališče Sveta | 4 |
| | Evropska Komisija |
| 2012/C 363/04 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| 2012/C 363/05 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  2
  ) | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2012/C 363/03

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2012 – Stališče Sveta

4

Evropska Komisija

2012/C 363/04

Menjalni tečaji eura

5

2012/C 363/05

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  2
  )

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

2

6

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska Komisija |
| 2012/C 363/06 | Objava vloge za registracijo na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil | 8 |
| 2012/C 363/07 | Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES: podaljšanje roka – Zahtevek naročnika | 15 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska Komisija

2012/C 363/06

Objava vloge za registracijo na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

8

2012/C 363/07

Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES: podaljšanje roka – Zahtevek naročnika

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi |
| | (2)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi

1

(2)   Besedilo velja za EGP

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska Komisija

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 363/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP, razen kar zadeva proizvode iz Priloge I k Pogodbi)

2012/C 363/01

| Datum sprejetja odločitve | 31.7.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33508 (11/N) |
| Država članica | Danska |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion |
| Pravna podlaga | Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.
  § 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.
  § 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | Nordic Sugar A/S |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Zmanjšanje davčne stopnje |
| Proračun | | Skupni proračun: 17 mio. DKK |

Datum sprejetja odločitve

31.7.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.33508 (11/N)

Država članica

Danska

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion

Pravna podlaga

Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.

§ 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.

§ 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Nordic Sugar A/S

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Zmanjšanje davčne stopnje

Proračun

Skupni proračun: 17 mio. DKK

| | Letni proračun: 1,70 milijona DKK |
| --- | --- |

Letni proračun: 1,70 milijona DKK

Intenzivnost

80 %

Trajanje

Do 31.12.2021

Gospodarski sektorji

Proizvodnja sladkorja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| SKAT |
| --- |
| Østbanegade 123 |
| 2860 |
| DANMARK |

SKAT

Østbanegade 123

2860

DANMARK

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 363/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 363/3

---

Državne pomoči – Sklepi o predlogu ustreznih ukrepov v skladu s členom 108(1) PDEU, če je zadevna država članica sprejela navedene ukrepe

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 363/02

| Datum sprejetja odločitve | 25.7.2012 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | SA.18879 (E 6/06) |
| Država članica: | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI) |
| Pravna podlaga | Voluntary Health Insurance Act 1957 |
| Vrsta ukrepa | Posamična pomoč |
| Cilj | Zavarovanje |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje (obdobje) | do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vse storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Irish Government |
| Hawkins Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.dohc.ie |

Datum sprejetja odločitve

25.7.2012

Št. pomoči

SA.18879 (E 6/06)

Država članica:

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI)

Pravna podlaga

Voluntary Health Insurance Act 1957

Vrsta ukrepa

Posamična pomoč

Cilj

Zavarovanje

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje (obdobje)

do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vse storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Irish Government

Hawkins Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.dohc.ie

Druge informacije

Soglasje Irske s predlogom za ustrezne ukrepe, ki jih je predlagala Komisija v skladu s členom 108(1) PDEU in členoma 18 in 19 Uredbe (ES) št. 659/1999 (1).

Komisija se je odločila, da Irski predlaga ustrezne ukrepe v zvezi z neomejenim jamstvom v korist Voluntary Health Insurance Board (VHI). Irska je dala svoje pisno izrecno in brezpogojno soglasje glede ustreznih ukrepov.

V skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 Komisija zabeleži izrecno in brezpogojno soglasje Irske glede ustreznih ukrepov, ki jih je predlagala.

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 (zdaj člen 88) Pogodbe ES, UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 363/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 363/4

---

Predlog spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2012 – Stališče Sveta

2012/C 363/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) št. 1081/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 (2), in zlasti člena 37 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| — | proračun Unije za proračunsko leto 2012 je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (3), |
| --- | --- |

—

proračun Unije za proračunsko leto 2012 je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (3),

| — | Komisija je 19. septembra 2012 predložila predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2012 – |
| --- | --- |

—

Komisija je 19. septembra 2012 predložila predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2012 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5 za proračunsko leto 2012 sprejel 20. novembra 2012.

Celotno besedilo si je mogoče prebrati na spletišču Sveta: http://www.consilium.europa.eu/

V Bruslju, 20. novembra 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1, s popravkoma v UL L 25, 30.1.2003, str. 43, in UL L 99, 14.4.2007, str. 18.

1

(2)  UL L 311, 26.11.2010, str. 9.

2

(3)  UL L 56, 29.2.2012, s popravkom v UL L 79, 19.3.2012.

3

---

Evropska Komisija

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 363/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 363/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. novembra 2012

2012/C 363/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2893 |
| JPY | japonski jen | 106,42 |
| DKK | danska krona | 7,4577 |
| GBP | funt šterling | 0,80770 |
| SEK | švedska krona | 8,6065 |
| CHF | švicarski frank | 1,2045 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,3250 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,422 |
| HUF | madžarski forint | 279,06 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6962 |
| PLN | poljski zlot | 4,1092 |
| RON | romunski leu | 4,5323 |
| TRY | turška lira | 2,3194 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2420 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2841 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,9934 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5809 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5795 |
| KRW | južnokorejski won | 1 399,76 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,5363 |
| CNY | kitajski juan | 8,0349 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5535 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 423,85 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9465 |
| PHP | filipinski peso | 53,012 |
| RUB | ruski rubelj | 40,1520 |
| THB | tajski bat | 39,582 |
| BRL | brazilski real | 2,6959 |
| MXN | mehiški peso | 16,7523 |
| INR | indijska rupija | 71,0958 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2893

JPY

japonski jen

106,42

DKK

danska krona

7,4577

GBP

funt šterling

0,80770

SEK

švedska krona

8,6065

CHF

švicarski frank

1,2045

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,3250

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,422

HUF

madžarski forint

279,06

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6962

PLN

poljski zlot

4,1092

RON

romunski leu

4,5323

TRY

turška lira

2,3194

AUD

avstralski dolar

1,2420

CAD

kanadski dolar

1,2841

HKD

hongkonški dolar

9,9934

NZD

novozelandski dolar

1,5809

SGD

singapurski dolar

1,5795

KRW

južnokorejski won

1 399,76

ZAR

južnoafriški rand

11,5363

CNY

kitajski juan

8,0349

HRK

hrvaška kuna

7,5535

IDR

indonezijska rupija

12 423,85

MYR

malezijski ringit

3,9465

PHP

filipinski peso

53,012

RUB

ruski rubelj

40,1520

THB

tajski bat

39,582

BRL

brazilski real

2,6959

MXN

mehiški peso

16,7523

INR

indijska rupija

71,0958

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 363/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 363/6

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

2012/C 363/05

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda (in referenčni dokument) | Referenca za nadomeščeni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| Cenelec | EN 50581:2012
  Tehnična dokumentacija za ocenjevanje električnih in elektronskih izdelkov glede na omejitev nevarnih snovi | | |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda (in referenčni dokument)

Referenca za nadomeščeni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda

Opomba 1

(1)

(2)

(3)

(4)

Cenelec

EN 50581:2012

Tehnična dokumentacija za ocenjevanje električnih in elektronskih izdelkov glede na omejitev nevarnih snovi

| Opomba 1: | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1:

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

| Opomba 2.1: | Novi (ali spremenjeni) standard ima enak obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 2.1:

Novi (ali spremenjeni) standard ima enak obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

| Opomba 2.2: | Novi standard ima širši obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 2.2:

Novi standard ima širši obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

| Opomba 2.3: | Novi standard ima ožji obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za (delni) nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive za tiste proizvode, ki spadajo pod novi standard. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za proizvode, ki še vedno spadajo v področje (delno) nadomestnega standarda, vendar ne v področje novega standarda, ostane nespremenjena. |
| --- | --- |

Opomba 2.3:

Novi standard ima ožji obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za (delni) nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive za tiste proizvode, ki spadajo pod novi standard. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za proizvode, ki še vedno spadajo v področje (delno) nadomestnega standarda, vendar ne v področje novega standarda, ostane nespremenjena.

| Opomba 3: | V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3:

V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

OPOMBA:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES. |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES.

| — | Usklajene standarde sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo v angleškem jeziku (CEN in Cenelec objavljata tudi v francoskem in nemškem jeziku). Naslove usklajenih standardov nato nacionalni organi za standardizacijo prevedejo v vse ostale zahtevane uradne jezike Evropske unije. Evropska komisija ni odgovorna za pravilnost naslovov, ki se predložijo za objavo v Uradnem listu. |
| --- | --- |

—

Usklajene standarde sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo v angleškem jeziku (CEN in Cenelec objavljata tudi v francoskem in nemškem jeziku). Naslove usklajenih standardov nato nacionalni organi za standardizacijo prevedejo v vse ostale zahtevane uradne jezike Evropske unije. Evropska komisija ni odgovorna za pravilnost naslovov, ki se predložijo za objavo v Uradnem listu.

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

| — | Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Faks +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Faks +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska Komisija

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 363/8

---

Objava vloge za registracijo na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

2012/C 363/06

V skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„BASTERDSUIKER“/„BASTERDSUICKER“/„BASTERDSUIJCKER“/„BASTERDSUIJKER“/„BASTERD“/„BASTARDSUIKER“/„BASTARDSUICKER“/„BASTARDSUIJCKER“/„BASTARDSUIJKER“/„BASTARD“/„BASTERT“/„BASTERTSUIKER“

ES št.: NL-TSG-0007-0901-12.10.2011

1.   Ime in naslov skupine, ki je predložila vlogo:

| Ime: | Suikerstichting Nederland |
| --- | --- |
| Naslov: | Amsterdamsestraatweg 39a |
| 3744 MA Baarn |
| NEDERLAND |

Ime:

Suikerstichting Nederland

Naslov:

Amsterdamsestraatweg 39a

3744 MA Baarn

NEDERLAND

Tel.

+31 355433455

Faks

+31 355426626

E-naslov:

info@suikerstichting.nl

2.   Država članica ali tretja država:

Nizozemska

3.   Specifikacija proizvoda:

3.1   Imena za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007):

„Basterdsuiker“/„Basterdsuicker“/„Basterdsuijcker“/„Basterdsuijker“/„Basterd“/„Bastardsuiker“/„Bastardsuicker“/„Bastardsuijcker“/„Bastardsuijker“/„Bastard“/„Bastert“/„Bastertsuiker“

Ko se proizvod da na trg, je njegovo ime na etiketi natisnjeno v nizozemskem jeziku. V drugih uradnih jezikih je lahko na etiketi natisnjeno besedilo „proizvedeno na tradicionalen nizozemski način“.

3.2   Navedite, ali gre za ime, ki:

| ☒ | je specifično samo po sebi |
| --- | --- |
|  | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

☒

je specifično samo po sebi



izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime proizvoda se uporablja že od nekdaj. Nekoč je bil „basterdsuiker“ stranski proizvod belega sladkorja, poimenovan basterd. Zakon o sladkorju iz leta 1924 določa, da je „‚basterd‘ stranski proizvod rafiniranja, tj. kristalizacije sirupa, proizvedenega med oblikovanjem sladkornih stožcev“. Enakega ali podobnega imena nima noben drug proizvod.

3.3   Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?:

| ☒ | registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- |
|  | registracija brez pridržanja imena |

☒

registracija s pridržanjem imena



registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda:

| Skupina 2.3 | Slaščice, kruh, testo, pecivo, piškoti in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- |

Skupina 2.3

Slaščice, kruh, testo, pecivo, piškoti in drugi pekovski izdelki

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007):

„Basterdsuiker“ so trdna zrnca (kristali) svetle do temne barve, ki imajo sladek okus (glej tudi točko 3.7) in zelo sladek vonj. Okus in vonj proizvoda „basterdsuiker“ pri nekaterih vrstah bolj, pri drugih pa manj spominjata na karamelo. Proizvod je zaradi majhne vsebnosti vlage precej suh in ima razmeroma dolg rok uporabe. Proizvodu „basterdsuiker“ se vedno doda invertni sladkor, včasih skupaj s sladkornim sirupom in/ali karamelo, kar daje proizvodu naslednje posebne lastnosti:

Fizikalne lastnosti

Osnova za „basterdsuiker“ je drobni kristalni sladkor.

Zrnca kristalnega sladkorja so lahko drobna ali debela, odvisno od trajanja kristalizacije. Za zagotavljanje, da so zrnca primerno velika, se uporabljajo sita. Za proizvodnjo „basterdsuiker“ je primeren le drobni sladkor določene velikosti.

| | Velikost zrnc |
| --- | --- |
| „Basterdsuiker“ bele barve | 0,2–0,4 mm |
| „Basterdsuiker“ svetle/rumene barve | 0,2–0,4 mm |
| „Basterdsuiker“ temne/rjave barve | 0,5–0,9 mm |

Velikost zrnc

„Basterdsuiker“ bele barve

0,2–0,4 mm

„Basterdsuiker“ svetle/rumene barve

0,2–0,4 mm

„Basterdsuiker“ temne/rjave barve

0,5–0,9 mm

„Basterdsuiker“ ima drobljivo in krhko strukturo zaradi višje vsebnosti vlage (zaradi vsebnosti invertnega sladkorja).

Kemijske lastnosti

Zaradi drobnih zrnc je „basterdsuiker“ dobro topen in ima edinstvene lastnosti pri peki. Pri „basterdsuiker“ mora biti vsebnost sladkorja (saharoze) v suhi snovi vsaj 90 %.

Proizvodu se dodaja tudi invertni sladkorni sirup, ki je proizveden iz kristalnega sladkorja. Za hidrolizo saharoze se uporabljajo kisline ali encimi, pri čemer nastanejo molekule glukoze in fruktoze (invertni sladkor).

Vsebnost invertnega sladkorja v končnem proizvodu mora biti vsaj 0,5 %, kar pomeni, da je vsebnost vlage (vsaj 0,5 %, vendar ne več kot 2 %) prav tako višja kot v kristalnem sladkorju.

Pri „basterdsuiker“ vsebnost pepela v suhi snovi ne sme presegati 2,5 %.

Organoleptične lastnosti

„Basterdsuiker“ je nekoliko manj sladek kot kristalni sladkor, saj ima manjšo vsebnost saharoze (vsaj 90 % vsebnosti suhe snovi). Kljub temu se njegov okus ne občuti kot manj sladek, ker se sladkor hitro topi in vsebuje invertni sladkorni sirup. Fruktoza in glukoza (invertni sladkor) dajeta proizvodu „basterdsuiker“ sladek okus, ki ima drugačen profil, ker se sladkoba razvije hitreje (hitreje jo je mogoče okusiti), pri čemer se hitreje poveča intenzivnost okusa, kar pomeni, da se pookus ne ohrani tako dolgo kot pri običajnem kristalnem sladkorju.

Nekatere vrste „basterdsuiker“ (zlasti „basterdsuiker“ svetle/rumene in temne/rjave barve) imajo okus po karameli. „Basterdsuiker“ temne/rjave barve ima zaradi majhne vsebnosti sladkornega sirupa nekoliko slan okus.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1216/2007):

Sirup se predhodno zmeša. Za vsako vrsto „basterdsuiker“ se uporablja drugačna vrsta sirupa, pri čemer so na voljo tri vrste sirupa:

| | Invertni sladkorni sirup | Sladkorni sirup | Karamela |
| --- | --- | --- | --- |
| „Basterdsuiker“ bele barve | x | | |
| „Basterdsuiker“ svetle/rumene barve | x | | x |
| „Basterdsuiker“ temne/rjave barve | x | x | x |

Invertni sladkorni sirup

Sladkorni sirup

Karamela

„Basterdsuiker“ bele barve

x

„Basterdsuiker“ svetle/rumene barve

x

x

„Basterdsuiker“ temne/rjave barve

x

x

x

Sladkor se v posebni posodi za pripravo raztopine raztopi v vodi pri 90 °C, pri čemer nastane osnovna surovina (tekoča raztopina sladkorja) za proizvodnjo invertnega sladkornega sirupa.

Tekoči invertni sladkorni sirup se proizvede tako, da se tekoči raztopini sladkorja doda kislina (npr. citronska kislina), pri čemer se mešanica segreva. Ko se doseže ustrezna stopnja inverzije, se doda natrijev hidroksid, da se postopek inverzije ustavi. Invertni sladkorni sirup se nato ponovno ohladi na približno 45 °C. Iz tega proizvoda se lahko proizvede „basterdsuiker“ bele barve. Pri nekaterih receptih se lahko dodata tudi karamela in/ali sladkorni sirup. Po mešanju so ti sirupi primerni za proizvodnjo „basterdsuiker“ svetle/rumene barve in „basterdsuiker“ temne/rjave barve.

Najprej je treba izbrati primeren recept. Kristalni sladkor s tipično velikostjo zrnc (v povprečju med 0,5 mm in 1,5 mm) se zmelje/preseje, da se dobijo drobnejša zrnca, ki morajo biti na koncu tipične velikosti (glej preglednico v točki 3.5). Pri tem se uporabljajo mlini in/ali naprave za presejanje.

Ta sladkor se nato presuje. Pri nekaterih receptih se ustrezna količina sladkorja samodejno doda v mešalni vijak ali mešalnik. Ustrezen sirup se načrpa v merilno posodo, ki se samodejno napolni. Primerna količina sirupa glede na posamezen recept se doda v mešalni vijak ali mešalnik. Če se uporabi mešalni vijak, se sladkor in sirup zmešata pri določeni hitrosti mešanja (določeni v receptu), ki je odvisna od velikosti vijaka. Pretok sladkorja in sirupa ter dolžina mešalnega vijaka se prilagodita tako, da na spodnjem delu mešalnega vijaka nastane homogena zmes z želenimi značilnostmi (glej preglednico v točki 3.9). Če se uporabi mešalnik, se zmes meša, dokler nazadnje ne nastane homogena zmes z želenimi značilnostmi (glej preglednico v točki 3.9).

3.7   Posebnost kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1216/2007):

Posebna značilnost proizvoda „basterdsuiker“ temelji na dejstvu, da se ta kakovosten sladkor močno razlikuje od drugih vrst sladkorja, kot sta beli kristalni sladkor in surovi trsni sladkor.

Proizvod „basterdsuiker“ ima zaradi vsebnosti invertnega sladkorja edinstveno sestavo in več posebnih lastnosti.

Rjava obarvanost

„Basterdsuiker“ vsebuje določeno količino invertnega sladkorja (glej preglednico v točki 3.9). Invertni sladkor vsebuje enaka deleža glukoze in fruktoze, ki sta reducirajoča sladkorja. To pomeni, da v kombinaciji z nekaterimi (proteinskimi) aminokislinami med segrevanjem reagirata (Maillardova reakcija) in pod vplivom vlage tvorita kondenzacijske produkte. Pri Maillardovi reakciji se sprosti ogljikov dioksid, pri čemer se tvorijo temno obarvane sestavine (melanoidi). Proizvod se torej med peko rjavo obarva.

Zaradi količine invertnega sladkorja v „basterdsuiker“ reakcija poteka pri nižji temperaturi kot pri kristalnem sladkorju, zato pečeni proizvodi, ki vsebujejo „basterdsuiker“, hitreje porjavijo kot proizvodi, ki vsebujejo druge vrste sladkorja. Ko je proizvod, ki vsebuje „basterdsuiker“, pečen, je rjavo obarvan. Proizvodi, ki vsebujejo druge vrste sladkorja, so lahko po koncu pečenja še vedno zelo svetle barve. Stopnja porjavelosti je odvisna od vrste uporabljenega „basterdsuiker“. Če se uporabi „basterdsuiker“ bele barve, je proizvod zelo svetlo rjave barve, če se uporabi „basterdsuiker“ temne/rjave barve, pa je barva proizvoda najintenzivnejša.

Okus

Pri Maillardovi reakciji se ne sprostijo le ogljikov dioksid in temno obarvane sestavine, ampak se izoblikuje tudi okus. To daje pekovskim izdelkom, ki vsebujejo „basterdsuiker“, značilen sladek okus, drugačen od okusa, ki bi ga ti proizvodi imeli, če bi vsebovali druge vrste sladkorja. Z Maillardovo reakcijo dobi vsak proizvod značilen okus, od katerega je odvisna tudi njegova aroma. Ta značilen okus spominja na mandlje, karamelo in med. Izrazitost okusa po karameli je odvisna od vrste uporabljenega „basterdsuiker“.

Svežina

Druga značilnost invertnega sladkorja je sposobnost vpijanja in vezave vlage. Proizvodi, v katerih se vlaga veže (ohrani), ostanejo dalj časa mehki in voljni ter se ne izsušijo.

Poleg tega temno obarvane sestavine (melanoidi) v pekovskih izdelkih, ki vsebujejo maščobe, delujejo kot antioksidanti in preprečujejo, da bi maščoba postala žarka, zaradi česar je rok uporabe daljši.

Zaradi teh dveh značilnosti proizvodi, ki vsebujejo „basterdsuiker“, ostanejo dalj časa sveži kot proizvodi, ki vsebujejo druge vrste sladkorja.

Topnost

Ker so zrnca „basterdsuiker“ majhna, se proizvod v testu hitreje raztopi kot kristalni sladkor, zlasti v testu, ki vsebuje maščobe in malo vode. „Basterdsuiker“ se raztopi v vlagi, ki jo vsebuje proizvod, s čimer se poveča vsebnost tekočin v testu. (Če se v testu ohrani manj trdnih kristalov sladkorja, se poveča vsebnost raztopljenega, tekočega sladkorja.) Zaradi tega je testo bolj voljno in mehkejše, struktura pekovskih izdelkov, ki vsebujejo „basterdsuiker“, pa je bolj fina in manj hrustljava (mehkejša), kot če bi vsebovali druge vrste sladkorja.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe (ES) št. 1216/2007):

Vloga za registracijo temelji na dejstvu, da sta za „basterdsuiker“ značilni tradicionalna metoda proizvodnje in tradicionalna sestava.

Tradicionalna metoda proizvodnje

Prvotno (na začetku 17. stoletja) so „basterdsuiker“ proizvajali ročno, zdaj pa se ta proizvod že celo stoletje proizvaja v tovarnah. Proizvodnja v tovarnah se od takrat ni spremenila, čeprav se je postopek proizvodnje izboljšal, poenostavil in dodatno mehaniziral. Tovarne (ustanovljene na začetku 20. stoletja, okrog leta 1910) še vedno obratujejo. Z napredkom tehnologije so se posodobile.

17., 18. in 19. stoletje

„Basterdsuiker“ je vrsta sladkorja, ki je bila tradicionalno opredeljena kot stranski proizvod, ki ostane pri proizvodnji sladkorja. To je bil prvi sladkor, ki je nastal v proizvodnem postopku in ni več izpolnjeval specifikacij za beli sladkor. V skladu z določbami zakona o trošarinah je bil „basterdsuiker“ veliko cenejši. Takratni peki, ki so pri nakupu seveda upoštevali ceno, so kmalu presenečeno ugotovili, da so z uporabo tega cenejšega („bastard“) sladkorja njihovi končni izdelki veliko boljši.

V knjigi De Suikerraffinadeur (Rafinerija sladkorja) avtorja J. H. Reisiga iz leta 1783 je opisan postopek proizvodnje sladkorja „basterden“. Temen sladkorni sirup so nalili v stožčaste kalupe in ga pustili, da se posuši. Čez dva do tri dni so sladkorne stožce „pokrili“ in tako odstranili preostali sirup. To so naredili tako, da so sladkorne stožce počasi prelili z vodo. Da voda ne bi raztopila trdne podlage, so kalup premazali s posebno belo glino, skozi katero je počasi pronicala voda. Preostalo plast suhe gline so odstranili s sladkornega stožca, pri čemer so ta postopek ponavljali, dokler na stožcih ni bilo več nobene nepravilnosti. Vsak sladkorni stožec „basterdsuiker“ je bil vseh treh barv, ker se je zaradi uporabljene metode sirup usedel na dno kalupa oziroma na vrh sladkornega stožca. Sladkor so nato v več fazah postrgali s stožca in ga razvrstili v kategorije „beli“, „srednji“ in „običajni“„basterdsuiker“, pri čemer so stožec ostrgali od spodaj navzgor. Količina sirupa v „basterdsuiker“ in vsebnost saharoze sta bili pri posameznih vrstah različni (čeprav je bila vsebnost saharoze manjša kot pri kristalnem sladkorju). Vse do danes še vedno obstajajo tri vrste „basterdsuiker“, in sicer beli, rumeni/svetli (srednje obarvan) in temni/rjavi.

Konec 19. stoletja in 20. stoletje

Zaradi edinstvene kombinacije kristalnega sladkorja, sirupa in/ali karamele, ki zagotavlja edinstvene lastnosti pri pečenju, je postal „basterdsuiker“ nepogrešljiv za peke in slaščičarje. Lastnosti „basterdsuiker“ pri pečenju (glej točko 3.7) so ključne za uspešno pripravo dobrega izdelka. Pekovski izdelki, ki vsebujejo „basterdsuiker“, so edinstveni zaradi svoje rjave barve, okusa, strukture in daljšega roka uporabe.

Ker so tovarne, ki so proizvajale sladkor iz sladkorne pese, zaradi tehnološkega napredka začele proizvajati vedno manjše količine proizvoda „basterdsuiker“ (kot stranskega proizvoda), so zaradi stalnega povpraševanja po proizvodu, ki namesto kristalnega sladkorja vsebuje sirup, začele posebej proizvajati vse tri vrste tega sladkorja (po naročilu). Način priprave „basterdsuiker“ je od konca 19. stoletja praktično nespremenjen.

Pregled primerjave med metodo proizvodnje ob ustanovitvi tovarn in sedanjo metodo:

| Metoda proizvodnje (kakor je opisana v točki 3.6) | Nekoč (pred približno 100 leti) | Zdaj |
| --- | --- | --- |
| Dodajanje kisline tekoči raztopini sladkorja | x | x |
| Segrevanje | x | x |
| Zaustavitev postopka inverzije z dodajanjem natrijevega hidroksida | x | x |
| Ponovno ohlajanje | x | x |
| Dodajanje karamele in/ali sladkornega sirupa, če tako zahteva recept | x | x |
| Mešanje invertnega sladkornega sirupa | x | x |
| Mletje/presejanje kristalnega sladkorja, da se zagotovi ustrezna velikost kristalov | x | x |
| Dodajanje ustrezne količine sirupa kristalnemu sladkorju, ki je določena v receptu | x | x |
| Mešanje, dokler ne nastane homogena masa | x | x |

Metoda proizvodnje (kakor je opisana v točki 3.6)

Nekoč (pred približno 100 leti)

Zdaj

Dodajanje kisline tekoči raztopini sladkorja

x

x

Segrevanje

x

x

Zaustavitev postopka inverzije z dodajanjem natrijevega hidroksida

x

x

Ponovno ohlajanje

x

x

Dodajanje karamele in/ali sladkornega sirupa, če tako zahteva recept

x

x

Mešanje invertnega sladkornega sirupa

x

x

Mletje/presejanje kristalnega sladkorja, da se zagotovi ustrezna velikost kristalov

x

x

Dodajanje ustrezne količine sirupa kristalnemu sladkorju, ki je določena v receptu

x

x

Mešanje, dokler ne nastane homogena masa

x

x

Postopek proizvodnje se je izboljšal, poenostavil in dodatno mehaniziral. Tovarne (ustanovljene na začetku 20. stoletja, okrog leta 1910) še vedno obratujejo. Z napredkom tehnologije so se posodobile.

Tradicionalna sestava

„Basterdsuiker“ je tradicionalno proizveden iz kristalnega sladkorja, ki se zmeša s sirupom in/ali karamelo. Vse tri vrste „basterdsuiker“ (zlasti „basterdsuiker“ svetle/rumene in temne/rjave barve) so obstajale še pred industrializacijo proizvodnega postopka. Njegova sestava se zaradi industrializacije ni veliko spremenila.

Sestava sodobnega „basterdsuiker“, ki je opisana v točki 3.9, se od začetka 20. stoletja ni spremenila.

V zakonu o sladkorju iz leta 1924 je bila ta vrsta sladkorja opisana kot kristalni sladkor, običajno rumene ali rjavkaste barve, ki je posledica vsebnosti sirupa. Kar zadeva barvo, je bil v odloku o sladkorju in sirupu iz leta 1977 (zakon o živilih) proizvod „basterdsuiker“ natančneje opisan kot proizvod bele, svetle/rumene ali rjave/temne barve. Poleg tega je bila najmanjša vsebnost sladkorja 90 %, najmanjša vsebnost invertnega sladkorja pa 0,5 %. Najvišja vsebnost pepela v suhi snovi je bila 2,5 %. Od 12. julija 2004 ne obstajajo več nobena posebna nacionalna pravila, ki bi veljala za „basterdsuiker“.

Zgoraj navedene značilnosti sestave „basterdsuiker“ se niso spremenile in so enake kot zahteve za sestavo sodobnega „basterdsuiker“, kakor je opisano v točki 3.9.

„Basterdsuiker“ je dobro znan že več generacijam gospodinjstev, pri čemer pa ni cenjen le zaradi svojih lastnosti pri pečenju. Zaradi prijetnega in sladkega okusa se je pozneje začel uporabljati kot aromatičen in sladek dodatek h kruhu, dodaja pa se tudi vroči ovseni kaši in palačinkam. Zaradi nekoliko višje temperature ovsene kaše in palačink ima „basterdsuiker“ v kombinaciji s tema jedema izrazitejši okus in aromo. V knjigi Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool (Kuharska knjiga amsterdamske gospodinjske šole) avtorice C. J. Wannée, 6. izdaja iz leta 1910, je navedeno, da se „basterdsuiker“ pogosto postreže kot priloga. Jedi, pripravljene po „tradicionalnih“ nizozemskih receptih, pogosto niso imele najbolj polnega okusa, zato so njihov okus izboljšali s prilogo v obliki „basterdsuiker“. S prihodom mednarodne kuhinje in spremembami prehranjevalnih navad se „basterdsuiker“ v sodobnih gospodinjstvih kot samostojni proizvod vedno redkeje uporablja.

Tradicionalno obstajajo tri vrste proizvoda „basterdsuiker“. Uporaba belega, svetlega/rumenega ali temnega/rjavega „basterdsuiker“ je odvisna od njihovih lastnosti pri pečenju in želenega rezultata (glej značilnosti v točki 3.7). Od tega sta odvisna okus in stopnja porjavelosti. Če se uporabi beli „basterdsuiker“, je okus končnega proizvoda bolj nevtralen, njegova barva pa je svetlejša. Temnejši kot je „basterdsuiker“, močnejši je njegov okus in bolj podoben karameli, njegova barva pa je temnejša.

3.9   Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe (ES) št. 1216/2007):

Posebne značilnosti „basterdsuiker“ je mogoče preskusiti na podlagi naslednjih minimalnih zahtev, ki jih je mogoče izmeriti. Proizvajalec med vsako proizvodno serijo preveri naslednje:

| | Vsebnost invertnega sladkorja v končnem proizvodu | Barva |
| --- | --- | --- |
| „Basterdsuiker“ bele barve | 0,5–1,6 % | 10–200 IU |
| „Basterdsuiker“ svetle/rumene barve | 1,5–2,5 % | 5 000–8 000 IU |
| „Basterdsuiker“ temne/rjave barve | 1,0–3,0 % | 15 000–30 000 IU |

Vsebnost invertnega sladkorja v končnem proizvodu

Barva

„Basterdsuiker“ bele barve

0,5–1,6 %

10–200 IU

„Basterdsuiker“ svetle/rumene barve

1,5–2,5 %

5 000–8 000 IU

„Basterdsuiker“ temne/rjave barve

1,0–3,0 %

15 000–30 000 IU

Za merjenje vsebnosti invertnega sladkorja in barve se uporablja najsodobnejša metoda ICUMSA.

ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis – Mednarodni odbor za enotne metode analiziranja sladkorja) je mednarodna organizacija, ki združuje dejavnosti nacionalnih odborov za analiziranje sladkorja iz več kot 30 držav članic. Gre za posredno merjenje čistosti sladkorja, ki je neposredno povezano z njegovo barvo: manjše kot je število enot ICUMSA (IU), bolj bel (in čistejši) je sladkor.

Nizozemski organ za varnost hrane in potrošniških izdelkov (Voedsel en Warenautoriteit – VWA) to preverja prek spremljanja kontrol. VWA izvaja letne naključne kontrole proizvajalcev s preverjanjem shranjenih podatkov v zvezi z vsebnostjo invertnega sladkorja v končnem proizvodu in njegovo barvo (ki ju izmeri proizvajalec za vsako proizvodno serijo, pri čemer so ti podatki shranjeni v digitalni obliki).

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda:

4.1   Naziv in naslov:

| Naziv: | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- |
| Naslov: | Catharijnesingel 59 |
| 3511 GG Utrecht |
| NEDERLAND |

Naziv:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Naslov:

Catharijnesingel 59

3511 GG Utrecht

NEDERLAND

Tel.

+31 882233333

E-naslov:

info@vwa.nl

| ☒ Javni |  Zasebni |
| --- | --- |

☒ Javni

 Zasebni

4.2   Posebne naloge organa ali telesa:

Nizozemski organ za varnost hrane in potrošniških izdelkov je pristojen za preverjanje skladnosti z zahtevami specifikacije proizvoda za „Basterdsuiker“.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 23.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 363/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 363/15

---

Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES: podaljšanje roka

Zahtevek naročnika

2012/C 363/07

Komisija je 3. oktobra 2012 prejela zahtevek v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1).

Zahtevek družbe Magyar Posta se nanaša na domače logistične storitve za paketno pošto, ki se opravljajo na Madžarskem. Zahtevek je bil predmet obvestila, objavljenega na strani 14 UL C 313 z dne 17. oktobra 2012. Prvotni rok se izteče 4. januarja 2013.

Ker morajo službe Komisije pridobiti in pregledati dodatne informacije, se v skladu z določbami drugega stavka člena 30(6) rok, v katerem mora Komisija sprejeti odločbo o navedeni prošnji, podaljša za tri mesece.

Končni rok se torej izteče 4. aprila 2013.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

---