# Euroopa Liidu C 367/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.367.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 367 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide27. november 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.367.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 367

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide27. november 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 367/01 | Komisjoni teatis, milles teavitatakse liikmesriike Filipiinide meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi teatavatest puudustest STCW konventsiooni nõuete täitmisel (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 367/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 367/01

Komisjoni teatis, milles teavitatakse liikmesriike Filipiinide meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi teatavatest puudustest STCW konventsiooni nõuete täitmisel (
  1
  )

1

1

2012/C 367/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  )

1

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 367/03 | Euro vahetuskurss | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 367/03

Euro vahetuskurss

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 367/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 367/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 367/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 8 |
| 2012/C 367/07 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 13 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 367/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

2012/C 367/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 367/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

8

2012/C 367/07

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

13

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2012/C 367/08 | Ühtse põllukultuuride sordilehe – 30. tervikväljaande 3. lisa – parandus (ELT C 102 A, 5.4.2012) | 18 |

Parandused

2012/C 367/08

Ühtse põllukultuuride sordilehe – 30. tervikväljaande 3. lisa – parandus (ELT C 102 A, 5.4.2012)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/1

---

Komisjoni teatis, milles teavitatakse liikmesriike Filipiinide meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi teatavatest puudustest STCW konventsiooni nõuete täitmisel

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 367/01

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsioon), mida on muudetud 1995. aastal, eeskirja I/10 kohaselt võivad osalisriigid kinnituslehega tunnustada tankerite ja gaasitankerite kaptenitele ja tüürimeestele antud kutsetunnistusi ja pädevustunnistusi, mille on välja andnud teine osalisriik, tingimusel et tunnustav osaline on kontrollinud, et tunnustatav osaline täidab konventsiooni nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsioon), mida on muudetud 1995. aastal, eeskirja I/10 kohaselt võivad osalisriigid kinnituslehega tunnustada tankerite ja gaasitankerite kaptenitele ja tüürimeestele antud kutsetunnistusi ja pädevustunnistusi, mille on välja andnud teine osalisriik, tingimusel et tunnustav osaline on kontrollinud, et tunnustatav osaline täidab konventsiooni nõudeid.

| (2) | Euroopa Liidu õiguse kohaselt on kolmandates riikides seoses STCW konventsiooniga väljaantud tunnistuste tunnustamine tagatud liidu tasandil. Tegelikult võivad liikmesriigid direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt kinnitada kõnealused kolmandas riigis väljaantud meremeeste tunnistused üksnes siis, kui asjaomast riiki on lisaks eespool nimetatud direktiivis sätestatud menetlusele tunnustatud ka komisjoni otsusega. Komisjoni otsus tuleneb hindamisest, milles käsitletakse kolmanda riigi haridus-, väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi vastavust STCW konventsiooni nõuetele. Kõnealune hindamine põhineb komisjoni poolt kogutud teabel ja tehtud kontrollimistel, milles teda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu õiguse kohaselt on kolmandates riikides seoses STCW konventsiooniga väljaantud tunnistuste tunnustamine tagatud liidu tasandil. Tegelikult võivad liikmesriigid direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt kinnitada kõnealused kolmandas riigis väljaantud meremeeste tunnistused üksnes siis, kui asjaomast riiki on lisaks eespool nimetatud direktiivis sätestatud menetlusele tunnustatud ka komisjoni otsusega. Komisjoni otsus tuleneb hindamisest, milles käsitletakse kolmanda riigi haridus-, väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi vastavust STCW konventsiooni nõuetele. Kõnealune hindamine põhineb komisjoni poolt kogutud teabel ja tehtud kontrollimistel, milles teda abistab Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA).

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) (2) kehtestatud endise korra kohaselt saaksid liikmesriigid tunnustada kolmandaid riike seoses STCW konventsiooniga ka ainult kahepoolselt ning sellised tunnustused, mis endiselt kehtivad kooskõlas direktiivi 2008/106/EÜ artikli 19 lõikega 5, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealuse endise korra kohaselt on Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik tunnustanud Filipiinide väljaantud teatavat liiki tunnistusi (3). Neid tunnustusi võivad kasutada kõik liikmesriigid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) (2) kehtestatud endise korra kohaselt saaksid liikmesriigid tunnustada kolmandaid riike seoses STCW konventsiooniga ka ainult kahepoolselt ning sellised tunnustused, mis endiselt kehtivad kooskõlas direktiivi 2008/106/EÜ artikli 19 lõikega 5, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealuse endise korra kohaselt on Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik tunnustanud Filipiinide väljaantud teatavat liiki tunnistusi (3). Neid tunnustusi võivad kasutada kõik liikmesriigid.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2008/106/EÜ artikli 21 lõikele 1 tuleb kõiki (endise või käesoleva korra kohaselt) tunnustatud kolmandaid riike uuesti hinnata vähemalt iga viie aasta järel, et kontrollida, kas nad endiselt täidavad kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud asjaomaseid kriteeriumeid (peamiselt STCW konventsiooniga ettenähtud nõuded) ja seda, kas tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohaseid meetmeid. Kui sellised riigid ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab komisjon liikmesriigile sellest koos põhjendustega, nagu on sätestatud direktiivi 2008/106/EÜ artiklis 20. Tunnustamise saab siis tunnistada kehtetuks vastavalt kõnealuses direktiivis sätestatud menetlusele. Kuni komisjon võtab vastu kehtetuks tunnistamise otsuse, võivad liikmesriigid endiselt kinnitada kolmanda osalisriigi väljaantud tunnistusi. Kui otsus on vastu võetud, ei saa tunnistusi enam kinnitada, samas kui enne otsuse vastuvõtmise kuupäeva väljaantud kinnituslehed kehtivad kuni nende kehtivustähtaja lõpuni. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2008/106/EÜ artikli 21 lõikele 1 tuleb kõiki (endise või käesoleva korra kohaselt) tunnustatud kolmandaid riike uuesti hinnata vähemalt iga viie aasta järel, et kontrollida, kas nad endiselt täidavad kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud asjaomaseid kriteeriumeid (peamiselt STCW konventsiooniga ettenähtud nõuded) ja seda, kas tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohaseid meetmeid. Kui sellised riigid ei täida enam STCW konventsiooni nõudeid, teatab komisjon liikmesriigile sellest koos põhjendustega, nagu on sätestatud direktiivi 2008/106/EÜ artiklis 20. Tunnustamise saab siis tunnistada kehtetuks vastavalt kõnealuses direktiivis sätestatud menetlusele. Kuni komisjon võtab vastu kehtetuks tunnistamise otsuse, võivad liikmesriigid endiselt kinnitada kolmanda osalisriigi väljaantud tunnistusi. Kui otsus on vastu võetud, ei saa tunnistusi enam kinnitada, samas kui enne otsuse vastuvõtmise kuupäeva väljaantud kinnituslehed kehtivad kuni nende kehtivustähtaja lõpuni.

| (5) | Sellest tulenevalt alustas komisjon 2006. aasta märtsis Euroopa Meresõiduohutuse Ameti abil Filipiinide haridus-, väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi uuesti hindamist. Esimese kontrollimise käigus tuvastati mitmed puudused. Järgmised kontrollimised tehti 2010. aasta aprillis ja 2012. aasta märtsis. 2010. aasta kontrollimise käigus tuvastati küll olulised puudused, aga samas täheldati märkimisväärseid edusamme võrreldes 2006. aastaga. Sellest ajast jäänud peamised puudujäägid: õigusaktid ei vasta kõigile meremeeste diplomeerimist käsitlevatele konventsiooni nõuetele, eelkõige selles osas, mis on seotud ohvitseride võimalusega pääseda juurde juhtimisstruktuuridele, ilma et nad oleksid osalenud konventsiooniga nõutud konkreetsetel koolitustel; ebapiisav väljaõpe laeva pardal, eelkõige seoses kadettidega, kes viibivad merel reakoosseisu tasustatud liikmetena; puudulik kvaliteedinõuete süsteem, mis ei hõlma kõiki STCWga seotud tegevuste eest vastutavaid haldusharusid, mille puhul konventsiooni kohaselt on vaja kvaliteedinõuete süsteemi; menetluse puudumine kvaliteedinõuete süsteemi rakendamiseks; koolides tuvastatud olulised puudused, millest ilmneb, et pädevad haldusasutused on koole puudulikult või ebapiisavalt kontrollinud; puuduvad, mittetäielikud või nõuetele mittevastavalt kasutavad seadmed koolides (nt imitaatorid tüürimeestele); lubamatud, sageli tõsiselt eeskirjadevastased väljaõppetavad koolides. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt alustas komisjon 2006. aasta märtsis Euroopa Meresõiduohutuse Ameti abil Filipiinide haridus-, väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemi uuesti hindamist. Esimese kontrollimise käigus tuvastati mitmed puudused. Järgmised kontrollimised tehti 2010. aasta aprillis ja 2012. aasta märtsis. 2010. aasta kontrollimise käigus tuvastati küll olulised puudused, aga samas täheldati märkimisväärseid edusamme võrreldes 2006. aastaga. Sellest ajast jäänud peamised puudujäägid: õigusaktid ei vasta kõigile meremeeste diplomeerimist käsitlevatele konventsiooni nõuetele, eelkõige selles osas, mis on seotud ohvitseride võimalusega pääseda juurde juhtimisstruktuuridele, ilma et nad oleksid osalenud konventsiooniga nõutud konkreetsetel koolitustel; ebapiisav väljaõpe laeva pardal, eelkõige seoses kadettidega, kes viibivad merel reakoosseisu tasustatud liikmetena; puudulik kvaliteedinõuete süsteem, mis ei hõlma kõiki STCWga seotud tegevuste eest vastutavaid haldusharusid, mille puhul konventsiooni kohaselt on vaja kvaliteedinõuete süsteemi; menetluse puudumine kvaliteedinõuete süsteemi rakendamiseks; koolides tuvastatud olulised puudused, millest ilmneb, et pädevad haldusasutused on koole puudulikult või ebapiisavalt kontrollinud; puuduvad, mittetäielikud või nõuetele mittevastavalt kasutavad seadmed koolides (nt imitaatorid tüürimeestele); lubamatud, sageli tõsiselt eeskirjadevastased väljaõppetavad koolides.

| (6) | Koostöös EMSAga on komisjon korduvalt juhtinud Filipiinide ametiasutuste tähelepanu eespool esitatud puudustele. Komisjoni hinnang ja sellest tulenev konkreetsete parandusmeetmete võtmise nõue esitati kõnealustele ametiasutustele 27. veebruari 2009, 4. veebruari 2010, 6. mai 2011 ja 26. detsembri 2011 kirjas. Eelkõige nõudis komisjon 6. mai 2011 kirjas, et Filipiinide ametiasutused esitaksid olulisi tõendeid selle kohta, et tuvastatud puudujäägid on kõrvaldatud või on alustatud nende kõrvaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Koostöös EMSAga on komisjon korduvalt juhtinud Filipiinide ametiasutuste tähelepanu eespool esitatud puudustele. Komisjoni hinnang ja sellest tulenev konkreetsete parandusmeetmete võtmise nõue esitati kõnealustele ametiasutustele 27. veebruari 2009, 4. veebruari 2010, 6. mai 2011 ja 26. detsembri 2011 kirjas. Eelkõige nõudis komisjon 6. mai 2011 kirjas, et Filipiinide ametiasutused esitaksid olulisi tõendeid selle kohta, et tuvastatud puudujäägid on kõrvaldatud või on alustatud nende kõrvaldamist.

| (7) | Filipiinide ametiasutused esitasid 10. mai 2009, 13. juuli 2010, 19. augusti 2011 ja 25. jaanuari 2012 kirjas teabe ja tõendid selliste parandusmeetmete kohta, mille nad on lõpetanud või mida võtnud kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks. 19. augusti 2011 kirjale oli lisatud kõnealuseid parandusmeetmeid tõendav ulatuslik dokumentide kogum, milles oli eelkõige käsitletud seadusandluse puudujääke ja puuduvaid seadmeid. |
| --- | --- |

(7)

Filipiinide ametiasutused esitasid 10. mai 2009, 13. juuli 2010, 19. augusti 2011 ja 25. jaanuari 2012 kirjas teabe ja tõendid selliste parandusmeetmete kohta, mille nad on lõpetanud või mida võtnud kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks. 19. augusti 2011 kirjale oli lisatud kõnealuseid parandusmeetmeid tõendav ulatuslik dokumentide kogum, milles oli eelkõige käsitletud seadusandluse puudujääke ja puuduvaid seadmeid.

| (8) | 19. augusti 2011 kirjas ja selle lisas tõendatud meetmete võtmisega näisid Filipiini ametiasutused olevat kõrvaldanud järgmised puudujäägid: puudujäägid seadusandluse valdkonnas, eelkõige seoses juhtivtöötajate diplomeerimisnõuetega; puudujäägid seoses reakoosseisu tasustatud liikmena merel viibivate kadettide ebapiisava väljaõppega laeva pardal; kvaliteedinõuete süsteemiga seotud puudujäägid; kooli järelevalvemenetlustega seotud puudujäägid. Filipiinide ametiasutuste edastatud toimikud hõlmasid ka selliste dokumentide kogumit, millega tõendati seadmete ostmist või muid tehinguid (nt rendilepingud), et koolidele imitaatoreid soetada. Kõiki nimetatud parandusmeetmeid oli vaja kohapeal kontrollida. |
| --- | --- |

(8)

19. augusti 2011 kirjas ja selle lisas tõendatud meetmete võtmisega näisid Filipiini ametiasutused olevat kõrvaldanud järgmised puudujäägid: puudujäägid seadusandluse valdkonnas, eelkõige seoses juhtivtöötajate diplomeerimisnõuetega; puudujäägid seoses reakoosseisu tasustatud liikmena merel viibivate kadettide ebapiisava väljaõppega laeva pardal; kvaliteedinõuete süsteemiga seotud puudujäägid; kooli järelevalvemenetlustega seotud puudujäägid. Filipiinide ametiasutuste edastatud toimikud hõlmasid ka selliste dokumentide kogumit, millega tõendati seadmete ostmist või muid tehinguid (nt rendilepingud), et koolidele imitaatoreid soetada. Kõiki nimetatud parandusmeetmeid oli vaja kohapeal kontrollida.

| (9) | Seepärast kontrollis EMSA 2012. aasta märtsis Filipiine uuesti peamiselt selleks, et kontrollida selliste haldusvaldkonna parandusmeetmete rakendamist, millest komisjonile anti aru 2011. aasta augustis esitatud dokumentides. Merendusalaseid haridus- ja väljaõppeasutusi EMSA selles etapis ei kontrollinud. Filipiinide poolt 2011. aastal esitatud, väljaõppeasutusi käsitlevaid dokumentaalseid tõendeid kontrollitakse EMSA järgmiste, 2013. aasta alguseks kavandatud kontrollkäikude jooksul. Kuna mõlemad puudujäägid ja nendest tingitud parandusmeetmed ei olnud seotud üksnes seadmete olemasoluga kogu riigi haridus- ja väljaõppeasustustes, vaid ka nende nõuetekohase kasutamisega, ning kuna selliste seadmete tundmaõppimine nõuab aega, pidas komisjon asjakohasemaks teha vastav kontroll hilisemas etapis. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast kontrollis EMSA 2012. aasta märtsis Filipiine uuesti peamiselt selleks, et kontrollida selliste haldusvaldkonna parandusmeetmete rakendamist, millest komisjonile anti aru 2011. aasta augustis esitatud dokumentides. Merendusalaseid haridus- ja väljaõppeasutusi EMSA selles etapis ei kontrollinud. Filipiinide poolt 2011. aastal esitatud, väljaõppeasutusi käsitlevaid dokumentaalseid tõendeid kontrollitakse EMSA järgmiste, 2013. aasta alguseks kavandatud kontrollkäikude jooksul. Kuna mõlemad puudujäägid ja nendest tingitud parandusmeetmed ei olnud seotud üksnes seadmete olemasoluga kogu riigi haridus- ja väljaõppeasustustes, vaid ka nende nõuetekohase kasutamisega, ning kuna selliste seadmete tundmaõppimine nõuab aega, pidas komisjon asjakohasemaks teha vastav kontroll hilisemas etapis.

| (10) | Saadud dokumentide ja EMSA tehtud kontrollide põhjal saab teha mõned järeldused selle kohta, kuidas Filipiinid täidavad STCW konventsiooni nõudeid. |
| --- | --- |

(10)

Saadud dokumentide ja EMSA tehtud kontrollide põhjal saab teha mõned järeldused selle kohta, kuidas Filipiinid täidavad STCW konventsiooni nõudeid.

| (11) | Filipiinide valitsuse hiljuti võetud meetmetega on riigi õigusraamistik viidud kooskõlla STCW konventsiooni nõuetega seoses meremeeste diplomeerimise ja haldusasutuste rakendatava kvaliteedinõuete süsteemiga. Siiski näib, et haldustavasid ei ole ikka veel ühtlustatud uue õigusraamistikuga. Seetõttu on haldustasandil endiselt puudujääke, mille üksikasju on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(11)

Filipiinide valitsuse hiljuti võetud meetmetega on riigi õigusraamistik viidud kooskõlla STCW konventsiooni nõuetega seoses meremeeste diplomeerimise ja haldusasutuste rakendatava kvaliteedinõuete süsteemiga. Siiski näib, et haldustavasid ei ole ikka veel ühtlustatud uue õigusraamistikuga. Seetõttu on haldustasandil endiselt puudujääke, mille üksikasju on kirjeldatud allpool.

| (12) | STCW konventsiooni lisa eeskirjaga I/6 on nõutud, et meremeeste väljaõpet ja atesteerimist tuleb valvata ja kontrollida, et tagada programmide, metoodika ja õppevahendite alusel vajaliku pädevustaseme saavutamine. 2012. aasta märtsis tehtud kontrollkäigu ajal ilmnes aga, et Filipiinide haridus- ja väljaõppeasutuste kontrollimisega ei suudeta tagada, et programmid, metoodika ja õppevahendid vastaksid nõuetele, kuna peamiselt kontrollitakse seadmete nimekirju, aga mitte kõnealuste seadmete kasutamisoskust ega hariduse ja väljaõppe metoodikat ja sisu. Haridus- ja väljaõppeasutuste tõhusa ja sõltumatu järelevalve ja eeskirjade kehtestamise puudumine ilmnes ka eelmiste EMSA kontrollkäikude ajal ning kajastus kooli tasandil seoses õppeprogrammide, õppemeetodite, seadmete kasutamisoskuse ja seadmete puudumisega tuvastatud puudujääkides. Lisaks sellele ilmnes EMSA kontrollidest ja esitatud tõendite analüüsist, et Filipiinidel esineb endiselt huvide konflikte siis, kui hinnatakse kandidaatide pädevuse vastavust STCW diplomitele. Kuigi sellega seoses võeti 2011. aasta detsembris vastu uus menetluskord, ei ole siiani tagatud, et diplomikandidaate eksamineerivad isikud, kes on eksamitetulemuste suhtes neutraalsed. |
| --- | --- |

(12)

STCW konventsiooni lisa eeskirjaga I/6 on nõutud, et meremeeste väljaõpet ja atesteerimist tuleb valvata ja kontrollida, et tagada programmide, metoodika ja õppevahendite alusel vajaliku pädevustaseme saavutamine. 2012. aasta märtsis tehtud kontrollkäigu ajal ilmnes aga, et Filipiinide haridus- ja väljaõppeasutuste kontrollimisega ei suudeta tagada, et programmid, metoodika ja õppevahendid vastaksid nõuetele, kuna peamiselt kontrollitakse seadmete nimekirju, aga mitte kõnealuste seadmete kasutamisoskust ega hariduse ja väljaõppe metoodikat ja sisu. Haridus- ja väljaõppeasutuste tõhusa ja sõltumatu järelevalve ja eeskirjade kehtestamise puudumine ilmnes ka eelmiste EMSA kontrollkäikude ajal ning kajastus kooli tasandil seoses õppeprogrammide, õppemeetodite, seadmete kasutamisoskuse ja seadmete puudumisega tuvastatud puudujääkides. Lisaks sellele ilmnes EMSA kontrollidest ja esitatud tõendite analüüsist, et Filipiinidel esineb endiselt huvide konflikte siis, kui hinnatakse kandidaatide pädevuse vastavust STCW diplomitele. Kuigi sellega seoses võeti 2011. aasta detsembris vastu uus menetluskord, ei ole siiani tagatud, et diplomikandidaate eksamineerivad isikud, kes on eksamitetulemuste suhtes neutraalsed.

| (13) | Eri kontrollimiste käigus on ka tuvastatud, et haridus- ja väljaõppeasutuste tase ning nõuetele vastavus võib olulisel määral erineda. Mõned koolid on hästi tuntud Euroopa tööstusele ja mõnel juhul ka selle kontrolli all. Nagu öeldud, kontrollib EMSA haridus- ja väljaõppeasutusi uuesti 2013. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Eri kontrollimiste käigus on ka tuvastatud, et haridus- ja väljaõppeasutuste tase ning nõuetele vastavus võib olulisel määral erineda. Mõned koolid on hästi tuntud Euroopa tööstusele ja mõnel juhul ka selle kontrolli all. Nagu öeldud, kontrollib EMSA haridus- ja väljaõppeasutusi uuesti 2013. aastal.

| (14) | Kokkuvõttes võib öelda, et Filipiinid näevad järjekindlalt vaeva, et tagada STCW konventsiooni nõuete täielik täitmine. Täieliku täitmise tase ei ole aga seni veel saavutatud. Kui kõnealune suundumus aeglustuks ja mõistliku aja (võttes arvesse ka seda aega, mis on möödunud esimesest kontrollimisest) jooksul STCW konventsiooni nõuete täielikku täitmist ei saavutataks, tuleks täiesti arvestada sellega, et EL tunnistab kehtetuks Filipiinide tunnustamise seoses kõnealuse riigi meremeest väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemiga. |
| --- | --- |

(14)

Kokkuvõttes võib öelda, et Filipiinid näevad järjekindlalt vaeva, et tagada STCW konventsiooni nõuete täielik täitmine. Täieliku täitmise tase ei ole aga seni veel saavutatud. Kui kõnealune suundumus aeglustuks ja mõistliku aja (võttes arvesse ka seda aega, mis on möödunud esimesest kontrollimisest) jooksul STCW konventsiooni nõuete täielikku täitmist ei saavutataks, tuleks täiesti arvestada sellega, et EL tunnistab kehtetuks Filipiinide tunnustamise seoses kõnealuse riigi meremeest väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemiga.

| (15) | Kuna direktiiviga 2008/106/EÜ on lubatud üksnes siseriiklike merendusalaste haridus- ja väljaõppesüsteemide tunnustamine või tunnustamise kehtetuks tunnistamine ning võttes arvesse, et liidu laevaomanikud kontrollivad mõnda Filipiinide erakooli, peaksid liikmesriigid kaaluma kõnealuste koolide integreerimist oma siseriiklikesse haridus- ja väljaõppesüsteemidesse. |
| --- | --- |

(15)

Kuna direktiiviga 2008/106/EÜ on lubatud üksnes siseriiklike merendusalaste haridus- ja väljaõppesüsteemide tunnustamine või tunnustamise kehtetuks tunnistamine ning võttes arvesse, et liidu laevaomanikud kontrollivad mõnda Filipiinide erakooli, peaksid liikmesriigid kaaluma kõnealuste koolide integreerimist oma siseriiklikesse haridus- ja väljaõppesüsteemidesse.

| (16) | Kuna tundub, et Filipiinide üks peamisi takistusi STCW konventsiooni nõuete täieliku täitmise saavutamisel on eelkõige piirkondlikul või kohalikul tasandil koolide kontrollimise eest vastutava tehniliselt kvalifitseeritud personali puudumine, võivad liikmesriigid soovida aidata kõnealuse riigi ametiasutusi, et selles valdkonnas vajaliku suutlikkust parandada, |
| --- | --- |

(16)

Kuna tundub, et Filipiinide üks peamisi takistusi STCW konventsiooni nõuete täieliku täitmise saavutamisel on eelkõige piirkondlikul või kohalikul tasandil koolide kontrollimise eest vastutava tehniliselt kvalifitseeritud personali puudumine, võivad liikmesriigid soovida aidata kõnealuse riigi ametiasutusi, et selles valdkonnas vajaliku suutlikkust parandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA TEATISE:

| 1. | Komisjon juhib liikmesriikide tähelepanu puudustele, millele on osutatud põhjendustes 11, 12 ja 13. Komisjon kutsub Filipiinide tehnilisse abistamisse kaasatud liikmesriike keskenduma oma jõupingutustes kõnealustele probleemidele. |
| --- | --- |

1.

Komisjon juhib liikmesriikide tähelepanu puudustele, millele on osutatud põhjendustes 11, 12 ja 13. Komisjon kutsub Filipiinide tehnilisse abistamisse kaasatud liikmesriike keskenduma oma jõupingutustes kõnealustele probleemidele.

| 2. | Komisjon leiab, et praeguses etapis ei täida Filipiinide haridus-, väljaõppe- ja diplomeerimissüsteem STCW konventsiooni nõudeid täielikult. Eelkõige ei ole haldusasutused nõuetekohaselt kontrollinud Filipiinide merendusalaseid haridus- ja väljaõppeasutusi ning STCW nõudeid seoses programmide, meetodite ja õppevahenditega ei ole tõhusalt rakendatud. Komisjon leiab ka, et meremeeste diplomeerimismenetluses ei ole tagatud hindajate sõltumatus. |
| --- | --- |

2.

Komisjon leiab, et praeguses etapis ei täida Filipiinide haridus-, väljaõppe- ja diplomeerimissüsteem STCW konventsiooni nõudeid täielikult. Eelkõige ei ole haldusasutused nõuetekohaselt kontrollinud Filipiinide merendusalaseid haridus- ja väljaõppeasutusi ning STCW nõudeid seoses programmide, meetodite ja õppevahenditega ei ole tõhusalt rakendatud. Komisjon leiab ka, et meremeeste diplomeerimismenetluses ei ole tagatud hindajate sõltumatus.

| 3. | Komisjon tunnustab Filipiinide valitsuse 2011. ja 2012. aastal tehtud arvestatavaid jõupingutusi. Komisjon tõdeb ka, et selliste pingutuste tulemusel on meremeeste diplomeerimist käsitlevas õigusraamistikus ja haldusalases organiseerimises tehtud olulisi edusamme selleks, et saavutada STCW konventsiooni nõuete täitmine. |
| --- | --- |

3.

Komisjon tunnustab Filipiinide valitsuse 2011. ja 2012. aastal tehtud arvestatavaid jõupingutusi. Komisjon tõdeb ka, et selliste pingutuste tulemusel on meremeeste diplomeerimist käsitlevas õigusraamistikus ja haldusalases organiseerimises tehtud olulisi edusamme selleks, et saavutada STCW konventsiooni nõuete täitmine.

| 4. | Komisjon kavatseb EMSAt paluda kontrollida Filipiine täiendavalt 2013. aastal, et kontrollida merendusalastes haridus- ja väljaõppeasutustes selliste seadmete olemasolu, mis 2011. aasta augustis saadetud dokumentide alusel on väidetavalt hangitud, ning seda, kas kõnealuseid seadmeid kasutatakse vastavalt STCW konventsiooni nõuetele. Üldisemalt tahetakse kõnealuse kontrollimisega kindlaks teha, kas kõnealuste asutuste haridus- ja väljaõppetavad vastavad STCW konventsiooni nõuetele. 2013. aasta kontrollimine on suunatud ka haldusasutustele, et teha kindlaks, kas on kõrvaldatud 2012. aastal endiselt tuvastatud puudujäägid ja rakendatud kvaliteedinõuete süsteem. |
| --- | --- |

4.

Komisjon kavatseb EMSAt paluda kontrollida Filipiine täiendavalt 2013. aastal, et kontrollida merendusalastes haridus- ja väljaõppeasutustes selliste seadmete olemasolu, mis 2011. aasta augustis saadetud dokumentide alusel on väidetavalt hangitud, ning seda, kas kõnealuseid seadmeid kasutatakse vastavalt STCW konventsiooni nõuetele. Üldisemalt tahetakse kõnealuse kontrollimisega kindlaks teha, kas kõnealuste asutuste haridus- ja väljaõppetavad vastavad STCW konventsiooni nõuetele. 2013. aasta kontrollimine on suunatud ka haldusasutustele, et teha kindlaks, kas on kõrvaldatud 2012. aastal endiselt tuvastatud puudujäägid ja rakendatud kvaliteedinõuete süsteem.

| 5. | Käesolev teatis on adresseeritud liikmesriikidele ja edastatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteele. |
| --- | --- |

5.

Käesolev teatis on adresseeritud liikmesriikidele ja edastatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteele.

Brüssel, 26. november 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.

1

(2)  EÜT L 136, 18.5.2001, lk 17.

2

(3)  EÜT C 155, 29.6.2002, lk 11. ELT C 268, 7.11.2003, lk 7. ELT C 85, 7.4.2005, lk 8.

3

---

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 367/02

19. novembril 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6745 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6745 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/5

---

Euro vahetuskurss (1)

26. november 2012

2012/C 367/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2964 |
| JPY | Jaapani jeen | 106,47 |
| DKK | Taani kroon | 7,4580 |
| GBP | Inglise nael | 0,80995 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5763 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2046 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,3370 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,293 |
| HUF | Ungari forint | 281,83 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6963 |
| PLN | Poola zlott | 4,1032 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5276 |
| TRY | Türgi liir | 2,3270 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2416 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2884 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0472 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5770 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5851 |
| KRW | Korea vonn | 1 408,22 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,5072 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0707 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5625 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 472,66 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9605 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,146 |
| RUB | Vene rubla | 40,2110 |
| THB | Tai baat | 39,774 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6932 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8255 |
| INR | India ruupia | 72,1120 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2964

JPY

Jaapani jeen

106,47

DKK

Taani kroon

7,4580

GBP

Inglise nael

0,80995

SEK

Rootsi kroon

8,5763

CHF

Šveitsi frank

1,2046

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,3370

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,293

HUF

Ungari forint

281,83

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6963

PLN

Poola zlott

4,1032

RON

Rumeenia leu

4,5276

TRY

Türgi liir

2,3270

AUD

Austraalia dollar

1,2416

CAD

Kanada dollar

1,2884

HKD

Hongkongi dollar

10,0472

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5770

SGD

Singapuri dollar

1,5851

KRW

Korea vonn

1 408,22

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,5072

CNY

Hiina jüaan

8,0707

HRK

Horvaatia kuna

7,5625

IDR

Indoneesia ruupia

12 472,66

MYR

Malaisia ringit

3,9605

PHP

Filipiini peeso

53,146

RUB

Vene rubla

40,2110

THB

Tai baat

39,774

BRL

Brasiilia reaal

2,6932

MXN

Mehhiko peeso

16,8255

INR

India ruupia

72,1120

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 367/04

| 1. | 19. novembril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bain Capital Investors LLC („Bain”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Apex Tool Group LLC („Apex”, Ameerika Ühendriigid) üle liikmesuse omandamise teel. |
| --- | --- |

1.

19. novembril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bain Capital Investors LLC („Bain”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Apex Tool Group LLC („Apex”, Ameerika Ühendriigid) üle liikmesuse omandamise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bain: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bain: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse;

| — | Apex: käsi- ja mootortööriistade, kett-, joote- ja eritoodete tootmine ja turustamine tööstuslikuks, äriliseks ja hobikasutuseks. |
| --- | --- |

—

Apex: käsi- ja mootortööriistade, kett-, joote- ja eritoodete tootmine ja turustamine tööstuslikuks, äriliseks ja hobikasutuseks.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6766 – Migros/Tegut)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 367/05

| 1. | 19. novembril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Šveitsi ettevõtja Genossenschaft Migros Zürich, mis kuulub kontserni Migros, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontserni Tegut... kuuluvate Saksamaa ettevõtjate Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG, Gutberlet GmbH, TGT GmbH & Co. Logistik KG ja TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (üheskoos „Tegut retail”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. novembril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Šveitsi ettevõtja Genossenschaft Migros Zürich, mis kuulub kontserni Migros, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontserni Tegut... kuuluvate Saksamaa ettevõtjate Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG, Gutberlet GmbH, TGT GmbH & Co. Logistik KG ja TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (üheskoos „Tegut retail”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Genossenschaft Migros Zürich: toidukaupade jaemüük Šveitsis. Lisaks sellele tegutseb kontsern Migros tootmise (toidu- ja kodukaubad), hulgimüügi, jaemüügi (toidu-, kodu- ja toiduks mittekasutatavad kaubad), kulinaaria, meedia, turismi ja finantsteenuste valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Genossenschaft Migros Zürich: toidukaupade jaemüük Šveitsis. Lisaks sellele tegutseb kontsern Migros tootmise (toidu- ja kodukaubad), hulgimüügi, jaemüügi (toidu-, kodu- ja toiduks mittekasutatavad kaubad), kulinaaria, meedia, turismi ja finantsteenuste valdkonnas;

| — | Tegut retail: toidukaupade jaemüük Saksamaal. |
| --- | --- |

—

Tegut retail: toidukaupade jaemüük Saksamaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6766 – Migros/Tegut):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6766 – Migros/Tegut):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 367/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„STROMBERGER PFLAUME”

EÜ nr: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Stromberger Pflaume”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Stromberger Pflaume” tohib tähistada üksnes selliseid renklood-ploomipuu vilju, mis on kasvatatud määratletud geograafilises piirkonnas. Renkloodploom on väga vana, keskvalmiva ploomi (Prunus domestica subsp. domestica) sort, saksa keeles Zwetsche või Quetsche, Austrias nimetusega Zwetschke. Renkloodploom on üks ploomi alamliike. Luuviljalisi vilju kandev ploomipuu (Prunus L.) kuulub roosõieliste sugukonda (Rosaceae). Ploomiga võrreldes on renkloodploom vähem ümar, mõlemad otsad selgelt teravduvad, kuni tumesinise värvuse ning selgelt väljakujunenud viljaõmblusega, viljaluu on kergesti eemaldatav.

Renkloodpoomide täieliku küpsemise aeg on augusti lõpust kuni septembri keskpaigani. Selleks ajaks on vilja värvus muutunud ühtlaseks. Võrreldes muude renkloodploomidega on „Stromberger Pflaume” vili keskmise suurusega, piklik-ovaalne. Vilja läbimõõt on vähemalt 24 mm. Pruuni värvusega puitunud sisekest on lame-ovaalne. Kollakasoranžika ühtlase värvusega viljaliha on peene ja pinguldatud struktuuriga. Küpse vilja viljaluu on kergesti eemaldatav. Üksikvilja kaal on kuni 30 g. Viljaliha ja viljaluu massi suhe on vähemalt 3:1. Värske, täisküpse vilja suhkru üldsisaldus on vähemalt 6 %.

Renkloodploomi „Stromberger Pflaume” iseloomulikud tunnused on mahearomaatne maitse, tasakaalustatud magusus ja happelisus, väike veesisaldus ja mõruainete moodustumise puudumine.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Istikute (kahe- kuni kolmeaastane puu) istutamise kõik etapid, kasvuperioodi kujunduslõikus, viljade koristamine ja sortimine ning viljadega transpordi- või müügimahutite täitmine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Renkloodploomi „Stromberger Pflaume” kasvatatakse valdavalt kõrgetüvelistel viljapuudel.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Oelde linna haldusalasse jääv Strombergi haldusüksus ning piki selle piiri kulgev 500 m laiune tsoon. Kõnealune tsoon hõlmab Wadersloh (Warendorfi maakond), Langenbergi (Gütersloh maakond) ja Rheda-Wiedenbrücki (Gütersloh maakond) haldusüksuse väikesi osi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Renkloodploomi kvaliteeti ja lõhna mõjutavad peamised tegurid on merepinna suhtes kõrgest kasvukohast tingitud kohalik kliima, sademeterohke vegetatsiooniperiood, maa-ala reljeef, eelkõige nõlvaku kalle ja mulla omadused seoses hüdroloogiaga (eriti põhjaveetase). Määratletud geograafilise piirkonna pikaajalise traditsiooniga renkloodploomikasvatuses on välja on kujunenud selle puuvilja kasvatamise erilised oskused.

a)   Mulla omadused

Tootmispiirkond on ploomikasvatuseks väga sobiv. Suurem osa sellest asub Põhja-Saksamaa tasandikul. Üksikute kõrgustikega tasandikuline piirkond asub Münsterlandi madalikul (sünonüüm: Westfaali madalik) Teutoburgi metsa ja Reini Kiltkivimäestiku põhjaserva vahel; sellel tasandikul asuvad Beckumi mäed. Rendkloodploomi „Stromberger Pflaume” kasvatuspiirkond (kõrgusel 90–151 m üle merepinna) asub ühel idapoolsel kõrgustikul.

Beckumi mägede ja tootmispiirkonna mullakihtide all on 1,5–2,0 m sügavusel valdavalt savikas mergelkivim. Sellest allpool on paiguti paljanduv Juura ajastu savikiltikivi, mida läbivad võimsad põhjaveesooned, mille osaliselt surve all olev vesi tuleb nähtavale teatavate pinnavormide puhul. Nende peal on liivsavine savi- ja merglikiht (lasuvustihedus 3–5 g/cm3), mida omakorda katab toorest jämedateralisest kuni raskest savist kiht (lasuvustihedus 2–5 g/cm3), mis võib olla osaliselt liivsavine või lupja sisaldav. Pealmine kiht (lasuvustihedus 2–3 g/cm3) on moodustunud huumuslikust kergest liivasegusest või jõulisest savist. Sügava ja raske mullastruktuuri tõttu püsib mullas niiskus väga pikka aega ka põuastel aastatel.

b)   Kliima

Westfaali madalik asub merelisest kliimast mõjutatud piirkonnas, kus suved on jahedad ja talved pehmed. Sealset kliimat mõjutavad eelkõige Põhjameri ja piirkonna servas asuv keskmäestik (Teutoburgi mets, Eggegebirge, Sauerland). Valdavalt lääne-loode suunalised tuuled toovad kaasa piisavalt niiskeid ja sooje õhumasse. Keskmine sademete hulk on 767 mm (1976. aastal 561 mm; 1998. aastal 998 mm). Atlandi ookeani suunas avatud Westfaali madalikul on kuu keskmine õhutemperatuur (mõõdetud ajavahemikul 1961–1990) isegi kõige külmemal kuul (jaanuar) ikkagi plusspoolel (1,5 °C) ja tõuseb kõige soojemal kuul (juuli) kuni 18 °C.

Strombergi kasvatuspiirkonnas on aasta keskmine õhutemperatuur ligikaudu 10 °C. Beckumi mägede kõrguse tõttu on see poole kraadi võrra madalam Westfaali madaliku keskmisest temperatuurist (10,5 °C).

c)   Inimtegurid

Strombergi piirkonnas on ploome kasvatatud umbes 1790. aastast. Aegade jooksul on künklik maastik olnud põllumajandustootjatele ideaalne pind just välikarjanduse ja ploomipuude kasvatamise jaoks, sest mäenõlvadel oleks põlluharimine olnud liiga keeruline. Endistel aegadel kasvasid ploomipuud viljapuuaedades ning ääristasid põlde ja teid; tänapäeval kasvatatakse neid pigem istanduses.

5.2.   Toote eripära:

a)   Olulised omadused

Läbimõõduga 24 mm renkloodploom „Stromberger Pflaume” veidi väiksem kui muud selle alamliigi ploomid.

Värske magusa maitse ja peene maheda happesusega vili on mahlane, aga mitte vesine. Seetõttu sobib renkloodploom ideaalselt värskelt tarbimiseks. Kuna „Stromberger Pflaume” vili on suure suhkrusisaldusega ja viljaluu on kergesti eemaldatav, on seda puuvilja lihtne töödelda – keeta, küpsetada, kuivatada või põletada. „Stromberger Pflaume” tihkest konsistentsist on tingitud head vilja küpsetamisomadused. Küpsetamisel ei valgu vili laiali, selle väliskest ei muutu vintskeks ega moodusta kuumutamisel mõruaineid. „Stromberger Pflaume” vilja väiksema veesisalduse tõttu on ka kuivatamisaeg oluliselt lühem. Vilja lõhn on tingitud nii lahustutvatest tahketest osakestest kui ka selliste osakeste suurest osakaalust happe suhtes. Vili on ühtlase värvusega.

b)   Toote erakordne maine

Aromaatse maitse ja heade töötlemisomaduste tõttu on renkloodploom „Stromberger Pflaume” tuntud kaugel väljaspool linnapiire. Päevalehe „Die Glocke”4. oktoobri 1940. aasta numbris ilmunud artikli kohaselt müüdi Ruhri ja Münsterlandi piirkonnas hea saagiga aastatel kuni 2 500 tonni ploome. Nende arvude puhul tuleks meeles pidada, et 23,75 km2 suurusega Strombergi haldusüksuses on tänapäeval napilt 4 600 elanikku. Väga hea saagiga 2000. aastal koristati ligikaudu 1 500 t ploome.

Selle viljaga seotud suure huvi tõttu toimus 2004. aastal esimene Strombergi ploomilaat. Igal aastal saabub sellele populaarsele laadale 15 000 külastajat. Strombergi esimesel ploomilaadal 2004. aastal krooniti ka esimene Saksamaa ploomikuninganna. Toote erilisest mainest ja eripärastest omadustest annab tunnistust sellega seotud ajalugu.

Ludwig Niedieck pani Strombergi ploomikasvatuse traditsioonile aluse umbes 1790. aastal (150 aastat enne 1940. aastat: Johan Koberg, „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit” (Strombergi ploom aegade muutuses), „Die Glocke”, 4. oktoober 1940). Arvukatele tõenditele tuginedes võib arvata, et kaupmees Niedieck tõi reisilt Lõuna-Prantsusmaale kaasa mõned ploomipuud. Elisabeth Reckmanni artiklis „Damals, als die Dörröfen rauchten” (Tollel ajal, kui külades kuivatusahjude korstnad veel suitsesid) (ajalehe „Die Glocke” kodukanti käsitlevas 17. oktoober 1972 väljaandes) on kirjutatud:

„Mäenõlval Bettmanni talust kuni viienda teeristini kasvasid tee ääres mõned puud, mis arvati olevat 200 aastat vanad. Omajuursed istikud leidsid kiiresti kasutust aedades ning tänavate ja teede ääres. Uutest istandustest kujunesid ühte kohta koondatud taimekultuuri kogumid (...).”

Päevalehe „Westfälischen Nachrichten”1949. aasta 20. oktoobril avaldatud artiklis „Stromberger gründen einen Pflaumenverein” (Strombergi elanikud asutavad ploomikasvatusühingu) on kirjas saatuse tahtel 25 km kaugusele Warendorfi külla elama sattunud Strombergi kahe elaniku – Franz Stanleini ja Heinrich Hungerkötteri – jutustatud lugu. Ajavahemikul 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi kolmekümnendate aastateni sõitsid nad igal aastal hobuvankriga oma kodukanti Strombergi, et tuua sealt ploome endale ja paljudele teistele Warendorfi elanikele. Selleks asutasid nad 1931. aastal isegi spetsiaalselt ploomivendade ühingu.

Juba 1818. aastal kuulus Strombergi küla 1 341 elanikule 30 000 ploomipuud (artikkel „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten” (Õide puhkenud, lillade viljadega vana traditsioon), päevaleht „Die Glocke”, 28. august 1992). 1940. aastal oli Stromberg kõige arvukamate viljapuudega haldusüksus Saksamaal (päevaleht „Die Glocke”, 4. oktoober 1940, „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit”(Strombergi ploom aegade muutuses)).

Toote mainest annab tunnistust asjaolu, et kaitsealal asuvas viinavabrikus toodetakse ka reklaamis suure tähelepanu osaliseks saanud renkloodploomist „Stromberger Pflaume” ploomiviina „Stromberger Pflaumenbrand” ja ploomilikööri.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Renkloodploomi „Stromberger Pflaume” väärtus ja omadused, sealhulgas ka maine tulenevad peamiselt geograafilistest tingimustest ning kohalikest looduslikest ja inimmõjudest. Nagu väga tabavalt on öeldud päevalehe „Die Glocke” (28. august 1992) artiklis „Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten” (Õide puhkenud, lillade viljadega vana traditsioon) – see ploom on Strombergi kaubamärk. Vilja eriline maitse ja ühtlane värvus on tingitud soodsatest mulla- ja kliimatingimustest.

a)   Geoloogiliste tingimuste mõju

Ploomikasvatuse jaoks sobivad hästi nii künklikud pinnavormid kui ka sügavapõhjaline huumuslik savimuld. Puud püsivad kindlalt ja sügavalt juurdunult suure lubja- ja toitainesisalduse ning neutraalse pH-tasemega mullas. Sellest saavad puud aeglaselt, aga järjekindlalt nii pinnases rikkalikult leiduvat niiskust kui ka kergesti omastatavaid esmaseid mineraalaineid. Neist tulenevad renkloodploomi „Stromberger Pflaume” intensiivsem lõhn ja kõrgekvaliteediline maitse.

Neid mõjutavad ka kohalike muldade temperatuur, soojusjuhtivus ja -mahtuvus. Mullad soojenevad ja jahtuvad aeglasemalt kui muud mullad ning temperatuurimuutused tasakaalustuvad seega paremini. See mõjutab mikrokliimat positiivselt.

Tänu veerjatele kasvukohtadele, mis erinevad selle piirkonnaga külgnevate Westfaali valdavalt tasandikulistest aladest, ning hüdroloogiale ei teki seal hoolimata suhteliselt suurest sademete hulgast viljapuude hukku põhjustavat liigniiskust. Muldade vähene läbilaskvus ja peamiselt nõlvadel asuvad kasvukohad võimaldavad vee kiiret voolu (puudub liigniiskus), mis soodustab viljade optimaalset veesisaldust ja seega ka eriti intensiivse lõhna teket.

Sügavapõhjalised ja rasked mullad säilitavad vett nii niisketel kui kuivadel aastatel ning seega on tagatud ploomipuujuurte pidev veega varustamine. Sellest tuleneb asjaolu, et renkloodploom „Stromberger Pflaume” ei talleta vett, mistõttu viljaliha on tihke; teiselt poolt säilitab vili oma mahlakuse ka põuaajal.

b)   Klimaatiliste tingimuste mõju

Iga-aastaste sademete suure hulga tõttu lahustub pinnases vajalikke mineraale, mis vee kaudu jõuavad ploomipuudesse. Sellest tuleneb viljade eriline mahlasus.

Eelkõige aasta külmematel kuudel valitsevate pehmete klimaatiliste tingimuste tõttu kasvavad viljapuud hästi ja õitsevad kevadel varakult. Võrreldes Westfaali ja Lõuna-Saksamaa või Lõuna-Euroopa muude puuviljakasvatuspiirkondadega on renkloodploomi „Stromberger Pflaume” viljade valmimise aeg pigem pikk kõrgel asuvast kasvukohast tingitud jahedate suvede tõttu. Päikesekiirguse vaheldumine kõrgest kasvukohast tingitud tugevate öökülmadega soodustab selle pika valmimisaja jooksul viljade puuviljasuhkru ja peene viljalõhna teket, mis annavad renkloodploomile „Stromberger Pflaume” iseloomuliku, eriti aromaatse maitsenüansi. Võrreldes muudes kasvupiirkondades valminud viljadega on renkloodploom „Stromberger Pflaume” ühtlasema värvusega, sest viljapuud kasvavad merepinna suhtes märgatavalt kõrgemas kasvukohas ning sellest on tingitud päevaste ja öiste temperatuuride väljakujunenud kõikumised.

c)   Inimtegurid ning ploomi „Stromberger Pflaume” omadused ja maine

Selleks et üldsusele ploomikasvatuse pikka traditsiooni tutvustada, korraldatakse Strombergis igal aastal populaarseks saanud ploomilaat, mis on samuti märk renkloodploomi „Stromberger Pflaume” heast kvaliteedist.

„Stromberger Pflaume” kasvatamisel on eriline osa ka selle vilja kasvatajal, kes lihtsate, aga mõjusate kasvatus- ja saagikoristusmeetodite uuendustega on saavutanud ploomikasvatuse optimaalse kohandamise piirkonnaga. Need uuendused ei ole vaid õnnestunud kesktee uute viljelusnõuete ning traditsiooni ja kohaliku kultuuri püsimise vahel – tänu uutele võtetele on vähenenud tegevuskulud sellega, et viljapuid kasvatatakse istandustes, puude tagasilõikamisel kasutatakse tehnilisi abivahendeid ning saaki koristatakse nüüdisaegse tehnika abil. Eriti keeruline ülesanne on raskesti ligipääsetavatel nõlvadel viljapuude harimine nüüdisaegse tehnikaga. Seetõttu oli vaja nõlvad terassideks muuta ja masinad ümber ehitada.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

19. märtsi 2010. aasta väljaanne Markenblatt, 11. köide, 7a-aa osa, lk 4243

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/13

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 367/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CHUFA DE VALENCIA”

EÜ nr: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolu tõendamine |
| — |  | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—



Päritolu tõendamine

—



Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Kirjeldus:

| — | Jäetakse välja miinimumnõuded söödava lõikheina värsketele mugulatele.
  Põhjendus: värsked mugulad on suuruselt ja kaalult väga erinevad. Neid ei müüda ühelgi juhul otse tarbijatele ning need ei kanna päritolunimetuse märgist. Miinimumsuurus tuleb tagada kuivatatud mugulate selekteerimisega. |
| --- | --- |

—

Jäetakse välja miinimumnõuded söödava lõikheina värsketele mugulatele.

Põhjendus: värsked mugulad on suuruselt ja kaalult väga erinevad. Neid ei müüda ühelgi juhul otse tarbijatele ning need ei kanna päritolunimetuse märgist. Miinimumsuurus tuleb tagada kuivatatud mugulate selekteerimisega.

| — | Muudetakse nõudeid koostisele seoses kuivaine massiga järgmisel viisil: suhkrud: vähemalt 11 %, rasvad: vähemalt 25 %, valgud: vähemalt 6,5 %, tärklis: vähemalt 25 %, toorkiud: vähemalt 5 %.
  Põhjendus: tõsta toote „Chufa de Valencia” kvaliteeti ja täpsustada väärtuste vahemikku võimalikult ulatusliku teabe abil.
  Tärklis: otsustati säilitada alampiir, kuid jätta välja ülempiir, sest üle 40 %-line tärklisesisaldus ei mõjuta negatiivselt ei mugulate ega horchata kvaliteeti.
  Suhkrud: säilitatakse eelmises määruses kehtestatud alampiir ja jäetakse välja ülempiir, sest üle 17,5 %-line suhkrusisaldus ei mõjuta negatiivselt mugulate ega nende toodete kvaliteeti, mille toorainena mugulaid kasutatakse.
  Rasvad: mida suurem on mugulate rasvasisaldus, seda suurem on nende potentsiaalne väärtus ja kvaliteet; seetõttu otsustati välja jätta ülempiir ja säilitada alampiir.
  Valgud: otsustati välja jätta ülempiir ja säilitada alampiir, sest kehtestatud ülempiirist suurem valgusisaldus ei halvenda mugulate kvaliteeti, vaid annab neile pigem lisaväärtuse.
  Kiudainesisaldus: mugulad sisaldavad rohkelt kiudaineid ja seetõttu tuleb seda asjaolu kaitstud mugulate kohustuslike omaduste kirjeldamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

—

Muudetakse nõudeid koostisele seoses kuivaine massiga järgmisel viisil: suhkrud: vähemalt 11 %, rasvad: vähemalt 25 %, valgud: vähemalt 6,5 %, tärklis: vähemalt 25 %, toorkiud: vähemalt 5 %.

Põhjendus: tõsta toote „Chufa de Valencia” kvaliteeti ja täpsustada väärtuste vahemikku võimalikult ulatusliku teabe abil.

Tärklis: otsustati säilitada alampiir, kuid jätta välja ülempiir, sest üle 40 %-line tärklisesisaldus ei mõjuta negatiivselt ei mugulate ega horchata kvaliteeti.

Suhkrud: säilitatakse eelmises määruses kehtestatud alampiir ja jäetakse välja ülempiir, sest üle 17,5 %-line suhkrusisaldus ei mõjuta negatiivselt mugulate ega nende toodete kvaliteeti, mille toorainena mugulaid kasutatakse.

Rasvad: mida suurem on mugulate rasvasisaldus, seda suurem on nende potentsiaalne väärtus ja kvaliteet; seetõttu otsustati välja jätta ülempiir ja säilitada alampiir.

Valgud: otsustati välja jätta ülempiir ja säilitada alampiir, sest kehtestatud ülempiirist suurem valgusisaldus ei halvenda mugulate kvaliteeti, vaid annab neile pigem lisaväärtuse.

Kiudainesisaldus: mugulad sisaldavad rohkelt kiudaineid ja seetõttu tuleb seda asjaolu kaitstud mugulate kohustuslike omaduste kirjeldamisel arvesse võtta.

| — | Kaitstud mugulate liigid on järgmised: „Tierna”, „Seca” ja „Seca seleccionada” (värsked, kuivatatud ja valitud kuivatatud). Välja jäetakse nimetused „Chufa seca cosechero” ja „Chufa seca granza”. |
| --- | --- |

—

Kaitstud mugulate liigid on järgmised: „Tierna”, „Seca” ja „Seca seleccionada” (värsked, kuivatatud ja valitud kuivatatud). Välja jäetakse nimetused „Chufa seca cosechero” ja „Chufa seca granza”.

| — | Põhjendus: nimetused on täiesti vananenud ja need mahuvad nimetuse „Chufa seca seleccionada” alla. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: nimetused on täiesti vananenud ja need mahuvad nimetuse „Chufa seca seleccionada” alla.

| — | Mugulate niiskusesisaldus jääb vahemikku 6,5–12 %. Vähendatakse niiskusesisalduse alampiiri, mis langeb 7,5 %-lt 6,5 %-le. |
| --- | --- |

—

Mugulate niiskusesisaldus jääb vahemikku 6,5–12 %. Vähendatakse niiskusesisalduse alampiiri, mis langeb 7,5 %-lt 6,5 %-le.

| — | Põhjendus: see ei mõjuta mugulate kvaliteeti ja paraneb nende säilivus, kuna väheneb nende vastuvõtlikkus seenhaigustele. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: see ei mõjuta mugulate kvaliteeti ja paraneb nende säilivus, kuna väheneb nende vastuvõtlikkus seenhaigustele.

| — | Valitud kuivatatud mugulate minimaalseks läbimõõduks määratakse 3 mm. |
| --- | --- |

—

Valitud kuivatatud mugulate minimaalseks läbimõõduks määratakse 3 mm.

| — | Põhjendus: mugulate suuruse mõõtmisest nähtub, et alates 3 mm läbimõõduga mugulad sobivad müügiks, need vastavad kaubanduslikele sõelumisnõuetele ja nende keemilised omadused on täpselt samasugused, nagu suurematel mugulatel. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: mugulate suuruse mõõtmisest nähtub, et alates 3 mm läbimõõduga mugulad sobivad müügiks, need vastavad kaubanduslikele sõelumisnõuetele ja nende keemilised omadused on täpselt samasugused, nagu suurematel mugulatel.

3.2.   Geograafiline piirkond:

| — | Tehakse ettepanek laiendada tootmispiirkonda Massalfassari, Muserose ja Emperadori omavalitsusüksuste võrra.
  Põhjendus: nimetatud kolm asulat on söödava lõikheina viljelusega seotud samavõrra, nagu ülejäänud 16 juba kaitstud piirkonda; asulates on kõnealuse taime viljelemiseks samasugused mulla- ja kliimatingimused ning teadmised ja traditsioonid. |
| --- | --- |

—

Tehakse ettepanek laiendada tootmispiirkonda Massalfassari, Muserose ja Emperadori omavalitsusüksuste võrra.

Põhjendus: nimetatud kolm asulat on söödava lõikheina viljelusega seotud samavõrra, nagu ülejäänud 16 juba kaitstud piirkonda; asulates on kõnealuse taime viljelemiseks samasugused mulla- ja kliimatingimused ning teadmised ja traditsioonid.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CHUFA DE VALENCIA”

EÜ nr: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Chufa de Valencia”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.8. | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetus: Chufa de Valencia.

Kirjeldus: söödava lõikheina (Cyperus esculentus L. var. sativus Boeck.) mugul, mis võib olla mitmesuguse kuju ja suurusega ning millel on õhuke kest, korkjas tekstuur ning suur rasva- ja suhkrusisaldus.

Toode „Chufa de Valencia” kujutab endast korjatud, pestud, kuivatatud ja valitud mugulaid, mille niiskusesisaldus on 6,5–12 % ja mille läbimõõt on üle 3 mm.

Valitud mugulatel peab olema iseloomulik välimus; need peavad olema puudusteta, terved, puhtad ja ilma muutusteta, mis võiksid rikkuda nende tarbimiseks ja säilitamiseks vajalikku kvaliteeti.

Päritolunimetusega kaitstud mugulate „Chufa de Valencia” keemiline koostis, mida väljendatakse protsendina kuivaine massist, on järgmine:

| — | suhkrud: vähemalt 11 %; |
| --- | --- |

—

suhkrud: vähemalt 11 %;

| — | rasvad: vähemalt 25 %; |
| --- | --- |

—

rasvad: vähemalt 25 %;

| — | valgud: vähemalt 6,5 %; |
| --- | --- |

—

valgud: vähemalt 6,5 %;

| — | tärklis: vähemalt 25 %; |
| --- | --- |

—

tärklis: vähemalt 25 %;

| — | toorkiud: vähemalt 5 %. |
| --- | --- |

—

toorkiud: vähemalt 5 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Määratletud geograafilises piirkonnas peavad toimuma mugulate järgmised tootmisetapid:

| — | külv, mis toimub märtsist juunini, ja saagikoristus alates oktoobri lõpust; |
| --- | --- |

—

külv, mis toimub märtsist juunini, ja saagikoristus alates oktoobri lõpust;

| — | mugulate pesemine ja kuivatamine, mis kestab kolm kuud. Toote nõuetekohase käsitsi kuivatamise ja mugulate soovitud lõppkoostise saavutamise juures on põhiroll piirkonna kliimatingimustel ja asjatundlike põllumajandustootjate oskustel; |
| --- | --- |

—

mugulate pesemine ja kuivatamine, mis kestab kolm kuud. Toote nõuetekohase käsitsi kuivatamise ja mugulate soovitud lõppkoostise saavutamise juures on põhiroll piirkonna kliimatingimustel ja asjatundlike põllumajandustootjate oskustel;

| — | puhastamine, mille käigus puhastatakse kuivatatud mugulad uuesti, et eemaldada defektiga mugulad. Tänu piirkonna tootjate pikaajalisele kogemusele eemaldatakse nimetatud puhastamise käigus kõik mugulad, mis ei vasta asjakohastele tingimustele; |
| --- | --- |

—

puhastamine, mille käigus puhastatakse kuivatatud mugulad uuesti, et eemaldada defektiga mugulad. Tänu piirkonna tootjate pikaajalisele kogemusele eemaldatakse nimetatud puhastamise käigus kõik mugulad, mis ei vasta asjakohastele tingimustele;

| — | selekteerimine ja liigitamine, mille käigus valitakse välja kuivad ja puhtad mugulad, eemaldades taimejäägid ning haiguste või muude tegurite poolt kahjustatud mugulad, ja liigitatakse mugulad vajaduse korral läbimõõdu alusel. Need on viimased tootmisetapid enne punktis 3.2. kirjeldatud lõpptoote valmimist. Tänu tootjate teadmistele mugulate kohta ning välja töötatud meetodite ja vahendite abil selekteeritakse ja liigitatakse mugulad nõuetekohaselt ja saadakse lõpptoode. |
| --- | --- |

—

selekteerimine ja liigitamine, mille käigus valitakse välja kuivad ja puhtad mugulad, eemaldades taimejäägid ning haiguste või muude tegurite poolt kahjustatud mugulad, ja liigitatakse mugulad vajaduse korral läbimõõdu alusel. Need on viimased tootmisetapid enne punktis 3.2. kirjeldatud lõpptoote valmimist. Tänu tootjate teadmistele mugulate kohta ning välja töötatud meetodite ja vahendite abil selekteeritakse ja liigitatakse mugulad nõuetekohaselt ja saadakse lõpptoode.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud mugulate tootmispiirkond asub l’Horta Nord de Valencias ja hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepós i Mirambell, Burjassot, Emperador, Foios, Godella, Massalfassar, Meliana, Moncada, Museros, Paterna, Rocafort, Tavernes Blanques, Valencia ja Vinalesa.

Tegemist on Vahemere settelistele rannikualadele iseloomuliku tasase piirkonnaga, kus on vahemereline kliima ning tulenevalt mere lähedusest kõrge suhteline õhuniiskus ja väikesed ööpäevased temperatuurikõikumised.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Looduslikud tegurid

| — | Pinnavorm: Vahemere settelistele rannikualadele iseloomulik tasane pinnavorm. |
| --- | --- |

—

Pinnavorm: Vahemere settelistele rannikualadele iseloomulik tasane pinnavorm.

| — | Muld: hästi vett juhtiv ja tasane saviliivmuld.
  Kerge tekstuuriga, kobe, peeneteralise liivaga ja umbrohuta muld. |
| --- | --- |

—

Muld: hästi vett juhtiv ja tasane saviliivmuld.

Kerge tekstuuriga, kobe, peeneteralise liivaga ja umbrohuta muld.

| — | Kliima: vahemereline, kõrge suhtelise õhuniiskusega ja mere läheduse pehmendavast mõjust tulenevalt väikeste ööpäevaste temperatuurikõikumistega.
  Kõrge suhteline õhuniiskus soodustab viljelust, kuna piirkonnas sajab vähe. |
| --- | --- |

—

Kliima: vahemereline, kõrge suhtelise õhuniiskusega ja mere läheduse pehmendavast mõjust tulenevalt väikeste ööpäevaste temperatuurikõikumistega.

Kõrge suhteline õhuniiskus soodustab viljelust, kuna piirkonnas sajab vähe.

| — | Hüdroloogia: piirkonna sademetehulk on väike – ligikaudu 400 mm aastas. Suveperioodil niisutatakse tootmispiirkonda Turia jõest alguse saavate niisutuskanalite võrgustiku abil. |
| --- | --- |

—

Hüdroloogia: piirkonna sademetehulk on väike – ligikaudu 400 mm aastas. Suveperioodil niisutatakse tootmispiirkonda Turia jõest alguse saavate niisutuskanalite võrgustiku abil.

Inimtegurid

Söödava lõikheina tõid Hispaaniasse araablased 8. sajandil; nad hindasid taime mugulaid nende maheda maitse pärast ja valmistasid nendest pressimise teel värskendavat jooki. 13. sajandil levis taime viljelemine islami kultuuri mõjul Vahemere äärde, praeguse Valencia autonoomse piirkonna alale. A. J. Cavanilles kirjutas 1975. aastal, et Alborayas ja Almàsseras on söödavat lõikheina 15 hektaril, ning rääkis selle viljelusest ja tarbimisest. Kohalikud uurijad on avaldanud arvukalt uurimusi söödava lõikheina mugulate, nende omaduste, mikrobioloogia ja mugulate pressimise teel saadava joogi kohta.

Söödava lõikheina kasvatamine on kõnealuses geograafilises piirkonnas traditsiooniline ja sellel on suur sotsiaalmajanduslik tähtsus, sest see on peamine elatusallikas rohkem kui 500 põllumajandustootjale, kes tunnevad põhjalikult taime viljelusmeetodeid; seejuures on võimalikult kvaliteetse lõpptoote saamisel määrava tähtsusega tootjate oskused pinnase ettevalmistamisel, külvamisel ja kasvatamisel ning saagikoristusel ja kuivatamisel.

5.2.   Toote eripära:

Keemilised näitajad, mis määravad söödava lõikheina mugulate kvaliteedi, on rasva- ja valgusisaldus. Need on kõige olulisemad tegurid, mis eristavad „Chufa de Valencia” kvaliteeti mujalt pärit mugulate omast, sest viimaste rasva- ja valgusisaldus on „Chufa de Valencia” omast väiksem. Lisaks sellele on mugulate „Chufa de Valencia” kest õhem kui mujalt pärit mugulatel. Niisiis on mugulate „Chufa de Valencia” maitse magusam ja tugevam, kest õhem ning mugulad on mõõdult suuremad ja ühtlasemad.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Piirkonna kliima mõjutab otsustavalt söödava lõikheina idanemist, kasvamist ja mugulate tootmist. Nimetatud tegur ja piirkonna mullatingimused, mis on peamiselt rannaliiva aastatepikkuse kuhjumise tulemus, loovad sobiva keskkonna taime kasvatamiseks ning suurte ja kvaliteetsete mugulate arenguks: need on magusama ja tugevama maitsega, õhema kestaga ning mõõdult suuremad ja ühtlasemad.

Kõnealuse taime viljelemiseks on vaja kõrget keskmist temperatuuri vahemikus 13–25 °C ning külmade puudumist viljeluskuude ajal, et mugulad saaksid võrsuda ja areneda. Samuti soodustab viljelust kõrge suhteline õhuniiskus, kuna piirkonnas sajab vähe. Nagu punktis 5.1. öeldud, on kõik need tingimused KPNi määratletud piirkonnas olemas.

Samuti on toote kvaliteedi juures määrava tähtsusega inimtegur – oskused, mis on tootmispiirkonna asjatundlikel põllumajandustootjatel taime viljelemisel. Täpsemalt on sobiva kvaliteediga mugulate saamiseks väga olulised söödava lõikheina kasvatamine vaheldumisi muude vahemere köögiviljadega, tõhus umbrohutõrje ja muud määrava tähtsusega viljelusetapid.

Pärast saagikoristust toimuvad tootmisetapid, täpsemalt mugulate hoolikas ja aeglane käsitsi kuivatamine, mis muudab söödava lõikheina mugulate keemilist koostist, annavad tootele „Chufa de Valencia” selle iseloomulikud ainulaadsed omadused.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.agricultura.gva.es/pc_chufadevalencia

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

Parandused

| 27.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 367/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 367/18

---

Ühtse põllukultuuride sordilehe – 30. tervikväljaande 3. lisa – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 102 A, 5. aprill 2012
  )

2012/C 367/08

Leheküljel 8 (17. Festuca rubra L.)

asendatakse

| „Sámur | (del.)” |
| --- | --- |

„Sámur

(del.)”

järgmisega:

| „Sámur | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Sámur

f: 30.6.2014”.

Leheküljel 9 (20.2. Lolium multiflorum Lam.)

Lolium multiflorum

asendatakse

| „Ajax | (del.)” |
| --- | --- |

„Ajax

(del.)”

järgmisega:

| „Ajax | f: 30.6.2014”, |
| --- | --- |

„Ajax

f: 30.6.2014”,

asendatakse

| „Tonic | (del.)” |
| --- | --- |

„Tonic

(del.)”

järgmisega:

| „Tonic | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Tonic

f: 30.6.2014”.

Leheküljel 10 (25. Phleum pratense L.)

Phleum pratense

asendatakse

| „Bodin | (del.)” |
| --- | --- |

„Bodin

(del.)”

järgmisega:

| „Bodin | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Bodin

f: 30.6.2014”.

Leheküljel 11 (42. Pisum sativum L. (partim))

Pisum sativum

asendatakse

| „Rif | (del.)” |
| --- | --- |

„Rif

(del.)”

järgmisega:

| „Rif | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Rif

f: 30.6.2014”.

Leheküljel 14 (59. Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs)

Brassica rapa

asendatakse

| „Civasto R | (del.)” |
| --- | --- |

„Civasto R

(del.)”

järgmisega:

| „Civasto R | f: 30.6.2014”, |
| --- | --- |

„Civasto R

f: 30.6.2014”,

asendatakse

| „Vollenda | (del.)” |
| --- | --- |

„Vollenda

(del.)”

järgmisega:

| „Vollenda | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Vollenda

f: 30.6.2014”.

Leheküljel 15 (61. Brassica napus L. (partim))

Brassica napus

asendatakse

| „Sigma | (del.)” |
| --- | --- |

„Sigma

(del.)”

järgmisega:

| „Sigma | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Sigma

f: 30.6.2014”.

Leheküljel 19 (73. Avena sativa L. (including A. Byzantina K. Koch.)

Avena sativa

A. Byzantina

asendatakse

| „Peniarth | (del.)” |
| --- | --- |

„Peniarth

(del.)”

järgmisega:

| „Peniarth | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

„Peniarth

f: 30.6.2014”.

Leheküljel 20 (75.1. Hordeum vulgare L.)

Hordeum vulgare

asendatakse

| „Skegla | (del.)” |
| --- | --- |

„Skegla

(del.)”

järgmisega:

| „Skegla | f: 30.6.2013”. |
| --- | --- |

„Skegla

f: 30.6.2013”.

---