# Eiropas Savienības C 351/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.351.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 351 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 15. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.351.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 351

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 15. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 483. plenārā sesija 2012. gada 18. un 19. septembrī |
| 2012/C 351/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Gudra un iekļaujoša izaugsme (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2012/C 351/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Bērniem un jauniešiem paredzētas reklāmas regulējums (pašiniciatīvas atzinums) | 6 |
| 2012/C 351/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Mazāk aizsargāto grupu tiesības darbavietā – it sevišķi jautājumi saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ (pašiniciatīvas atzinums) | 12 |
| 2012/C 351/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Emigrējušu uzņēmēju ieguldījums ES ekonomikas attīstībā (pašiniciatīvas atzinums) | 16 |
| 2012/C 351/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušana (pašiniciatīvas atzinums) | 21 |
| 2012/C 351/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības loma korupcijas apkarošanā Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs (pašiniciatīvas atzinums) | 27 |
| 2012/C 351/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālo tīklu atbildīga izmantošana un ar tiem saistītu problēmu novēršana (pašiniciatīvas atzinums) | 31 |
| 2012/C 351/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas pasivitātes izmaksu atjaunināta analīze (pašiniciatīvas atzinums) | 36 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

483. plenārā sesija 2012. gada 18. un 19. septembrī

2012/C 351/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Gudra un iekļaujoša izaugsme (pašiniciatīvas atzinums)

1

2012/C 351/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Bērniem un jauniešiem paredzētas reklāmas regulējums (pašiniciatīvas atzinums)

6

2012/C 351/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Mazāk aizsargāto grupu tiesības darbavietā – it sevišķi jautājumi saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ (pašiniciatīvas atzinums)

12

2012/C 351/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Emigrējušu uzņēmēju ieguldījums ES ekonomikas attīstībā (pašiniciatīvas atzinums)

16

2012/C 351/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušana (pašiniciatīvas atzinums)

21

2012/C 351/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Pilsoniskās sabiedrības loma korupcijas apkarošanā Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs (pašiniciatīvas atzinums)

27

2012/C 351/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālo tīklu atbildīga izmantošana un ar tiem saistītu problēmu novēršana (pašiniciatīvas atzinums)

31

2012/C 351/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas pasivitātes izmaksu atjaunināta analīze (pašiniciatīvas atzinums)

36

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | 483. plenārā sesija 2012. gada 18. un 19. septembrī |
| 2012/C 351/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Mantojuma nodokļa radīto pārrobežu šķēršļu pārvarēšana Eiropas SavienībāCOM(2011) 864 final | 42 |
| 2012/C 351/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam COM(2011) 870 final | 45 |
| 2012/C 351/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu COM(2011) 941 final | 52 |
| 2012/C 351/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiemCOM(2012) 35 final – 2012/0022 (APP) | 57 |
| 2012/C 351/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomāCOM(2012) 131 final – 2012/0061 (COD) | 61 |
| 2012/C 351/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Inovācija ilgtspējīgai nākotnei. Ekoinovācijas rīcības plānsCOM(2011) 899 final | 65 |
| 2012/C 351/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija Bērniem labāks internets COM(2012) 196 final | 68 |
| 2012/C 351/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgūCOM(2012) 238 final | 73 |
| 2012/C 351/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību COM(2012) 22 final | 77 |
| 2012/C 351/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009COM(2012) 298 final – 2012/0158 (COD) | 83 |
| 2012/C 351/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par uzskaites noteikumiem un rīcības plāniem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecībuCOM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektora iekļaušana Savienības saistībās klimata pārmaiņu jomā COM(2012) 94 final | 85 |
| 2012/C 351/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politikuCOM(2012) 277 final – 2012/143 (COD) | 89 |
| 2012/C 351/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zvejuCOM(2012) 332 final – 2012/162 (COD) | 90 |
| 2012/C 351/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2008/971/EK attiecībā uz tāda meža reproduktīvā materiāla iekļaušanu minētā lēmuma darbības jomā, kas pieskaitāms kategorijai uzlabots, un to iestāžu nosaukumu atjaunināšanu, kas atbildīgas par ražošanas apstiprināšanu un kontroliCOM(2012) 355 final – 2012/172 (COD) | 91 |
| 2012/C 351/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu un atjauninot trešo valstu un par ražojumu apstiprināšanu un kontroli atbildīgo institūciju nosaukumusCOM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD) | 92 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

483. plenārā sesija 2012. gada 18. un 19. septembrī

2012/C 351/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Mantojuma nodokļa radīto pārrobežu šķēršļu pārvarēšana Eiropas SavienībāCOM(2011) 864 final

COM(2011) 864 final

42

2012/C 351/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam COM(2011) 870 final

COM(2011) 870 final

45

2012/C 351/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Zaļā grāmata Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu COM(2011) 941 final

COM(2011) 941 final

52

2012/C 351/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiemCOM(2012) 35 final – 2012/0022 (APP)

FE

COM(2012) 35 final – 2012/0022 (APP)

57

2012/C 351/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomāCOM(2012) 131 final – 2012/0061 (COD)

COM(2012) 131 final – 2012/0061 (COD)

61

2012/C 351/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Inovācija ilgtspējīgai nākotnei. Ekoinovācijas rīcības plānsCOM(2011) 899 final

COM(2011) 899 final

65

2012/C 351/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija Bērniem labāks internets COM(2012) 196 final

COM(2012) 196 final

68

2012/C 351/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgūCOM(2012) 238 final

COM(2012) 238 final

73

2012/C 351/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību COM(2012) 22 final

COM(2012) 22 final

77

2012/C 351/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009COM(2012) 298 final – 2012/0158 (COD)

COM(2012) 298 final – 2012/0158 (COD)

83

2012/C 351/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par uzskaites noteikumiem un rīcības plāniem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecībuCOM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD) un Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektora iekļaušana Savienības saistībās klimata pārmaiņu jomā COM(2012) 94 final

COM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD)

COM(2012) 94 final

85

2012/C 351/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politikuCOM(2012) 277 final – 2012/143 (COD)

COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD)

89

2012/C 351/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zvejuCOM(2012) 332 final – 2012/162 (COD)

COM(2012) 332 final – 2012/162 (COD)

90

2012/C 351/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2008/971/EK attiecībā uz tāda meža reproduktīvā materiāla iekļaušanu minētā lēmuma darbības jomā, kas pieskaitāms kategorijai uzlabots, un to iestāžu nosaukumu atjaunināšanu, kas atbildīgas par ražošanas apstiprināšanu un kontroliCOM(2012) 355 final – 2012/172 (COD)

COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD)

91

2012/C 351/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu un atjauninot trešo valstu un par ražojumu apstiprināšanu un kontroli atbildīgo institūciju nosaukumusCOM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD)

COM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD)

92

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

483. plenārā sesija 2012. gada 18. un 19. septembrī

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Gudra un iekļaujoša izaugsme” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/01

Ziņotājs:
  Etele BARÀTH

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2012. gada 19. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Gudra un iekļaujoša izaugsme”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 4. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (19. septembra sēdē), ar 140 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | EESK uzskata, ka stabila, ilgtspējīga un gudra izaugsme nav iespējama bez atšķirību izlīdzināšanas. Tāpēc stratēģijas “Eiropa 2020” trīskāršais mērķis, proti, “gudra”, “ilgtspējīga” un “iekļaujoša” izaugsme, pēc būtības ir atbilstošs, bet, lai šos mērķus sasniegtu, ir vajadzīgs gan ļoti līdzsvarots makroekonomikas politikas pasākumu kopums un , gan vairāk instrumentu, kas ir arī efektīvāki. |
| --- | --- |

1.1

EESK uzskata, ka stabila, ilgtspējīga un gudra izaugsme nav iespējama bez atšķirību izlīdzināšanas. Tāpēc stratēģijas “Eiropa 2020” trīskāršais mērķis, proti, “gudra”, “ilgtspējīga” un “iekļaujoša” izaugsme, pēc būtības ir atbilstošs, bet, lai šos mērķus sasniegtu, ir vajadzīgs gan ļoti līdzsvarots makroekonomikas politikas pasākumu kopums un , gan vairāk instrumentu, kas ir arī efektīvāki.

| 1.2 | , stratēģiju gudri īstenot ir īpaši svarīgi. Iesākto stratēģiju ir jāpapildina, jāprecizē un jāpielāgo jaunajiem makroekonomiskajiem apstākļiem. Jātiecas pēc jauna līdzsvara starp atbildību un solidaritāti. |
| --- | --- |

1.2

, stratēģiju gudri īstenot ir īpaši svarīgi. Iesākto stratēģiju ir jāpapildina, jāprecizē un jāpielāgo jaunajiem makroekonomiskajiem apstākļiem. Jātiecas pēc jauna līdzsvara starp atbildību un solidaritāti.

| 1.3 | Lai veiktu vajadzīgos labojumus aizsāktajā virzībā, Savienībai jāapliecina, ka tai ir griba pastiprināt integrāciju un konkrēts priekšstats, kā to darīt. Lai izveidotu Eiropu, kuras ir “vairāk” un kura ir “labāka”, vienlaikus jābagātina arī dalībvalstu un reģionu daudzlīmeņu sadarbības veidi. |
| --- | --- |

1.3

Lai veiktu vajadzīgos labojumus aizsāktajā virzībā, Savienībai jāapliecina, ka tai ir griba pastiprināt integrāciju un konkrēts priekšstats, kā to darīt. Lai izveidotu Eiropu, kuras ir “vairāk” un kura ir “labāka”, vienlaikus jābagātina arī dalībvalstu un reģionu daudzlīmeņu sadarbības veidi.

| 1.4 | EESK uzskata, ka vēl jāpilnveido pārvaldība, jāpalielina publisko līdzekļu dažādība un apjoms un jāpalīdz dalībvalstīm straujāk veikt strukturālās reformas. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka vēl jāpilnveido pārvaldība, jāpalielina publisko līdzekļu dažādība un apjoms un jāpalīdz dalībvalstīm straujāk veikt strukturālās reformas.

| 1.5 | EESK atzinīgi vērtē pieeju un , kas vērojama stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai paredzētajā regulējumā, piemēram, daudzgadu finanšu shēmā (DFS) un vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS). |
| --- | --- |

1.5

EESK atzinīgi vērtē pieeju un , kas vērojama stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai paredzētajā regulējumā, piemēram, daudzgadu finanšu shēmā (DFS) un vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS).

| 1.6 | EESK tomēr uzsver, ka pasākumi stabilitātes, izaugsmes un nodarbinātības uzlabošanai un nabadzības mazināšanai nav pietiekami un pastāvošie instrumenti noteikti ir jāpapildina. |
| --- | --- |

1.6

EESK tomēr uzsver, ka pasākumi stabilitātes, izaugsmes un nodarbinātības uzlabošanai un nabadzības mazināšanai nav pietiekami un pastāvošie instrumenti noteikti ir jāpapildina.

| 1.7 | Skaidri jānosaka, kāds ir atbildības sadalījums starp ES un dalībvalstīm. Svarīgs solis izaugsmes pamatu nostiprināšanā ir, piemēram, Eiropas banku (Eiropas regulējums, uzraudzība, glābšanas pasākumi, noguldījumu garantijas) un projektu obligāciju emisija. Minēto pasākumu īstenošana ir jāpaātrina. Eiropas Centrālās bankas loma būtu jāpastiprina. |
| --- | --- |

1.7

Skaidri jānosaka, kāds ir atbildības sadalījums starp ES un dalībvalstīm. Svarīgs solis izaugsmes pamatu nostiprināšanā ir, piemēram, Eiropas banku (Eiropas regulējums, uzraudzība, glābšanas pasākumi, noguldījumu garantijas) un projektu obligāciju emisija. Minēto pasākumu īstenošana ir jāpaātrina. Eiropas Centrālās bankas loma būtu jāpastiprina.

| 1.8 | EESK uzskata, ka attīstības politikā ar “” izveidi vien nepietiek. Mērķus var sasniegt ātrāk, palielinot mērķieguldījumus un Eiropas mērogā īstenojot visu ES un vairākas nozares aptverošas vairākdimensiju programmas. Ja daudzās valstīs patlaban vissvarīgāk ir īstenot strukturālas reformas, tad attīstības politikai tās ir jāsekmē. |
| --- | --- |

1.8

EESK uzskata, ka attīstības politikā ar “” izveidi vien nepietiek. Mērķus var sasniegt ātrāk, palielinot mērķieguldījumus un Eiropas mērogā īstenojot visu ES un vairākas nozares aptverošas vairākdimensiju programmas. Ja daudzās valstīs patlaban vissvarīgāk ir īstenot strukturālas reformas, tad attīstības politikai tās ir jāsekmē.

| 1.9 | “Gudru” un “iekļaujošu” izaugsmi var arī nodrošināt, cenšoties paaugstināt nodarbinātības līmeni un atbalstot , kas aptver daudzus darbības veidus. Lai to panāktu, vienotajā tirgū jāstiprina konkurence vairākās jomās. |
| --- | --- |

1.9

“Gudru” un “iekļaujošu” izaugsmi var arī nodrošināt, cenšoties paaugstināt nodarbinātības līmeni un atbalstot , kas aptver daudzus darbības veidus. Lai to panāktu, vienotajā tirgū jāstiprina konkurence vairākās jomās.

| 1.10 | Tomēr kohēzijas politika nedrīkst turpmāk būt vērsta tikai uz uzņēmumu darbības veicināšanu un konkurētspēju. Visiem fondiem un visās programmās vairāk uzmanības jāvelta ES stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajiem mērķiem, piemēram, darba vietu radīšanai, sociālajiem pakalpojumiem, nabadzības mazināšanai, izglītībai, apmācībai utt. |
| --- | --- |

1.10

Tomēr kohēzijas politika nedrīkst turpmāk būt vērsta tikai uz uzņēmumu darbības veicināšanu un konkurētspēju. Visiem fondiem un visās programmās vairāk uzmanības jāvelta ES stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajiem mērķiem, piemēram, darba vietu radīšanai, sociālajiem pakalpojumiem, nabadzības mazināšanai, izglītībai, apmācībai utt.

| 1.11 | EESK uzskata, ka daži laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam izvirzītie priekšlikumi, piemēram, makroreģionu stratēģiju izstrāde ir jāatbalsta ar attiecīgiem instrumentiem. |
| --- | --- |

1.11

EESK uzskata, ka daži laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam izvirzītie priekšlikumi, piemēram, makroreģionu stratēģiju izstrāde ir jāatbalsta ar attiecīgiem instrumentiem.

| 1.12 | Programma “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments”, ja to attiecinātu uz citiem kopējiem ES mērķiem, piesaistot , varētu būt labs ciešākas integrācijas piemērs. |
| --- | --- |

1.12

Programma “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments”, ja to attiecinātu uz citiem kopējiem ES mērķiem, piesaistot , varētu būt labs ciešākas integrācijas piemērs.

| 1.13 | Lai ES stratēģiju “Eiropa 2020” un kohēzijas politiku varētu saskaņot, ir nepieciešama Eiropas mēroga koncepcija un atbilstoši instrumenti. Eiropas teritoriālās attīstības stratēģijas izstrāde ir jāpaātrina. |
| --- | --- |

1.13

Lai ES stratēģiju “Eiropa 2020” un kohēzijas politiku varētu saskaņot, ir nepieciešama Eiropas mēroga koncepcija un atbilstoši instrumenti. Eiropas teritoriālās attīstības stratēģijas izstrāde ir jāpaātrina.

| 1.14 | EESK uzskata, ka lēmumu sagatavošanā noteikti daudz vairāk jāiesaista speciālisti un sabiedrība. Tāpēc Komiteja iesaka vienotajā stratēģiskajā satvarā izvirzīt 12. , lai stiprinātu “saziņu un dialogu ar pilsonisko sabiedrību”. |
| --- | --- |

1.14

EESK uzskata, ka lēmumu sagatavošanā noteikti daudz vairāk jāiesaista speciālisti un sabiedrība. Tāpēc Komiteja iesaka vienotajā stratēģiskajā satvarā izvirzīt 12. , lai stiprinātu “saziņu un dialogu ar pilsonisko sabiedrību”.

2.   Ievads

| 2.1 | Pēdējos gados — gan globālo pārmaiņu dēļ, gan Savienības paplašināšanas, krīzes un Eiropas īstenoto krīzes pārvarēšanas pasākumu dēļ — Savienības struktūra ir kļuvusi sarežģītāka, un faktiski tā ir Savienība, kurā palielinājušās arī dalībvalstu interešu atšķirības. |
| --- | --- |

2.1

Pēdējos gados — gan globālo pārmaiņu dēļ, gan Savienības paplašināšanas, krīzes un Eiropas īstenoto krīzes pārvarēšanas pasākumu dēļ — Savienības struktūra ir kļuvusi sarežģītāka, un faktiski tā ir Savienība, kurā palielinājušās arī dalībvalstu interešu atšķirības.

| 2.2 | Iespēja, ka varētu rasties sociāli un politiski konflikti, ir palielinājies, tāpat palielinājusies radikālu politisku spēku ietekme. Jārēķinās ar to, ka, iespējams, vēl desmitgades vidū Eiropas galvenais uzdevums būs ekonomikas, finanšu, sociālās un solidaritātes krīzes pārvarēšana. Vairākās dalībvalstīs ražošana diemžēl būtiski samazinās. Finanšu stabilizācija kavē izaugsmi. Un, ja nebūs izaugsmes, vēlme panākt stabilitāti mazinās solidaritāti. |
| --- | --- |

2.2

Iespēja, ka varētu rasties sociāli un politiski konflikti, ir palielinājies, tāpat palielinājusies radikālu politisku spēku ietekme. Jārēķinās ar to, ka, iespējams, vēl desmitgades vidū Eiropas galvenais uzdevums būs ekonomikas, finanšu, sociālās un solidaritātes krīzes pārvarēšana. Vairākās dalībvalstīs ražošana diemžēl būtiski samazinās. Finanšu stabilizācija kavē izaugsmi. Un, ja nebūs izaugsmes, vēlme panākt stabilitāti mazinās solidaritāti.

| 2.3 | Izstrādājot stratēģiju “Eiropa 2020”, šādi apsvērumi netika ievēroti. Tajā ņemta vērā krīze, bet ne tas, ka tā būs dziļa un ilgstoša. |
| --- | --- |

2.3

Izstrādājot stratēģiju “Eiropa 2020”, šādi apsvērumi netika ievēroti. Tajā ņemta vērā krīze, bet ne tas, ka tā būs dziļa un ilgstoša.

| 2.4 | Eiropas Savienībai vajadzīga gan budžeta konsolidācija, gan efektīva izaugsmes programma. Varam cerēt, ka pieprasījuma samazināšanos, ko izraisa neizbēgamā budžeta konsolidācija, ilgākā termiņā varēs kompensēt, ja izstrādātie konsolidācijas pasākumi būs viedi un līdzsvaroti. |
| --- | --- |

2.4

Eiropas Savienībai vajadzīga gan budžeta konsolidācija, gan efektīva izaugsmes programma. Varam cerēt, ka pieprasījuma samazināšanos, ko izraisa neizbēgamā budžeta konsolidācija, ilgākā termiņā varēs kompensēt, ja izstrādātie konsolidācijas pasākumi būs viedi un līdzsvaroti.

| 2.5 | EESK uzskata, ka Komisijas ierosinātā daudzgadu finanšu shēma (DFS) laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam ir samērā pieņemams kompromiss. Ekonomikas attīstību varētu sekmēt, ja izdosies un tos izmantot lietderīgāk un efektīvāk, kā arī novirzīt tieši stratēģijas “Eiropa 2020” un strukturālo reformu īstenošanas mērķiem. |
| --- | --- |

2.5

EESK uzskata, ka Komisijas ierosinātā daudzgadu finanšu shēma (DFS) laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam ir samērā pieņemams kompromiss. Ekonomikas attīstību varētu sekmēt, ja izdosies un tos izmantot lietderīgāk un efektīvāk, kā arī novirzīt tieši stratēģijas “Eiropa 2020” un strukturālo reformu īstenošanas mērķiem.

| 2.6 | Priekšlikumā pietiekama uzmanība tomēr nav pievērsta atšķirību mazināšanas problēmām un sociālajai spriedzei. Neapšaubāmi vērienīga finansiālā atbalsta sniegšana valstīm ar būtiskām budžeta stabilitātes problēmām ir izsmēlusi līdzekļu devējvalstu iespējas. |
| --- | --- |

2.6

Priekšlikumā pietiekama uzmanība tomēr nav pievērsta atšķirību mazināšanas problēmām un sociālajai spriedzei. Neapšaubāmi vērienīga finansiālā atbalsta sniegšana valstīm ar būtiskām budžeta stabilitātes problēmām ir izsmēlusi līdzekļu devējvalstu iespējas.

| 2.7 | Kohēzijas politika turpmāk nedrīkst būt vērsta tikai uz uzņēmumu darbības veicināšanu un konkurētspēju. Visiem fondiem un visās programmās vairāk uzmanības jāvelta ES stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajiem mērķiem, piemēram, darba vietu radīšanai, sociālajiem pakalpojumiem, nabadzības mazināšanai, izglītībai, apmācībai utt. |
| --- | --- |

2.7

Kohēzijas politika turpmāk nedrīkst būt vērsta tikai uz uzņēmumu darbības veicināšanu un konkurētspēju. Visiem fondiem un visās programmās vairāk uzmanības jāvelta ES stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajiem mērķiem, piemēram, darba vietu radīšanai, sociālajiem pakalpojumiem, nabadzības mazināšanai, izglītībai, apmācībai utt.

| 2.8 | Kohēzijas politikas jomā gaidāmas diezgan nozīmīgas pārmaiņas. Uzmanība turpmāk tiks pievērsta makroekonomisko un mikroekonomisko nosacījumu nostiprināšanai un teritoriālajai konverģencei. Tomēr, lai saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” varētu panākt iekļaujošu izaugsmi, ir nepieciešama paradigmas maiņa. . |
| --- | --- |

2.8

Kohēzijas politikas jomā gaidāmas diezgan nozīmīgas pārmaiņas. Uzmanība turpmāk tiks pievērsta makroekonomisko un mikroekonomisko nosacījumu nostiprināšanai un teritoriālajai konverģencei. Tomēr, lai saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” varētu panākt iekļaujošu izaugsmi, ir nepieciešama paradigmas maiņa. .

| 2.9 | Lai izaugsme būtu iekļaujoša un vienlaikus ilgtspējīga, līdztekus parastajiem kritērijiem arvien lielāka nozīme ir arī tādiem nemateriāliem faktoriem (“soft”factors) kā veselības un demogrāfiskais stāvoklis, vides kvalitāte, izglītības un apmācības līmenis un attīstība; vienlaikus palielinās vēlme dzīvot veselīgā vidē. Jaunākajos dokumentos gandrīz nemaz nav aplūkota iespēja, ka ES varētu sniegt šajā jomā nepieciešamo atbalstu. |
| --- | --- |

2.9

Lai izaugsme būtu iekļaujoša un vienlaikus ilgtspējīga, līdztekus parastajiem kritērijiem arvien lielāka nozīme ir arī tādiem nemateriāliem faktoriem (“soft”factors) kā veselības un demogrāfiskais stāvoklis, vides kvalitāte, izglītības un apmācības līmenis un attīstība; vienlaikus palielinās vēlme dzīvot veselīgā vidē. Jaunākajos dokumentos gandrīz nemaz nav aplūkota iespēja, ka ES varētu sniegt šajā jomā nepieciešamo atbalstu.

| 2.10 | Eiropas Komisija ir iesniegusi priekšlikumu atvērt darba tirgu, lai novērstu nelabvēlīgās attīstības tendences. Subsīdijas var veicināt gan pieprasījumu, gan piedāvājumu. Īpaši svarīgi ir nodrošināt pensijas tiesību pārnešanas iespēju un likvidēt dažādus juridiskus, administratīvus un ar nodokļiem saistītus šķēršļus. |
| --- | --- |

2.10

Eiropas Komisija ir iesniegusi priekšlikumu atvērt darba tirgu, lai novērstu nelabvēlīgās attīstības tendences. Subsīdijas var veicināt gan pieprasījumu, gan piedāvājumu. Īpaši svarīgi ir nodrošināt pensijas tiesību pārnešanas iespēju un likvidēt dažādus juridiskus, administratīvus un ar nodokļiem saistītus šķēršļus.

3.   Vispārīgi apsvērumi

| 3.1 | Ar stratēģiju “Eiropa 2020” paredzēts panākt dinamisku attīstību, taču netiek veltītas atbilstošas pūles, lai vienkāršotu iestāžu sistēmu un paaugstinātu tās efektivitāti, kā arī piešķirtu papildu līdzekļus minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

3.1

Ar stratēģiju “Eiropa 2020” paredzēts panākt dinamisku attīstību, taču netiek veltītas atbilstošas pūles, lai vienkāršotu iestāžu sistēmu un paaugstinātu tās efektivitāti, kā arī piešķirtu papildu līdzekļus minētā mērķa sasniegšanai.

| 3.2 | Sarežģītos apstākļos galvenais ir pēc iespējas pilnīgāk izmantot intelektuālo potenciālu. Svarīgi ir, lai papildus likumdevējām iestādēm un izpildvaras iestādēm tiktu arī pastāvīgās un/vai pagaidu konsultatīvās un analītiskās izpētes struktūras, kā arī uzraudzības un prognožu izstrādes struktūras. Būtu analizējami, piemēram, šādi aspekti:






  — | globālajā spēku samērā notiekošo pārmaiņu sekas, |
| --- | --- | --- |

3.2

Sarežģītos apstākļos galvenais ir pēc iespējas pilnīgāk izmantot intelektuālo potenciālu. Svarīgi ir, lai papildus likumdevējām iestādēm un izpildvaras iestādēm tiktu arī pastāvīgās un/vai pagaidu konsultatīvās un analītiskās izpētes struktūras, kā arī uzraudzības un prognožu izstrādes struktūras. Būtu analizējami, piemēram, šādi aspekti:

—

globālajā spēku samērā notiekošo pārmaiņu sekas,

| — | jauns skatījums uz ES pamatprincipu — konkurences, sadarbības un solidaritātes —savstarpējo mijiedarbību, |
| --- | --- |

—

jauns skatījums uz ES pamatprincipu — konkurences, sadarbības un solidaritātes —savstarpējo mijiedarbību,

| — | uz un izaugsmi virzītas pārvaldības izveide, |
| --- | --- |

—

uz un izaugsmi virzītas pārvaldības izveide,

| — | efektīvas ekonomikas savienības izveidei nepieciešamo politisko un saimniecisko priekšnosacījumu (makroekonomiskā līdzsvara, fiskālo, monetāro un makroekonomisko piesardzības pasākumu) nodrošināšana, |
| --- | --- |

—

efektīvas ekonomikas savienības izveidei nepieciešamo politisko un saimniecisko priekšnosacījumu (makroekonomiskā līdzsvara, fiskālo, monetāro un makroekonomisko piesardzības pasākumu) nodrošināšana,

| — | precizēšana pašreizējā, jau nedaudz neskaidrajā institucionālajā sistēmā. |
| --- | --- |

—

precizēšana pašreizējā, jau nedaudz neskaidrajā institucionālajā sistēmā.

| 3.3 | Ļoti svarīgi ir nodrošināt ES darbības pārredzamību un nostiprināt līdzdalības demokrātiju. Interneta forumi būtu jāizmanto daudz vairāk, vai, ja priekšroka dodama personiskai viedokļu apmaiņai, jārīko un/vai jāatbalsta augsta līmeņa un plaša mēroga konferences, un paralēli jārīko debates valstu parlamentos. Būtu jāpilnveido ES īstenotie komunikācijas pasākumi un jāinformē sabiedrība par dažām sarunām, kurās iesaistīta ES, dažos gadījumos nodrošinot ikvienam iespēju tās vērot internetā vai piekļūt informācijai par balsojumu. |
| --- | --- |

3.3

Ļoti svarīgi ir nodrošināt ES darbības pārredzamību un nostiprināt līdzdalības demokrātiju. Interneta forumi būtu jāizmanto daudz vairāk, vai, ja priekšroka dodama personiskai viedokļu apmaiņai, jārīko un/vai jāatbalsta augsta līmeņa un plaša mēroga konferences, un paralēli jārīko debates valstu parlamentos. Būtu jāpilnveido ES īstenotie komunikācijas pasākumi un jāinformē sabiedrība par dažām sarunām, kurās iesaistīta ES, dažos gadījumos nodrošinot ikvienam iespēju tās vērot internetā vai piekļūt informācijai par balsojumu.

| 3.4 | Stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītais trīskāršais mērķis ir ļoti tālejošs. Tomēr, kā EESK uzsvērusi vairākos atzinumos, noteiktais termiņš neatbilst šim mērķim paredzētajiem līdzekļiem, jo īpaši, ja ņemam vērā “vēsturisko” pieredzi, kas bijusi gan negatīva (tā dēvētās pirmās Lisabonas stratēģijas īstenošana), gan arī pozitīva (jau minētie ātri īstenotie un efektīvie pasākumi saistībā ar ekonomikas pārvaldību). |
| --- | --- |

3.4

Stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītais trīskāršais mērķis ir ļoti tālejošs. Tomēr, kā EESK uzsvērusi vairākos atzinumos, noteiktais termiņš neatbilst šim mērķim paredzētajiem līdzekļiem, jo īpaši, ja ņemam vērā “vēsturisko” pieredzi, kas bijusi gan negatīva (tā dēvētās pirmās Lisabonas stratēģijas īstenošana), gan arī pozitīva (jau minētie ātri īstenotie un efektīvie pasākumi saistībā ar ekonomikas pārvaldību).

| 3.5 | Procedūru un izpildes ziņā pasākumos un tiesību aktu priekšlikumos, kas plānoti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanai, Kohēzijas fonda un struktūrfondu izmantošanai, tikai ņemta vērā pieredze, kura gūta plānošanas periodā līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

3.5

Procedūru un izpildes ziņā pasākumos un tiesību aktu priekšlikumos, kas plānoti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanai, Kohēzijas fonda un struktūrfondu izmantošanai, tikai ņemta vērā pieredze, kura gūta plānošanas periodā līdz 2013. gadam.

| 3.6 | Vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS) definētie principi un tematisko mērķu priekšlikumi dod labu iespēju virzībai uz Eiropu, kuras ir “vairāk” un kura ir “labāka”. Tomēr , lai iespējas pārvērstos realitātē. Lai varētu izstrādāt detalizētus plānus, dažām dalībvalstīm būtu jāmaina pieeja plānošanai. |
| --- | --- |

3.6

Vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS) definētie principi un tematisko mērķu priekšlikumi dod labu iespēju virzībai uz Eiropu, kuras ir “vairāk” un kura ir “labāka”. Tomēr , lai iespējas pārvērstos realitātē. Lai varētu izstrādāt detalizētus plānus, dažām dalībvalstīm būtu jāmaina pieeja plānošanai.

| 3.7 | Pagājušajās desmitgadēs pirmām kārtām pētniecības un izstrādes jomā, kā arī lielu infrastruktūras projektu īstenošanā (kad tas ir neizbēgami uzdevuma būtības dēļ) ir izveidojusies daudzpusīga Eiropas pieeja, ko var izmantot arī reģionālajā līmenī. ES stratēģijas mērķi, tostarp arī 11 tematiskie mērķi, ir nepilnīgi, jo nepietiekama uzmanība veltīta ekonomikas nozaru politikai un daudzdimensiju teritoriālās attīstības programmām. |
| --- | --- |

3.7

Pagājušajās desmitgadēs pirmām kārtām pētniecības un izstrādes jomā, kā arī lielu infrastruktūras projektu īstenošanā (kad tas ir neizbēgami uzdevuma būtības dēļ) ir izveidojusies daudzpusīga Eiropas pieeja, ko var izmantot arī reģionālajā līmenī. ES stratēģijas mērķi, tostarp arī 11 tematiskie mērķi, ir nepilnīgi, jo nepietiekama uzmanība veltīta ekonomikas nozaru politikai un daudzdimensiju teritoriālās attīstības programmām.

| 3.8 | Turpmākajā teritoriālās attīstības stratēģijā varētu izvirzīt mērķus un izveidot instrumentus, kas sekmē arī makroreģionālo saimniecisko un sociālo sadarbību tādās jomās kā:






  — | pētniecības un inovācijas infrastruktūru sasaiste (sk. arī “pētniecības jomas”), atbalsts kompetences centriem, lai pieslēgtos Eiropas izcilības centriem un Eiropas attīstības polus padarītu dinamiskākus, |
| --- | --- | --- |

3.8

Turpmākajā teritoriālās attīstības stratēģijā varētu izvirzīt mērķus un izveidot instrumentus, kas sekmē arī makroreģionālo saimniecisko un sociālo sadarbību tādās jomās kā:

—

pētniecības un inovācijas infrastruktūru sasaiste (sk. arī “pētniecības jomas”), atbalsts kompetences centriem, lai pieslēgtos Eiropas izcilības centriem un Eiropas attīstības polus padarītu dinamiskākus,

| — | uzņēmumu ieguldījumi pētījumos un inovācijā, ražojumu un pakalpojumu izstrāde utt., klasteru internacionalizācija, atbalsts tīklu izveidei Eiropā, |
| --- | --- |

—

uzņēmumu ieguldījumi pētījumos un inovācijā, ražojumu un pakalpojumu izstrāde utt., klasteru internacionalizācija, atbalsts tīklu izveidei Eiropā,

| — | TEN-T infrastruktūras tīklu sistēmas, kas ietver ne tikai satiksmi (ūdens resursu pārvaldība, vides aizsardzība, enerģētika, informācijas un komunikācijas sistēmas u. c.), |
| --- | --- |

—

TEN-T infrastruktūras tīklu sistēmas, kas ietver ne tikai satiksmi (ūdens resursu pārvaldība, vides aizsardzība, enerģētika, informācijas un komunikācijas sistēmas u. c.),

| — | institucionāls tīkls, augšupēji organizētu publisko administratīvo sistēmu izveide makroreģionālā un transnacionālā līmenī u. c. |
| --- | --- |

—

institucionāls tīkls, augšupēji organizētu publisko administratīvo sistēmu izveide makroreģionālā un transnacionālā līmenī u. c.

| 3.9 | Pēdējā desmitgadē pilsētu sistēmu sniegtās iespējas, no vienas puses, un tajās uzkrājusies spriedze, no otras puses, ir kļuvušas arvien lielākas un gandrīz nepārvaldāmas. |
| --- | --- |

3.9

Pēdējā desmitgadē pilsētu sistēmu sniegtās iespējas, no vienas puses, un tajās uzkrājusies spriedze, no otras puses, ir kļuvušas arvien lielākas un gandrīz nepārvaldāmas.

| 3.10 | Dažu Eiropas aglomerāciju, polu un ar izcilību saistītu augsti attīstītas darbības centru apvienošana tīklos var būt labi piemēri dinamiskai un atšķirības izlīdzinošai, bet ilgtspējīgai attīstībai. |
| --- | --- |

3.10

Dažu Eiropas aglomerāciju, polu un ar izcilību saistītu augsti attīstītas darbības centru apvienošana tīklos var būt labi piemēri dinamiskai un atšķirības izlīdzinošai, bet ilgtspējīgai attīstībai.

| 3.11 | Savienotas Eiropas redzējums — kā makroreģionālo stratēģiju daļa —, kas infrastruktūras elementus papildinātu ar politiskai, institucionālai, saimnieciskai un sociālai integrācijai nepieciešamām tematiskām ievirzēm, makrolīmenī ļautu panākt daudz lielāku efektivitāti. Šāda pieeja nebūtu pretrunā ar resursu taisnīgu un līdzsvarotu sadali. |
| --- | --- |

3.11

Savienotas Eiropas redzējums — kā makroreģionālo stratēģiju daļa —, kas infrastruktūras elementus papildinātu ar politiskai, institucionālai, saimnieciskai un sociālai integrācijai nepieciešamām tematiskām ievirzēm, makrolīmenī ļautu panākt daudz lielāku efektivitāti. Šāda pieeja nebūtu pretrunā ar resursu taisnīgu un līdzsvarotu sadali.

| 3.12 | EESK kādā no iepriekšējiem atzinumiem jau ierosināja paredzēt jaunu Eiropas finanšu satvaru tādu integrētu projektu izstrādei, kuriem ir “”. |
| --- | --- |

3.12

EESK kādā no iepriekšējiem atzinumiem jau ierosināja paredzēt jaunu Eiropas finanšu satvaru tādu integrētu projektu izstrādei, kuriem ir “”.

| 3.13 | Būtu jāapsver ideja par pilnīgu Eiropas Enerģētikas kopienas izveidi. Iegūstot politisku atbalstu, pasaules mēroga forumos ES varētu runāt “vienā balsī”, turklāt tā efektīvāk varētu aizstāvēt arī saimnieciskos, vides aizsardzības un sociālos aspektus. |
| --- | --- |

3.13

Būtu jāapsver ideja par pilnīgu Eiropas Enerģētikas kopienas izveidi. Iegūstot politisku atbalstu, pasaules mēroga forumos ES varētu runāt “vienā balsī”, turklāt tā efektīvāk varētu aizstāvēt arī saimnieciskos, vides aizsardzības un sociālos aspektus.

| 3.14 | Ja ES līmenī nebūs konceptuālas progresīvas virzības, tiesību aktu priekšlikumu un finanšu satvaru noteikšana 2014.–2020. gadam atkal liks dalībvalstīm meklēt individuālus risinājumus, kuri bieži vien ir mazāk efektīvi. |
| --- | --- |

3.14

Ja ES līmenī nebūs konceptuālas progresīvas virzības, tiesību aktu priekšlikumu un finanšu satvaru noteikšana 2014.–2020. gadam atkal liks dalībvalstīm meklēt individuālus risinājumus, kuri bieži vien ir mazāk efektīvi.

| 3.15 | EESK vislabāk apliecinātu savu nozīmi, ja tā, pateicoties savam sastāvam, apzināti un arī metodiski pamatoti izmantotu savas zināšanas, kas atspoguļo saikni starp saimnieciskajām interesēm, sabiedriskajām vērtībām un faktoriem, kuri nosaka izaugsmes ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.15

EESK vislabāk apliecinātu savu nozīmi, ja tā, pateicoties savam sastāvam, apzināti un arī metodiski pamatoti izmantotu savas zināšanas, kas atspoguļo saikni starp saimnieciskajām interesēm, sabiedriskajām vērtībām un faktoriem, kuri nosaka izaugsmes ilgtspēju.

4.   Citi ieteikumi

| 4.1 | Stratēģija “Eiropa 2020” un reglamentējošā sistēma, kas izstrādāta Kohēzijas fonda īstenošanas atbalstam pēc 2014. gada, kā arī vienotais stratēģiskais satvars ir apliecinājums izpratnei par integrētas attīstības sniegtajām . |
| --- | --- |

4.1

Stratēģija “Eiropa 2020” un reglamentējošā sistēma, kas izstrādāta Kohēzijas fonda īstenošanas atbalstam pēc 2014. gada, kā arī vienotais stratēģiskais satvars ir apliecinājums izpratnei par integrētas attīstības sniegtajām .

| 4.2 | EESK tomēr uzskata, ka ar izpratni nepietiek un pasaules mēroga konkurence liek izstrādāt un īstenot konkrētākas un visaptverošākas programmas. |
| --- | --- |

4.2

EESK tomēr uzskata, ka ar izpratni nepietiek un pasaules mēroga konkurence liek izstrādāt un īstenot konkrētākas un visaptverošākas programmas.

| 4.3 | Stratēģijā “Eiropa 2020” definētās gudras un iekļaujošas izaugsmes galvenais mērķis ekonomikas līmenī ir Savienības ražošanas un uzņemšanas spējas palielināšana, bet mikroekonomikas līmenī, pamatojoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu nodarbinātības izaugsmi, jānodrošina Savienības iedzīvotāju dzīves kvalitātes pastāvīga un noturīga uzlabošanās. |
| --- | --- |

4.3

Stratēģijā “Eiropa 2020” definētās gudras un iekļaujošas izaugsmes galvenais mērķis ekonomikas līmenī ir Savienības ražošanas un uzņemšanas spējas palielināšana, bet mikroekonomikas līmenī, pamatojoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu nodarbinātības izaugsmi, jānodrošina Savienības iedzīvotāju dzīves kvalitātes pastāvīga un noturīga uzlabošanās.

| 4.4 | Plānojot Eiropas fondu izmantošanu, jāņem vērā, ka pastāv tādas savstarpēji saistāmas un savstarpēji atkarīgas darbības, kuras var apvienot īpašos daudzdimensiju, integrētos klasteros, tādējādi palielinot efektivitāti. |
| --- | --- |

4.4

Plānojot Eiropas fondu izmantošanu, jāņem vērā, ka pastāv tādas savstarpēji saistāmas un savstarpēji atkarīgas darbības, kuras var apvienot īpašos daudzdimensiju, integrētos klasteros, tādējādi palielinot efektivitāti.

| 4.4.1 | Izvirzot šādus nozīmīgus mērķus, kas aptver vairākas nozares un ietekmē arī Eiropas Savienības konkurētspēju, ļoti svarīgi ir galveno uzmanību pievērst ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas ziņā saistītām organizācijām, kas piedalās attīstības procesā vai kuras tas tieši ietekmē. |
| --- | --- |

4.4.1

Izvirzot šādus nozīmīgus mērķus, kas aptver vairākas nozares un ietekmē arī Eiropas Savienības konkurētspēju, ļoti svarīgi ir galveno uzmanību pievērst ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas ziņā saistītām organizācijām, kas piedalās attīstības procesā vai kuras tas tieši ietekmē.

| 4.4.2 | Plānošanas gaitā jāņem vērā šā procesa skarto (reģionālo un vietējo) (labumu gūstošo) dalībnieku tīkli un . |
| --- | --- |

4.4.2

Plānošanas gaitā jāņem vērā šā procesa skarto (reģionālo un vietējo) (labumu gūstošo) dalībnieku tīkli un .

| 4.5 | Minēto divu savstarpējās atkarības sistēmu analīze un plānošana, kā arī to sniegtais Savienības līmeņa atbalsts sniegs iespēju tām kopīgi ietekmēt izaugsmi. |
| --- | --- |

4.5

Minēto divu savstarpējās atkarības sistēmu analīze un plānošana, kā arī to sniegtais Savienības līmeņa atbalsts sniegs iespēju tām kopīgi ietekmēt izaugsmi.

| 4.6 | Aizgājušajā desmitgadē, lielā mērā pateicoties ES finansētajiem infrastruktūras projektiem, notikušas būtiskas pārmaiņas ražošanas procesu telpiskajā struktūrā Eiropā, mazāk attīstītajos reģionos sekmējot . |
| --- | --- |

4.6

Aizgājušajā desmitgadē, lielā mērā pateicoties ES finansētajiem infrastruktūras projektiem, notikušas būtiskas pārmaiņas ražošanas procesu telpiskajā struktūrā Eiropā, mazāk attīstītajos reģionos sekmējot .

| 4.7 | Ekonomikas telpiskās struktūras izveidi nosaka faktori, kurus var nodrošināt mikroekonomikas līmenī un kuri cieši saistīti ar stratēģijā definēto ilgtspējas kritēriju. |
| --- | --- |

4.7

Ekonomikas telpiskās struktūras izveidi nosaka faktori, kurus var nodrošināt mikroekonomikas līmenī un kuri cieši saistīti ar stratēģijā definēto ilgtspējas kritēriju.

| 4.8 | Izšķirīgi ir tādi faktori kā darbaspēka kvalifikācija, vecums un profesionālā izglītība, darba kultūras līmenis kopumā, nodarbinātības palielināšanās un pakalpojumu kvalitāte. Svarīgi nosacījumi ir vietējās sabiedrības veselības stāvoklis, vides kvalitāte un, protams, uzņēmējdarbības un fiziskā infrastruktūra, kā arī loģistikas sistēmu attīstības līmenis. |
| --- | --- |

4.8

Izšķirīgi ir tādi faktori kā darbaspēka kvalifikācija, vecums un profesionālā izglītība, darba kultūras līmenis kopumā, nodarbinātības palielināšanās un pakalpojumu kvalitāte. Svarīgi nosacījumi ir vietējās sabiedrības veselības stāvoklis, vides kvalitāte un, protams, uzņēmējdarbības un fiziskā infrastruktūra, kā arī loģistikas sistēmu attīstības līmenis.

| 4.9 | Eiropas konkurētspēja lielā mērā ir atkarīga no tādām saskaņotām attīstības tendencēm, kas ļauj savienot makrolīmeni un mikrolīmeni. |
| --- | --- |

4.9

Eiropas konkurētspēja lielā mērā ir atkarīga no tādām saskaņotām attīstības tendencēm, kas ļauj savienot makrolīmeni un mikrolīmeni.

| 4.10 | Ja resursus izmanto mērķtiecīgi un efektīvi, to pārorientēšanu var attaisnot šādi faktori:






  — | pirmkārt, spēja pierādīt, ka no Savienības budžeta veikti ieguldījumi ļauj paaugstināt tās ekonomikas veiktspēju un finanšu rādītājus virs vidējā līmeņa, pateicoties labākai tehnoloģiju nodošanai, importa lielajam īpatsvaram ieguldījumos, kvalificētam darbaspēkam, ieguvumiem no lētākas infrastruktūras un uz modernu infrastruktūru balstītiem subsidētiem ieguldījumiem; |
| --- | --- | --- |

4.10

Ja resursus izmanto mērķtiecīgi un efektīvi, to pārorientēšanu var attaisnot šādi faktori:

—

pirmkārt, spēja pierādīt, ka no Savienības budžeta veikti ieguldījumi ļauj paaugstināt tās ekonomikas veiktspēju un finanšu rādītājus virs vidējā līmeņa, pateicoties labākai tehnoloģiju nodošanai, importa lielajam īpatsvaram ieguldījumos, kvalificētam darbaspēkam, ieguvumiem no lētākas infrastruktūras un uz modernu infrastruktūru balstītiem subsidētiem ieguldījumiem;

| — | otrkārt, tādi faktori kā iekšējā tirgus paplašināšanās, brīva pakalpojumu aprite, darbības veidu izplatīšanās un zināšanu vairošana paši par sevi ļoti ievērojami sekmē inovāciju un veicina atšķirību samazināšanos; |
| --- | --- |

—

otrkārt, tādi faktori kā iekšējā tirgus paplašināšanās, brīva pakalpojumu aprite, darbības veidu izplatīšanās un zināšanu vairošana paši par sevi ļoti ievērojami sekmē inovāciju un veicina atšķirību samazināšanos;

| — | treškārt, finanšu atbalsts, ko iespējams iegūt no struktūrfondiem, it sevišķi MVU nozarei nozīmē vai nu tirgu vai piekļuvi tam, vai arī tas ir attīstību sekmējošs resurss, un līdz ar to nozīmē darba tirgus paplašināšanos; |
| --- | --- |

—

treškārt, finanšu atbalsts, ko iespējams iegūt no struktūrfondiem, it sevišķi MVU nozarei nozīmē vai nu tirgu vai piekļuvi tam, vai arī tas ir attīstību sekmējošs resurss, un līdz ar to nozīmē darba tirgus paplašināšanos;

| — | ceturtkārt, integrācija un atšķirību mazināšana var radīt ievērojamu pozitīvu ietekmi uz visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošajām sociālajām grupām, kas dažādā ziņā ir izstumtas no darba tirgus. |
| --- | --- |

—

ceturtkārt, integrācija un atšķirību mazināšana var radīt ievērojamu pozitīvu ietekmi uz visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošajām sociālajām grupām, kas dažādā ziņā ir izstumtas no darba tirgus.

| 4.11 | Vispārēji ir atzīts, ka Eiropas atbalsts (galvenokārt neatmaksājamās subsīdijas) ekonomikas nozarēm visvairāk nepieciešams inovatīva rakstura darbībai mazos un vidējos uzņēmumos un strukturālu pārmaiņu skartās atpalikušās rūpniecības nozarēs. Tā kā mērķis ir gudra un vienlaikus iekļaujoša vai atšķirības izlīdzinoša izaugsme, saistībā ar ražošanas tīkliem, uzņēmuma jēdziens dažos mazāk attīstītos reģionos vai pašvaldībās var nozīmēt to, ka jāpalielina atbalsts MVU. |
| --- | --- |

4.11

Vispārēji ir atzīts, ka Eiropas atbalsts (galvenokārt neatmaksājamās subsīdijas) ekonomikas nozarēm visvairāk nepieciešams inovatīva rakstura darbībai mazos un vidējos uzņēmumos un strukturālu pārmaiņu skartās atpalikušās rūpniecības nozarēs. Tā kā mērķis ir gudra un vienlaikus iekļaujoša vai atšķirības izlīdzinoša izaugsme, saistībā ar ražošanas tīkliem, uzņēmuma jēdziens dažos mazāk attīstītos reģionos vai pašvaldībās var nozīmēt to, ka jāpalielina atbalsts MVU.

| 4.12 | Būtu vērts apsvērt, vai sekmīgu inovācijas ķēžu, klasteru un vietējo ražošanas sistēmu gadījumā nevajadzētu nodrošināt vairāk elastības gan lielajiem uzņēmumiem, kas labi nostiprinājušies kādā teritorijā, gan piegādātājiem un paredzēt vairākveidu, kombinētu finansējumu. |
| --- | --- |

4.12

Būtu vērts apsvērt, vai sekmīgu inovācijas ķēžu, klasteru un vietējo ražošanas sistēmu gadījumā nevajadzētu nodrošināt vairāk elastības gan lielajiem uzņēmumiem, kas labi nostiprinājušies kādā teritorijā, gan piegādātājiem un paredzēt vairākveidu, kombinētu finansējumu.

| 4.13 | Daudzdimensiju stratēģijas izstrādes piemēru var ņemt no jomas. Veselības nozares tīkls aptver izglītību par apkārtējo vidi un apmācību, dažādas ar veselību saistītas ražošanas nozares, vides aizsardzības nozari, veselības aprūpi, medicīnas tūrismu, bioloģisko pētniecību, aprīkojuma ražošanu un ar to saistīto augstāko izglītību, eksperimentālus un inovāciju parkus un tajos darbojošos mazos un vidējos uzņēmumus un izpaužas visu minēto jomu mijiedarbībā. Minētajā nozarē palielinās ar vecāka gadagājuma cilvēkiem saistītās ekonomikas nozīme. |
| --- | --- |

4.13

Daudzdimensiju stratēģijas izstrādes piemēru var ņemt no jomas. Veselības nozares tīkls aptver izglītību par apkārtējo vidi un apmācību, dažādas ar veselību saistītas ražošanas nozares, vides aizsardzības nozari, veselības aprūpi, medicīnas tūrismu, bioloģisko pētniecību, aprīkojuma ražošanu un ar to saistīto augstāko izglītību, eksperimentālus un inovāciju parkus un tajos darbojošos mazos un vidējos uzņēmumus un izpaužas visu minēto jomu mijiedarbībā. Minētajā nozarē palielinās ar vecāka gadagājuma cilvēkiem saistītās ekonomikas nozīme.

| 4.14 | EESK vairākos pētījumos ir analizējusi sociālās ekonomikas kā izšķiroša faktora nozīmi integrējošā izaugsmes politikā. |
| --- | --- |

4.14

EESK vairākos pētījumos ir analizējusi sociālās ekonomikas kā izšķiroša faktora nozīmi integrējošā izaugsmes politikā.

| 4.15 | Ekonomiskā un finanšu mijiedarbība starp darbībām, ko veic piemērā minētajiem tīkliem līdzīgi tīkli, varētu ievērojami ietekmēt dalībvalstu budžetu pārstrukturēšanu, un tas savukārt var likt mainīties uztverei un attieksmei sabiedrībā. |
| --- | --- |

4.15

Ekonomiskā un finanšu mijiedarbība starp darbībām, ko veic piemērā minētajiem tīkliem līdzīgi tīkli, varētu ievērojami ietekmēt dalībvalstu budžetu pārstrukturēšanu, un tas savukārt var likt mainīties uztverei un attieksmei sabiedrībā.

| 4.16 | Makrolīmeņa pieeja reģionālajai attīstībai sekmētu policentriskas teritoriālās struktūras izveidošanos Eiropā un ļautu nostiprināties, pirmkārt, vajadzīgajai darbību koncentrācijai un, otrkārt, izmantojot dažādu vietējo apstākļu priekšrocības, ļautu veikt tādu darba sadali tīklā, kas atbilstu ilgtspējas redzējumam. |
| --- | --- |

4.16

Makrolīmeņa pieeja reģionālajai attīstībai sekmētu policentriskas teritoriālās struktūras izveidošanos Eiropā un ļautu nostiprināties, pirmkārt, vajadzīgajai darbību koncentrācijai un, otrkārt, izmantojot dažādu vietējo apstākļu priekšrocības, ļautu veikt tādu darba sadali tīklā, kas atbilstu ilgtspējas redzējumam.

Briselē, 2012. gada 19. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/6

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Bērniem un jauniešiem paredzētas reklāmas regulējums” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/02

Ziņotājs:
  PEGADO LIZ kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2011. gada 14. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Bērniem un jauniešiem paredzētas reklāmas regulējums”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 30. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 130 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Atzinuma mērķis ir paplašināt informāciju, sekmēt diskusijas par šo jautājumu un sniegt ieguldījumu, lai, iespējams, Kopienas līmenī izstrādātu gan leģislatīvus, gan cita veida pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt bērnus un jauniešus no noteikta veida reklāmas, kurā neatbilstošā veidā ir izmantoti bērni, kas uz viņiem ir orientēta kaitīgā veidā vai viņus jebkādā veidā pakļauj informācijai, kura varētu kaitēt bērnu fiziskajai, psihiskajai vai morālajai attīstībai. |
| --- | --- |

1.1

Atzinuma mērķis ir paplašināt informāciju, sekmēt diskusijas par šo jautājumu un sniegt ieguldījumu, lai, iespējams, Kopienas līmenī izstrādātu gan leģislatīvus, gan cita veida pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt bērnus un jauniešus no noteikta veida reklāmas, kurā neatbilstošā veidā ir izmantoti bērni, kas uz viņiem ir orientēta kaitīgā veidā vai viņus jebkādā veidā pakļauj informācijai, kura varētu kaitēt bērnu fiziskajai, psihiskajai vai morālajai attīstībai.

| 1.2 | Tas ir jautājums par bērna pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, kā noteikts ANO konvencijā, Eiropas Pamattiesību hartas 24. pantā un LES 3. panta 3. punktā. Šīs tiesības ir labi atspoguļotas Komisijas paziņojumā “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (COM(2006) 367 final), priekšlikumā “Daudzgadu Kopienas programma to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas” (COM(2008) 106 final) (1) un paziņojumā “ES plāns par bērnu tiesībām” (COM(2011) 60 final). |
| --- | --- |

1.2

Tas ir jautājums par bērna pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, kā noteikts ANO konvencijā, Eiropas Pamattiesību hartas 24. pantā un LES 3. panta 3. punktā. Šīs tiesības ir labi atspoguļotas Komisijas paziņojumā “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (COM(2006) 367 final), priekšlikumā “Daudzgadu Kopienas programma to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas” (COM(2008) 106 final) (1) un paziņojumā “ES plāns par bērnu tiesībām” (COM(2011) 60 final).

| 1.3 | Reklāma, kurā bērni ir pretlikumīgi izmantoti mērķiem, kas nav saistīti ar jomām, kuras uz viņiem tieši attiecas, ir cilvēka cieņas neievērošana un kaitējums bērnu fiziskajai un garīgajai veselībai, un tā būtu jāaizliedz. |
| --- | --- |

1.3

Reklāma, kurā bērni ir pretlikumīgi izmantoti mērķiem, kas nav saistīti ar jomām, kuras uz viņiem tieši attiecas, ir cilvēka cieņas neievērošana un kaitējums bērnu fiziskajai un garīgajai veselībai, un tā būtu jāaizliedz.

| 1.4 | Bērniem paredzēta reklāma rada papildu riskus atkarībā no iesaistītās vecuma grupas, kaitējot bērnu fiziskajai, psihiskajai vai morālajai veselībai. Īpaši kaitīga ir musināšana uz pārmērīgu patēriņu, kas ir cēlonis parādiem, un uz tādu pārtikas vai citu produktu patēriņu, kas kaitē vai rada apdraudējumu bērnu fiziskajai un psihiskajai veselībai. |
| --- | --- |

1.4

Bērniem paredzēta reklāma rada papildu riskus atkarībā no iesaistītās vecuma grupas, kaitējot bērnu fiziskajai, psihiskajai vai morālajai veselībai. Īpaši kaitīga ir musināšana uz pārmērīgu patēriņu, kas ir cēlonis parādiem, un uz tādu pārtikas vai citu produktu patēriņu, kas kaitē vai rada apdraudējumu bērnu fiziskajai un psihiskajai veselībai.

| 1.5 | Vispārīgāk runājot, dažu reklāmu īpaši vardarbīgais, rasistiskais, ksenofobistiskais, erotiskais vai pornogrāfiskais saturs var neatgriezeniski ietekmēt bērnu fizisko, psihisko un morālo attīstību sabiedrībā, esot par cēloni vardarbības izpausmēm vai pāragrai seksualitātei. |
| --- | --- |

1.5

Vispārīgāk runājot, dažu reklāmu īpaši vardarbīgais, rasistiskais, ksenofobistiskais, erotiskais vai pornogrāfiskais saturs var neatgriezeniski ietekmēt bērnu fizisko, psihisko un morālo attīstību sabiedrībā, esot par cēloni vardarbības izpausmēm vai pāragrai seksualitātei.

| 1.6 | EESK uzskata, ka šie jautājumi ļoti rūpīgi jāanalizē un jāiekļauj ES darba kārtībā, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Tas nav tikai jautājums par pamattiesību ievērošanu: tas ir aktuāls arī tādēļ, ka dažādie valstu regulējumi apdraud iekšējā tirgus netraucētu darbību. Tāpēc EESK iesaka Eiropas līmenī noteikt vispārēju minimālo vecumu attiecībā uz bērniem paredzētu reklāmu. |
| --- | --- |

1.6

EESK uzskata, ka šie jautājumi ļoti rūpīgi jāanalizē un jāiekļauj ES darba kārtībā, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Tas nav tikai jautājums par pamattiesību ievērošanu: tas ir aktuāls arī tādēļ, ka dažādie valstu regulējumi apdraud iekšējā tirgus netraucētu darbību. Tāpēc EESK iesaka Eiropas līmenī noteikt vispārēju minimālo vecumu attiecībā uz bērniem paredzētu reklāmu.

| 1.7 | EESK uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš bērnu tiesību palielināšanai un tam, lai viņus jau ļoti agrā vecumā informētu un izglītotu par informācijas tehnoloģiju pareizu izmantošanu un par to, kā interpretēt reklāmu. Šie jautājumi jāiekļauj visu līmeņu skolu programmās. Arī vecākiem vajadzētu būt sagatavotiem, lai palīdzētu saviem bērniem interpretēt reklāmā iekļauto informāciju. |
| --- | --- |

1.7

EESK uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš bērnu tiesību palielināšanai un tam, lai viņus jau ļoti agrā vecumā informētu un izglītotu par informācijas tehnoloģiju pareizu izmantošanu un par to, kā interpretēt reklāmu. Šie jautājumi jāiekļauj visu līmeņu skolu programmās. Arī vecākiem vajadzētu būt sagatavotiem, lai palīdzētu saviem bērniem interpretēt reklāmā iekļauto informāciju.

| 1.8 | EESK uzskata, ka arī sabiedrība kopumā un, īpaši, ģimenes un mācībspēki jāinformē un jāapmāca, lai viņiem palīdzētu efektīvāk aizsargāt bērnus. |
| --- | --- |

1.8

EESK uzskata, ka arī sabiedrība kopumā un, īpaši, ģimenes un mācībspēki jāinformē un jāapmāca, lai viņiem palīdzētu efektīvāk aizsargāt bērnus.

| 1.9 | EESK aicina reklāmas jomas dalībniekiem un sponsoriem, kas izmanto pašregulējuma un kopregulējuma mehānismus (ne tikai tos, kas jau ir pieņemti, bet arī tos, ko ir paredzēts virzīt), pieņemt un piemērot visaugstākos bērna tiesību aizsardzības standartus un raudzīties, lai tos ievērotu. |
| --- | --- |

1.9

EESK aicina reklāmas jomas dalībniekiem un sponsoriem, kas izmanto pašregulējuma un kopregulējuma mehānismus (ne tikai tos, kas jau ir pieņemti, bet arī tos, ko ir paredzēts virzīt), pieņemt un piemērot visaugstākos bērna tiesību aizsardzības standartus un raudzīties, lai tos ievērotu.

| 1.10 | EESK uzskata, ka Kopienas tiesību akti bērna tiesības attiecībā uz reklāmu pašreiz pietiekamā mērā neaizsargā, īpaši audiovizuālajos plašsaziņas līdzekļos, internetā un sociālajos tīklos. Komiteja aicina Komisiju steidzami apsvērt vajadzību pieņemt ierobežojošākus savstarpēji saistītus pasākumus, lai efektīvi garantētu šīs tiesības. |
| --- | --- |

1.10

EESK uzskata, ka Kopienas tiesību akti bērna tiesības attiecībā uz reklāmu pašreiz pietiekamā mērā neaizsargā, īpaši audiovizuālajos plašsaziņas līdzekļos, internetā un sociālajos tīklos. Komiteja aicina Komisiju steidzami apsvērt vajadzību pieņemt ierobežojošākus savstarpēji saistītus pasākumus, lai efektīvi garantētu šīs tiesības.

| 1.11 | EESK aicina Eiropas Parlamentu un valstu parlamentus apņēmīgi turpināt aizsargāt bērna tiesības šajā īpašajā jomā. |
| --- | --- |

1.11

EESK aicina Eiropas Parlamentu un valstu parlamentus apņēmīgi turpināt aizsargāt bērna tiesības šajā īpašajā jomā.

2.   Reklāmas ietekme uz bērniem

| 2.1 | EESK atbalsta sociāla tirgus ekonomiku, kas ir atbilstoši regulēta, lai sekmētu veselīgu un taisnīgu konkurenci un patērētāju aizsardzību augstā līmenī. Tas dod iespēju pabeigt iekšējā tirgus izveidi, lai uzlabotu Eiropas iedzīvotāju dzīves un darba apstākļus, vienlaikus ievērojot tādas vērtības kā cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana. |
| --- | --- |

2.1

EESK atbalsta sociāla tirgus ekonomiku, kas ir atbilstoši regulēta, lai sekmētu veselīgu un taisnīgu konkurenci un patērētāju aizsardzību augstā līmenī. Tas dod iespēju pabeigt iekšējā tirgus izveidi, lai uzlabotu Eiropas iedzīvotāju dzīves un darba apstākļus, vienlaikus ievērojot tādas vērtības kā cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana.

| 2.2 | Tāpēc EESK atzīst, ka reklāmai tās visos veidos ir svarīga nozīme, un par šo jautājumu kopsavilkumu ir izdarījusi Starptautiskā reklāmas aģentūra (IAA), kuras viedoklis jo īpaši atspoguļo tās lomu jauninājumu izplatīšanā, rosinot radošumu un izklaidi, veicinot konkurenci un paplašinot izvēles iespējas. EESK arī atzīst, ka reklāma ir svarīgs informācijas un precizējumu avots patērētājiem, un tāpēc ir pamatoti to regulēt Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

2.2

Tāpēc EESK atzīst, ka reklāmai tās visos veidos ir svarīga nozīme, un par šo jautājumu kopsavilkumu ir izdarījusi Starptautiskā reklāmas aģentūra (IAA), kuras viedoklis jo īpaši atspoguļo tās lomu jauninājumu izplatīšanā, rosinot radošumu un izklaidi, veicinot konkurenci un paplašinot izvēles iespējas. EESK arī atzīst, ka reklāma ir svarīgs informācijas un precizējumu avots patērētājiem, un tāpēc ir pamatoti to regulēt Kopienas līmenī.

| 2.3 | Atzinumā, kam ir šāds mērķis, būtu lietderīgi iekļaut nodaļu par to, kāda ietekme ir plašsaziņas līdzekļiem kopumā, īpaši televīzijai, internetam un sociālajiem tīkliem, kas ir kļuvuši par visnozīmīgāko veidu reklāmas izplatīšanai starp bērniem un jauniešiem, kas ir izmantotāji vai tikai pasīvi aplūkotāji. Turklāt būtu lietderīgi izpētīt bērnu atšķirīgo uzvedību attiecībā uz sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, ņemot vērā viņu vecumu un sociālo stāvokli, tostarp analizēt labi pazīstamo tendenci, ka bērni izvēlas reklāmas metodēs izmantotos “pielūgsmes objektus” un sociālās uzvedības modeļus vai dzīvesveidu kā personību noteicošus faktorus (2). Tomēr, ņemot vērā apjoma ierobežojumus, jāpieņem, ka šā jautājuma visi aspekti ir pazīstami, labi zināmi un šajos jautājumos pastāv vienprātība, īpaši, par minēto plašsaziņas līdzekļu lomu jauniešu informēšanā, apmācībā un brīvā laika pavadīšanā un laiku, ko viņi tiem velta. Dažus šos aspektus EESK jau ir analizējusi vai pašreiz analizē savos atzinumos (3). |
| --- | --- |

2.3

Atzinumā, kam ir šāds mērķis, būtu lietderīgi iekļaut nodaļu par to, kāda ietekme ir plašsaziņas līdzekļiem kopumā, īpaši televīzijai, internetam un sociālajiem tīkliem, kas ir kļuvuši par visnozīmīgāko veidu reklāmas izplatīšanai starp bērniem un jauniešiem, kas ir izmantotāji vai tikai pasīvi aplūkotāji. Turklāt būtu lietderīgi izpētīt bērnu atšķirīgo uzvedību attiecībā uz sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, ņemot vērā viņu vecumu un sociālo stāvokli, tostarp analizēt labi pazīstamo tendenci, ka bērni izvēlas reklāmas metodēs izmantotos “pielūgsmes objektus” un sociālās uzvedības modeļus vai dzīvesveidu kā personību noteicošus faktorus (2). Tomēr, ņemot vērā apjoma ierobežojumus, jāpieņem, ka šā jautājuma visi aspekti ir pazīstami, labi zināmi un šajos jautājumos pastāv vienprātība, īpaši, par minēto plašsaziņas līdzekļu lomu jauniešu informēšanā, apmācībā un brīvā laika pavadīšanā un laiku, ko viņi tiem velta. Dažus šos aspektus EESK jau ir analizējusi vai pašreiz analizē savos atzinumos (3).

3.   Reklāma, kurā dažādas komerciālās informācijas nodošanai izmantoti bērni

| 3.1 | Attiecībā uz reklāmu, kurā izmantoti bērni, ir jāuzsver cilvēka cieņas un bērna tiesību aspekti, kas ir iekļauti vairākās starptautiskās konvencijās un Eiropas Savienības dokumentos, īpaši Pamattiesību hartas noteikumos (1. pants un 2. panta c) apakšpunkts), īpaši 24. un 32. pantā. |
| --- | --- |

3.1

Attiecībā uz reklāmu, kurā izmantoti bērni, ir jāuzsver cilvēka cieņas un bērna tiesību aspekti, kas ir iekļauti vairākās starptautiskās konvencijās un Eiropas Savienības dokumentos, īpaši Pamattiesību hartas noteikumos (1. pants un 2. panta c) apakšpunkts), īpaši 24. un 32. pantā.

| 3.2 | EESK secina, ka ir nepieciešama saskaņošana ES līmenī, lai vispārēji aizliegtu reklāmu, kurā izmantoti nepienācīgi un nepiemēroti bērnu attēli reklāmai jomās, kas nav tieši saistītas ar bērniem. |
| --- | --- |

3.2

EESK secina, ka ir nepieciešama saskaņošana ES līmenī, lai vispārēji aizliegtu reklāmu, kurā izmantoti nepienācīgi un nepiemēroti bērnu attēli reklāmai jomās, kas nav tieši saistītas ar bērniem.

4.   Bērniem paredzēta reklāma

| 4.1 | Līdz noteiktam vecumam bērni reklāmu nešķiro, īpaši, ja tā vērojama ļoti bieži un vienu un to pašu reklāmu atkārto atkal un atkal. Bērni ir tendēti visu saturu uztvert kā patiesu un tāpēc var būt pierunājami piespiedu kārtā kļūt par patērētājiem. Šī ietekme ir vēl spēcīgāka uz bērniem, kas nāk no ģimenēm ar sociāli un ekonomiski nelabvēlīgiem apstākļiem. Bērni neizprot reklāmā iekautos paziņojumus un brīdinājumus, un tos nevar uzskatīt par preventīvu faktoru vai apstākli, kas novērš reklāmas ietekmi. |
| --- | --- |

4.1

Līdz noteiktam vecumam bērni reklāmu nešķiro, īpaši, ja tā vērojama ļoti bieži un vienu un to pašu reklāmu atkārto atkal un atkal. Bērni ir tendēti visu saturu uztvert kā patiesu un tāpēc var būt pierunājami piespiedu kārtā kļūt par patērētājiem. Šī ietekme ir vēl spēcīgāka uz bērniem, kas nāk no ģimenēm ar sociāli un ekonomiski nelabvēlīgiem apstākļiem. Bērni neizprot reklāmā iekautos paziņojumus un brīdinājumus, un tos nevar uzskatīt par preventīvu faktoru vai apstākli, kas novērš reklāmas ietekmi.

| 4.2 | No otras puses, dažādas vecuma grupas reklāmu uztver atšķirīgi. Līdz piecu gadu vecumam bērni nespēj saprast atšķirt raidījumus no reklāmas, un pat pēc šā vecuma viņi tomēr neapzinās, ka reklāmas uzdevums ir pārliecināšana. Šī prasme attīstās vienīgi apmēram astoņu gadu vecumā, bet ne visiem bērniem. Tas tomēr nenozīmē, ka viņi spēj saprast, ka informācija ir vienpusēja, uzsverot attiecīgā produkta pozitīvos aspektus un ignorējot negatīvākos. |
| --- | --- |

4.2

No otras puses, dažādas vecuma grupas reklāmu uztver atšķirīgi. Līdz piecu gadu vecumam bērni nespēj saprast atšķirt raidījumus no reklāmas, un pat pēc šā vecuma viņi tomēr neapzinās, ka reklāmas uzdevums ir pārliecināšana. Šī prasme attīstās vienīgi apmēram astoņu gadu vecumā, bet ne visiem bērniem. Tas tomēr nenozīmē, ka viņi spēj saprast, ka informācija ir vienpusēja, uzsverot attiecīgā produkta pozitīvos aspektus un ignorējot negatīvākos.

| 4.3 | Ja lielāki bērni reklāmu uzskata par izklaides faktoru, tās ietekme ir lielāka, un tas, ka viņi labāk spēj apstrādāt reklāmā iekļauto informāciju, nenozīmē, ka viņi ir imūni pret reklāmu un tās mērķiem, jo reklāmā pārliecināšanai var izmantot citas daudz smalkākas un tikpat efektīvas tehnikas, lai ietekmētu viņu uzvedību. |
| --- | --- |

4.3

Ja lielāki bērni reklāmu uzskata par izklaides faktoru, tās ietekme ir lielāka, un tas, ka viņi labāk spēj apstrādāt reklāmā iekļauto informāciju, nenozīmē, ka viņi ir imūni pret reklāmu un tās mērķiem, jo reklāmā pārliecināšanai var izmantot citas daudz smalkākas un tikpat efektīvas tehnikas, lai ietekmētu viņu uzvedību.

| 4.4 | Izziņas un interpretācijas spēju attīstīšana bērnos, izmantojot programmas, kuru mērķis ir izglītošana par plašsaziņas līdzekļiem, viņiem dod iespēju efektīvāk mijiedarboties ar reklāmu. Tomēr tas, ka ir labāka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un bērniem un vecākiem ir labāka izpratne par reklāmu, nav pietiekami, lai pretotos uz bērniem orientētas reklāmas negatīvajai ietekmei. Ir būtiski bērnus sagatavot kā nākamos patērētājus, jau agrā vecumā īpašu uzmanību pievēršot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei un tiesību nostiprināšanai. Tomēr šādi pasākumi neatrisina problēmu par reklāmu pārspīlēšanu un atkārtošanos, ne arī var sasniegt visus bērnus, īpaši bērnus no ģimenēm ar nelabvēlīgiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem un tos, ko visvairāk skar reklāmas kaitīgā ietekme. |
| --- | --- |

4.4

Izziņas un interpretācijas spēju attīstīšana bērnos, izmantojot programmas, kuru mērķis ir izglītošana par plašsaziņas līdzekļiem, viņiem dod iespēju efektīvāk mijiedarboties ar reklāmu. Tomēr tas, ka ir labāka plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un bērniem un vecākiem ir labāka izpratne par reklāmu, nav pietiekami, lai pretotos uz bērniem orientētas reklāmas negatīvajai ietekmei. Ir būtiski bērnus sagatavot kā nākamos patērētājus, jau agrā vecumā īpašu uzmanību pievēršot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmei un tiesību nostiprināšanai. Tomēr šādi pasākumi neatrisina problēmu par reklāmu pārspīlēšanu un atkārtošanos, ne arī var sasniegt visus bērnus, īpaši bērnus no ģimenēm ar nelabvēlīgiem sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem un tos, ko visvairāk skar reklāmas kaitīgā ietekme.

| 4.5 | Pētījumi rāda, ka ģimenes kā vidutāja loma ir svarīga reklāmas ietekmes mazināšanā. Tomēr bērni, tostarp ļoti mazi bērni, aizvien biežāk savā guļamistabā var piekļūt televizoram un internetam, un tā ir iespēja televīziju skatīties vieniem pašiem bez uzraudzības. Cits faktors, kas bērnus aizvien vairāk pakļauj reklāmai un tirgus tehnikām, ir tas, ka ikdienā pat ļoti mazi bērni aizvien biežāk izmanto internetu. Kā pamatoti norādīts pašreiz izstrādātajā EP ziņojuma projektā, “jaunieši internetu uzskata par sarunu biedru, un bieži vien vairāk nekā ģimeni, skolu un draugus” (4). Nesenie pētījumi, piemēram, Kids online, liecina, ka 38 % bērnu vecumā no 9 līdz 12 gadiem jau ir tiešsaistes profils, un šis rādītājs palielinās līdz 78 % vecuma grupā no 13 līdz 16 gadiem. Daudziem rotaļlietu un spēļu uzņēmumiem ir tīmekļa vietnes, kurās bērni var tiešsaistē spēlēties un priecāties, bet kur viņi ir pakļauti arī tehnikām, kuru mērķis ir pārliecināšana un piesaiste pie attiecīgajiem zīmoliem. |
| --- | --- |

4.5

Pētījumi rāda, ka ģimenes kā vidutāja loma ir svarīga reklāmas ietekmes mazināšanā. Tomēr bērni, tostarp ļoti mazi bērni, aizvien biežāk savā guļamistabā var piekļūt televizoram un internetam, un tā ir iespēja televīziju skatīties vieniem pašiem bez uzraudzības. Cits faktors, kas bērnus aizvien vairāk pakļauj reklāmai un tirgus tehnikām, ir tas, ka ikdienā pat ļoti mazi bērni aizvien biežāk izmanto internetu. Kā pamatoti norādīts pašreiz izstrādātajā EP ziņojuma projektā, “jaunieši internetu uzskata par sarunu biedru, un bieži vien vairāk nekā ģimeni, skolu un draugus” (4). Nesenie pētījumi, piemēram, Kids online, liecina, ka 38 % bērnu vecumā no 9 līdz 12 gadiem jau ir tiešsaistes profils, un šis rādītājs palielinās līdz 78 % vecuma grupā no 13 līdz 16 gadiem. Daudziem rotaļlietu un spēļu uzņēmumiem ir tīmekļa vietnes, kurās bērni var tiešsaistē spēlēties un priecāties, bet kur viņi ir pakļauti arī tehnikām, kuru mērķis ir pārliecināšana un piesaiste pie attiecīgajiem zīmoliem.

| 4.6 | Īpaši jāatzīmē, ka dažu uz bērniem orientētu tirgus tehniku mērķis ir bērnus musināt uz pārmērīgu patēriņu, kas ir pārlieku lielu parādsaistību cēlonis — proti, šīs tehnikas var radīt pārmērīga patēriņa ieradumus, kas rada patiesajām vajadzībām neatbilstošas mākslīgas vēlmes, un tiek izveidota nepareiza izpratne par laimi. Statiskas dati liecina, ka 54 % pieaugušo ir pakļauti spiedienam iegadāties noteiktus produktus tikai tāpēc, ka tie ir viņu draugiem; citiem vārdiem sakot, patēriņš beigās kļūst par atzīšanas sabiedrībā faktoru. |
| --- | --- |

4.6

Īpaši jāatzīmē, ka dažu uz bērniem orientētu tirgus tehniku mērķis ir bērnus musināt uz pārmērīgu patēriņu, kas ir pārlieku lielu parādsaistību cēlonis — proti, šīs tehnikas var radīt pārmērīga patēriņa ieradumus, kas rada patiesajām vajadzībām neatbilstošas mākslīgas vēlmes, un tiek izveidota nepareiza izpratne par laimi. Statiskas dati liecina, ka 54 % pieaugušo ir pakļauti spiedienam iegadāties noteiktus produktus tikai tāpēc, ka tie ir viņu draugiem; citiem vārdiem sakot, patēriņš beigās kļūst par atzīšanas sabiedrībā faktoru.

| 4.7 | Pastāv cēloņsakarība starp noteiktas reklāmas ietekmi un to, ka bērni vecākiem izsaka prasību iegādāties preces. Ģimenes konflikti saistībā ar reklāmas ietekmi un prasībām iegādāties preces ir izplatīti visās ģimenēs, bet ir īpaši izplatīti ģimenēs ar viszemāko sociālo un ekonomisko statusu, jo tieši šajās ģimenēs bērni visvairāk laika pavada pie televizora. Ņemot vērā finanšu trūkumu vai mazākas iespējas apspriest šos jautājumus, ģimenes ar zemiem ienākumiem beigu beigās reklāmas ietekmei ir pakļautas visvairāk. |
| --- | --- |

4.7

Pastāv cēloņsakarība starp noteiktas reklāmas ietekmi un to, ka bērni vecākiem izsaka prasību iegādāties preces. Ģimenes konflikti saistībā ar reklāmas ietekmi un prasībām iegādāties preces ir izplatīti visās ģimenēs, bet ir īpaši izplatīti ģimenēs ar viszemāko sociālo un ekonomisko statusu, jo tieši šajās ģimenēs bērni visvairāk laika pavada pie televizora. Ņemot vērā finanšu trūkumu vai mazākas iespējas apspriest šos jautājumus, ģimenes ar zemiem ienākumiem beigu beigās reklāmas ietekmei ir pakļautas visvairāk.

| 4.8 | Patēriņš, kas radies reklāmas ietekmē, ir cēlonis arī tam, ka daudzi bērni un jaunieši tiek piesaistīti konkrētiem zīmoliem, un tas rada sarežģītu situāciju tiem, kam nav piekļuves šādiem produktiem. Šāda situācija ir vērojama arī skolās, un to dēvē par “zīmolu spiedienu” (brand bullying) — tas ļoti ietekmē bērnus, kuri nelieto noteiktu zīmolu preces; tas var radīt uzvedības problēmas vai lielu personisku neapmierinātību, kas dažkārt izraisa atstumtību, vardarbības tendences un ciešanas, kuras savukārt var būt par ierosmi noziedzīgām darbībām sīku zādzību vai laupīšanas veidā. |
| --- | --- |

4.8

Patēriņš, kas radies reklāmas ietekmē, ir cēlonis arī tam, ka daudzi bērni un jaunieši tiek piesaistīti konkrētiem zīmoliem, un tas rada sarežģītu situāciju tiem, kam nav piekļuves šādiem produktiem. Šāda situācija ir vērojama arī skolās, un to dēvē par “zīmolu spiedienu” (brand bullying) — tas ļoti ietekmē bērnus, kuri nelieto noteiktu zīmolu preces; tas var radīt uzvedības problēmas vai lielu personisku neapmierinātību, kas dažkārt izraisa atstumtību, vardarbības tendences un ciešanas, kuras savukārt var būt par ierosmi noziedzīgām darbībām sīku zādzību vai laupīšanas veidā.

| 4.9 | Attiecībā uz reklāmu, kuras mērķis ir tādu neveselīgu pārtikas vai citu produktu patēriņš, kas ir kaitīgi vai bīstami fiziskajai vai psihiskajai veselībai, jāuzsver, ka tā ietekmē bērnu izvēli pārtikas produktu iegādē, īpašu priekšroku dodot gataviem ēdieniem vai ātrās ēdināšanas produktiem. Bērniem paredzētā reklāmā sliktus ēšanas ieradumus reklamē pastāvīgi. Bērnu aptaukošanās jau ir kļuvusi par ļoti nopietnu problēmu. Consumers International dati liecina, ka pasaulē katram 10 bērnam ir pārmērīgs svars vai aptaukošanās; 22 miljoniem bērnu, kas nav sasnieguši piecu gadu vecumu, ir pārmērīgs svars, un tā galvenais iemesls ir tādu apstrādātu produktu patēriņš, kuros ir daudz cukura un tauku. |
| --- | --- |

4.9

Attiecībā uz reklāmu, kuras mērķis ir tādu neveselīgu pārtikas vai citu produktu patēriņš, kas ir kaitīgi vai bīstami fiziskajai vai psihiskajai veselībai, jāuzsver, ka tā ietekmē bērnu izvēli pārtikas produktu iegādē, īpašu priekšroku dodot gataviem ēdieniem vai ātrās ēdināšanas produktiem. Bērniem paredzētā reklāmā sliktus ēšanas ieradumus reklamē pastāvīgi. Bērnu aptaukošanās jau ir kļuvusi par ļoti nopietnu problēmu. Consumers International dati liecina, ka pasaulē katram 10 bērnam ir pārmērīgs svars vai aptaukošanās; 22 miljoniem bērnu, kas nav sasnieguši piecu gadu vecumu, ir pārmērīgs svars, un tā galvenais iemesls ir tādu apstrādātu produktu patēriņš, kuros ir daudz cukura un tauku.

| 4.10 | Dati liecina, ka pārtikas produktu reklāmai bērni ir pakļauti ļoti lielā mērā, īpaši bērnu programmās, un tas, ka bērni aizvien vairāk skatās televīziju, lieto internetu un sociālos tīklus, viņus šādai reklāmai pakļauj vēl vairāk. Turklāt reklāmas veids ir mainījies, jo tajā ir iekļautas pārdomātākas produktu tirdzniecības tehnikas, un līdz ar to reklāma kļūst pārliecinošāka (5). |
| --- | --- |

4.10

Dati liecina, ka pārtikas produktu reklāmai bērni ir pakļauti ļoti lielā mērā, īpaši bērnu programmās, un tas, ka bērni aizvien vairāk skatās televīziju, lieto internetu un sociālos tīklus, viņus šādai reklāmai pakļauj vēl vairāk. Turklāt reklāmas veids ir mainījies, jo tajā ir iekļautas pārdomātākas produktu tirdzniecības tehnikas, un līdz ar to reklāma kļūst pārliecinošāka (5).

| 4.11 | Reklāma var būt arī cēlonis traucējumiem ēšanas ieradumos, piemēram, anoreksijai un bulīmijai. Bērnus un pieaugušos ietekmē reklāmā attēloto jauniešu ķermeņu veidi un izskats. Slaida ķermeņa attēli ietekmē jauniešus, īpaši meitenes, un tādejādi rodas skaistuma ideāls, kas rada ēšanas ieradumus, kuri apdraud dzīvību. |
| --- | --- |

4.11

Reklāma var būt arī cēlonis traucējumiem ēšanas ieradumos, piemēram, anoreksijai un bulīmijai. Bērnus un pieaugušos ietekmē reklāmā attēloto jauniešu ķermeņu veidi un izskats. Slaida ķermeņa attēli ietekmē jauniešus, īpaši meitenes, un tādejādi rodas skaistuma ideāls, kas rada ēšanas ieradumus, kuri apdraud dzīvību.

| 4.12 | Amerikas psihologu asociācija uzskata, ka astoņu gadu vecumu nesasniegušiem bērniem paredzētā reklāma būtu jāierobežo (vai kopumā jāaizliedz), jo viņi šajā vecumā nespēj uztvert reklāmas komerciālo raksturu. Šā aizlieguma mērķis būtu ierobežot reklāmas kaitīgo ietekmi, tādējādi ierobežojot neveselīgu ēšanas ieradumu popularizēšanu, vecāku un bērnu konfliktus par prasībām iegādāties reklamētos produktus un pakļautību vardarbībai (6). |
| --- | --- |

4.12

Amerikas psihologu asociācija uzskata, ka astoņu gadu vecumu nesasniegušiem bērniem paredzētā reklāma būtu jāierobežo (vai kopumā jāaizliedz), jo viņi šajā vecumā nespēj uztvert reklāmas komerciālo raksturu. Šā aizlieguma mērķis būtu ierobežot reklāmas kaitīgo ietekmi, tādējādi ierobežojot neveselīgu ēšanas ieradumu popularizēšanu, vecāku un bērnu konfliktus par prasībām iegādāties reklamētos produktus un pakļautību vardarbībai (6).

| 4.13 | Komiteja uzskata, ka šie jautājumi, kas dažās dalībvalstīs un ārpus ES esošās valstīs jau ir iekļauti tiesību aktos (7), būtu jāiestrādā ES līmenī, nosakot minimālo vecumu attiecībā uz bērniem paredzētu reklāmu, kā ir ierosināts EP deputāta Kyriacos Triantaphylides ziņojumā (8) un atkārtoti apstiprināts EP 2012. gada 22. maija rezolūcijā (9). |
| --- | --- |

4.13

Komiteja uzskata, ka šie jautājumi, kas dažās dalībvalstīs un ārpus ES esošās valstīs jau ir iekļauti tiesību aktos (7), būtu jāiestrādā ES līmenī, nosakot minimālo vecumu attiecībā uz bērniem paredzētu reklāmu, kā ir ierosināts EP deputāta Kyriacos Triantaphylides ziņojumā (8) un atkārtoti apstiprināts EP 2012. gada 22. maija rezolūcijā (9).

5.   Reklāma, kas ietekmē bērnus

| 5.1 | Runājot par reklāmu, kas var nopietni ietekmēt bērnu psihisko un morālo attīstību pat tad, ja šāda reklāma viņiem nav speciāli paredzēta, jānorāda, ka vislielākā nozīme ir reklāmai, kas musina uz vardarbību vai noteiktiem vardarbīgas uzvedības veidiem, piemēram, tādu rotaļlietu vai spēļu reklāma, kurā slavināta vardarbīga uzvedība. |
| --- | --- |

5.1

Runājot par reklāmu, kas var nopietni ietekmēt bērnu psihisko un morālo attīstību pat tad, ja šāda reklāma viņiem nav speciāli paredzēta, jānorāda, ka vislielākā nozīme ir reklāmai, kas musina uz vardarbību vai noteiktiem vardarbīgas uzvedības veidiem, piemēram, tādu rotaļlietu vai spēļu reklāma, kurā slavināta vardarbīga uzvedība.

| 5.2 | Uzticami pētījumi liecina par kaitīgo ietekmi, ko rada noteiktos audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pārraidītos reklāmas sižetos attēlotā vardarbība, īpaši, ja plašsaziņas līdzekļi musina uz agresīvu uzvedību, lielāku gatavību vardarbībai un lielāku naidīgumu. Šā vardarbīgā satura aplūkošana var ietekmēt psihisko veselību, un tas ir cēlonis raizēm, bailēm, miega traucējumiem un hiperaktivitātei. |
| --- | --- |

5.2

Uzticami pētījumi liecina par kaitīgo ietekmi, ko rada noteiktos audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pārraidītos reklāmas sižetos attēlotā vardarbība, īpaši, ja plašsaziņas līdzekļi musina uz agresīvu uzvedību, lielāku gatavību vardarbībai un lielāku naidīgumu. Šā vardarbīgā satura aplūkošana var ietekmēt psihisko veselību, un tas ir cēlonis raizēm, bailēm, miega traucējumiem un hiperaktivitātei.

| 5.3 | Lai reklamētu produktus, kas varētu apdraudēt veselību, piemēram, alkoholu un tabakas izstrādājumus, reklāmās aizvien vairāk iesaista slavenības. Saikne starp dzīvesveidu, ko uzskata par pievilcīgu, un šādiem produktiem stimulē vēlmi tos patērēt un rada pozitīvu uztveri par tiem. |
| --- | --- |

5.3

Lai reklamētu produktus, kas varētu apdraudēt veselību, piemēram, alkoholu un tabakas izstrādājumus, reklāmās aizvien vairāk iesaista slavenības. Saikne starp dzīvesveidu, ko uzskata par pievilcīgu, un šādiem produktiem stimulē vēlmi tos patērēt un rada pozitīvu uztveri par tiem.

| 5.4 | Bērnu normālu psiholoģisko un morālo attīstību ietekmē arī reklāma ar erotisku vai pornogrāfisku saturu, kas musina uz perversu, pretdabīgu vai pārmērīgu seksuālu uzvedību. Liela daļa reklāmas ir seksuāla un seksuālas dabas, un tajā sievietes ir izmantotas kā iekāres objekts, kas bieži ir mazvērtīgākā vai pakļautības — pat apspiestības — pozīcijā. Pārmērīgs seksuāls erotisks un pornogrāfisks reklāmas saturs ir cēlonis bērnu pāragrai seksualizācijai. Kaut gan dažu labi pazīstamu zīmolu uzņēmumi, ņemot vērā sabiedrības neiecietību pret nepilngadīgu personu ķermeņu izmantošanu reklāmās, ir bijuši spiesti izņemt no apgrozības reklāmu, kas musina uz bērnu pārlieku seksualizāciju, trūkst Eiropas līmenī noteiktas skaidras definīcijas attiecībā uz šādām situācijām. |
| --- | --- |

5.4

Bērnu normālu psiholoģisko un morālo attīstību ietekmē arī reklāma ar erotisku vai pornogrāfisku saturu, kas musina uz perversu, pretdabīgu vai pārmērīgu seksuālu uzvedību. Liela daļa reklāmas ir seksuāla un seksuālas dabas, un tajā sievietes ir izmantotas kā iekāres objekts, kas bieži ir mazvērtīgākā vai pakļautības — pat apspiestības — pozīcijā. Pārmērīgs seksuāls erotisks un pornogrāfisks reklāmas saturs ir cēlonis bērnu pāragrai seksualizācijai. Kaut gan dažu labi pazīstamu zīmolu uzņēmumi, ņemot vērā sabiedrības neiecietību pret nepilngadīgu personu ķermeņu izmantošanu reklāmās, ir bijuši spiesti izņemt no apgrozības reklāmu, kas musina uz bērnu pārlieku seksualizāciju, trūkst Eiropas līmenī noteiktas skaidras definīcijas attiecībā uz šādām situācijām.

| 5.5 | Kaut arī šī joma vairākās dalībvalstīs ir reglamentēta tiesību aktos (lai gan ļoti dažādos veidos, kas savukārt rada šķēršļus iekšējā tirgus netraucētai darbībai un nav pamatoti ar fundamentālām kultūras tradīcijām), Komiteja uzskata, ka šiem jautājumiem būtu vērts pievērsties Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

5.5

Kaut arī šī joma vairākās dalībvalstīs ir reglamentēta tiesību aktos (lai gan ļoti dažādos veidos, kas savukārt rada šķēršļus iekšējā tirgus netraucētai darbībai un nav pamatoti ar fundamentālām kultūras tradīcijām), Komiteja uzskata, ka šiem jautājumiem būtu vērts pievērsties Kopienas līmenī.

6.   Kopienas tiesiskais regulējums un tā acīmredzamie trūkumi

| 6.1 | Attiecībā uz pašreizējo regulējumu jāatzīmē, ka valstu tiesību akti un procedūras, kas attiecas uz bērniem un ko izmanto reklāmas jomas speciālisti (t.i., komerciālajā komunikācijā tās plašākajā nozīmē), dalībvalstīs ir ļoti dažādi. |
| --- | --- |

6.1

Attiecībā uz pašreizējo regulējumu jāatzīmē, ka valstu tiesību akti un procedūras, kas attiecas uz bērniem un ko izmanto reklāmas jomas speciālisti (t.i., komerciālajā komunikācijā tās plašākajā nozīmē), dalībvalstīs ir ļoti dažādi.

| 6.2 | Savukārt Kopienas tiesiskais regulējums ir nevajadzīgi sarežģīts, pārlieku juceklīgs, un vairumā gadījumu tas ir dažādi transponēts un īstenots dalībvalstīs. Komisija pati to atzīst paziņojumā “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (10), ziņojumā “Bērnu aizsardzība digitālajā pasaulē” (11) un “Eiropas stratēģijā “Bērniem labāks internets” ” (12). Vairums dalībvalstu tikai minimāli ir īstenojušas Kopienas attiecīgās direktīvas, savukārt citas (13) piemēro stingrākus standartus, kas pat aizliedz reklāmu nepilngadīgajiem (14). |
| --- | --- |

6.2

Savukārt Kopienas tiesiskais regulējums ir nevajadzīgi sarežģīts, pārlieku juceklīgs, un vairumā gadījumu tas ir dažādi transponēts un īstenots dalībvalstīs. Komisija pati to atzīst paziņojumā “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum” (10), ziņojumā “Bērnu aizsardzība digitālajā pasaulē” (11) un “Eiropas stratēģijā “Bērniem labāks internets” ” (12). Vairums dalībvalstu tikai minimāli ir īstenojušas Kopienas attiecīgās direktīvas, savukārt citas (13) piemēro stingrākus standartus, kas pat aizliedz reklāmu nepilngadīgajiem (14).

| 6.3 | Nevienos Kopienas tiesību aktu noteikumos nav paredzēts, ka bērnu un cilvēka cieņas aizsardzības nolūkā vajadzētu veikt iepriekšējas pārbaudes saskaņā ar vārda brīvības pamatprincipiem, kā noteikusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa saistībā ar Eiropas konvencijas šajā jomā īstenošanu. |
| --- | --- |

6.3

Nevienos Kopienas tiesību aktu noteikumos nav paredzēts, ka bērnu un cilvēka cieņas aizsardzības nolūkā vajadzētu veikt iepriekšējas pārbaudes saskaņā ar vārda brīvības pamatprincipiem, kā noteikusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa saistībā ar Eiropas konvencijas šajā jomā īstenošanu.

| 6.4 | Tomēr galvenā kļūda ir ietverta Padomes 1998. gada Ieteikumā par nepilngadīgo personu un cilvēku cieņas pielīdzināmu un efektīvu aizsardzības līmeni, kurā kā pirmais mērķis ir norādīts Eiropas audiovizuālo un informācijas pakalpojumu nozares konkurētspējas attīstība. Ieteikumā rīcība attiecībā uz audiovizuālu vai “tiešsaistes” saturu, kas varētu kaitēt nepilngadīgām personām vai cilvēka cieņai, ir traktēta kā ārpus Eiropas Savienības likumdošanas pilnvarām esoša joma (15), un šie aspekti ir raksturoti kā “gaumes un piedienīguma” jautājums, kas neietilpst Kopienas tiesiskā regulējuma darbības jomā (16). |
| --- | --- |

6.4

Tomēr galvenā kļūda ir ietverta Padomes 1998. gada Ieteikumā par nepilngadīgo personu un cilvēku cieņas pielīdzināmu un efektīvu aizsardzības līmeni, kurā kā pirmais mērķis ir norādīts Eiropas audiovizuālo un informācijas pakalpojumu nozares konkurētspējas attīstība. Ieteikumā rīcība attiecībā uz audiovizuālu vai “tiešsaistes” saturu, kas varētu kaitēt nepilngadīgām personām vai cilvēka cieņai, ir traktēta kā ārpus Eiropas Savienības likumdošanas pilnvarām esoša joma (15), un šie aspekti ir raksturoti kā “gaumes un piedienīguma” jautājums, kas neietilpst Kopienas tiesiskā regulējuma darbības jomā (16).

| 6.5 | Runājot par obligātām vispārējām prasībām, dalībvalstīm ir tikai jānodrošina, ka televīzijas programmās (ar tām saprotot arī reklāmu) nedrīkst iekļaut programmas, kas varētu nopietni ietekmēt bērnu fizisko, psihisko vai morālo attīstību, īpaši programmas, kurās ir iekļauti pornogrāfiski vai nepamatotas vardarbības motīvi, ja iepriekš nav bijis akustisks brīdinājums vai vizuāls simbols, izņemot, ja, izvēloties pārraides laiku vai citus tehniskus līdzekļus, ir nodrošināts, ka bērniem šo pārraižu laikā parasti nebūs iespējas tās dzirdēt vai redzēt. |
| --- | --- |

6.5

Runājot par obligātām vispārējām prasībām, dalībvalstīm ir tikai jānodrošina, ka televīzijas programmās (ar tām saprotot arī reklāmu) nedrīkst iekļaut programmas, kas varētu nopietni ietekmēt bērnu fizisko, psihisko vai morālo attīstību, īpaši programmas, kurās ir iekļauti pornogrāfiski vai nepamatotas vardarbības motīvi, ja iepriekš nav bijis akustisks brīdinājums vai vizuāls simbols, izņemot, ja, izvēloties pārraides laiku vai citus tehniskus līdzekļus, ir nodrošināts, ka bērniem šo pārraižu laikā parasti nebūs iespējas tās dzirdēt vai redzēt.

| 6.6 | Pamatojoties uz argumentu, ka skatītājiem tagad ir aizvien lielākas iespējas izvairīties no reklāmas aplūkošanas, un saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu ir atcelti ierobežojumi reklāmu ievietošanai, ja tās nopietni neietekmē programmu integritāti. Līdz ar to nav ņemtas vērā bērna īpatnības, jo bērni ir pasīvi skatītāji, kas uz reklāmu nereaģē. |
| --- | --- |

6.6

Pamatojoties uz argumentu, ka skatītājiem tagad ir aizvien lielākas iespējas izvairīties no reklāmas aplūkošanas, un saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu ir atcelti ierobežojumi reklāmu ievietošanai, ja tās nopietni neietekmē programmu integritāti. Līdz ar to nav ņemtas vērā bērna īpatnības, jo bērni ir pasīvi skatītāji, kas uz reklāmu nereaģē.

| 6.7 | Šodien Kopienas līmenī vienīgie izteiktie aizliegumi attiecas uz tabakas izstrādājumiem, medicīnas procedūrām un medicīnas produktiem, kas pieejami tikai ar recepti, un uz apslēptu vai uz zemapziņu orientētu reklāmu. Tomēr šis aizliegums neattiecas uz “produktu izvietošanu” (kas principā būtu jāaizliedz) gadījumos, kad skatītājs ir adekvāti informēts par produkta izvietošanas eksistenci. Turklāt stingri kritēriji regulē alkoholisko dzērienu reklāmu. |
| --- | --- |

6.7

Šodien Kopienas līmenī vienīgie izteiktie aizliegumi attiecas uz tabakas izstrādājumiem, medicīnas procedūrām un medicīnas produktiem, kas pieejami tikai ar recepti, un uz apslēptu vai uz zemapziņu orientētu reklāmu. Tomēr šis aizliegums neattiecas uz “produktu izvietošanu” (kas principā būtu jāaizliedz) gadījumos, kad skatītājs ir adekvāti informēts par produkta izvietošanas eksistenci. Turklāt stingri kritēriji regulē alkoholisko dzērienu reklāmu.

| 6.8 | Tikai attiecībā uz alkohola reklāmu ir noteikts, ka reklāma nedrīkst būt paredzēta bērniem. Visus citus aspektus, kas ietekmē bērnu fizisko, psihisko un morālo attīstību (piemēram, reklāma, kas tieši musina bērnus vai netieši vecākus iegādāties reklamētās preces vai pakalpojumus, izmantojot viņu pieredzes trūkumu vai lētticību, vai bērnu programmās iekļauta reklāma par pārtikas produktiem un dzērieniem, kuros ir barības vielas un citas vielas, kas ietekmē organisma stāvokli ēšanas ieradumu vai fizioloģiskā ziņā, īpaši, piemēram, tauki, trans-taukskābes, sāls/nātrijs un cukurs) pašreiz regulē noteikumi, kuros ir iekļauti tikai vispārīgi ieteikumi vai norādes uz uzvedības kodeksiem. |
| --- | --- |

6.8

Tikai attiecībā uz alkohola reklāmu ir noteikts, ka reklāma nedrīkst būt paredzēta bērniem. Visus citus aspektus, kas ietekmē bērnu fizisko, psihisko un morālo attīstību (piemēram, reklāma, kas tieši musina bērnus vai netieši vecākus iegādāties reklamētās preces vai pakalpojumus, izmantojot viņu pieredzes trūkumu vai lētticību, vai bērnu programmās iekļauta reklāma par pārtikas produktiem un dzērieniem, kuros ir barības vielas un citas vielas, kas ietekmē organisma stāvokli ēšanas ieradumu vai fizioloģiskā ziņā, īpaši, piemēram, tauki, trans-taukskābes, sāls/nātrijs un cukurs) pašreiz regulē noteikumi, kuros ir iekļauti tikai vispārīgi ieteikumi vai norādes uz uzvedības kodeksiem.

| 6.9 | Būtu arī jānorāda: lai gan Direktīva par negodīgu komercpraksi satur noteikumus attiecībā uz negodīgu rīcību, kas vērsta uz “tādu precīzi nosakāmu patērētāju grupu saimniecisko rīcību”, kuras jo īpaši “vecuma vai lētticības dēļ ir īpaši neaizsargātas”, šī direktīva nav interpretēta kā iepriekš minētās prakses aizliegums un nav šajā aspektā transponēta vai īstenota dalībvalstīs (17). |
| --- | --- |

6.9

Būtu arī jānorāda: lai gan Direktīva par negodīgu komercpraksi satur noteikumus attiecībā uz negodīgu rīcību, kas vērsta uz “tādu precīzi nosakāmu patērētāju grupu saimniecisko rīcību”, kuras jo īpaši “vecuma vai lētticības dēļ ir īpaši neaizsargātas”, šī direktīva nav interpretēta kā iepriekš minētās prakses aizliegums un nav šajā aspektā transponēta vai īstenota dalībvalstīs (17).

| 6.10 | Papildus šiem ES noteikumiem citos tradicionālos tiesību instrumentos ir noteikti pamatprincipi, kas savukārt ir pamatā jaunākajiem ES tiesību aktiem pamattiesību jomā (Lisabonas līgums un Eiropas Pamattiesību harta). |
| --- | --- |

6.10

Papildus šiem ES noteikumiem citos tradicionālos tiesību instrumentos ir noteikti pamatprincipi, kas savukārt ir pamatā jaunākajiem ES tiesību aktiem pamattiesību jomā (Lisabonas līgums un Eiropas Pamattiesību harta).

| 6.11 | Vienlaikus jāatzīmē, ka gan starptautiskā līmenī, gan dažādās dalībvalstīs šīs jomas speciālisti — un īpaši Eiropas Reklāmas standartu aģentūra (EASA) (18) — ir izstrādājuši komerciālās prakses pašregulēšanas noteikumu kopumu, kas skaidri parāda viņu vēlmi aizsargāt bērnus. Taču tas nemazina nepieciešamību — kā uzsvērušas vairākas starptautiskas un Kopienas struktūras — augstā līmenī nodrošināt bērna cieņas ievērošanu un aizsardzību, lai nodrošinātu viņu fizisko, psihisko un morālo attīstību, ņemot vērā viņu intereses, labklājību un ģimenes vides un saikņu saglabāšanu. |
| --- | --- |

6.11

Vienlaikus jāatzīmē, ka gan starptautiskā līmenī, gan dažādās dalībvalstīs šīs jomas speciālisti — un īpaši Eiropas Reklāmas standartu aģentūra (EASA) (18) — ir izstrādājuši komerciālās prakses pašregulēšanas noteikumu kopumu, kas skaidri parāda viņu vēlmi aizsargāt bērnus. Taču tas nemazina nepieciešamību — kā uzsvērušas vairākas starptautiskas un Kopienas struktūras — augstā līmenī nodrošināt bērna cieņas ievērošanu un aizsardzību, lai nodrošinātu viņu fizisko, psihisko un morālo attīstību, ņemot vērā viņu intereses, labklājību un ģimenes vides un saikņu saglabāšanu.

7.   Reklāma jauniešiem un bērniem un iekšējā tirgus izveide

| 7.1 | Eiropas reklāmas un pārdošanas tirgū ir liela konkurence, tas ir atkarīgs no modes svārstībām, un šo tirgu ļoti ietekmē ekonomiskās un finanšu krīzes sekas. Būtiskās atšķirības valstu tiesību aktos reklāmas jomā var ne tikai ietekmēt rezultātus, bet arī radīt šķērsli tā attīstībai iekšējā tirgū, izraisīt diskrimināciju un netaisnīgāku konkurenci. Jo īpaši bērnu un jauniešu segmentā, kas attīstās, būtiskas atšķirības valstu tiesību aktos un konkrētas prasības reklāmas uzņēmumiem liek darboties nevienlīdzīgas konkurences apstākļos, un uzņēmumiem jātērē vairāk līdzekļu, lai pielāgotu reklāmas kampaņas konkrētiem noteikumiem un dažādām tiesību aktu prasībām, dodot priekšroku ne tik atzīstamai konkurences praksei, lai izvairītos no šīm problēmām un iegūtu tirgus daļu. Tiesību aktu saskaņošana, nosakot līdzīgas prasības visā Eiropā un izveidojot iekšējo tirgu minētajā jomā, varētu sniegt būtisku ieguldījumu pārredzamāka tirgus izveidē, kurā visi reklāmas uzņēmumi var darboties, izmantojot savas prasmes un iespējas, lai efektīvi apmierinātu patērētāju pieprasījumu, bet atšķirības valstu tiesību aktos neizmantotu kā priekšrocību, kaitējot veselīgai un godīgai konkurencei. |
| --- | --- |

7.1

Eiropas reklāmas un pārdošanas tirgū ir liela konkurence, tas ir atkarīgs no modes svārstībām, un šo tirgu ļoti ietekmē ekonomiskās un finanšu krīzes sekas. Būtiskās atšķirības valstu tiesību aktos reklāmas jomā var ne tikai ietekmēt rezultātus, bet arī radīt šķērsli tā attīstībai iekšējā tirgū, izraisīt diskrimināciju un netaisnīgāku konkurenci. Jo īpaši bērnu un jauniešu segmentā, kas attīstās, būtiskas atšķirības valstu tiesību aktos un konkrētas prasības reklāmas uzņēmumiem liek darboties nevienlīdzīgas konkurences apstākļos, un uzņēmumiem jātērē vairāk līdzekļu, lai pielāgotu reklāmas kampaņas konkrētiem noteikumiem un dažādām tiesību aktu prasībām, dodot priekšroku ne tik atzīstamai konkurences praksei, lai izvairītos no šīm problēmām un iegūtu tirgus daļu. Tiesību aktu saskaņošana, nosakot līdzīgas prasības visā Eiropā un izveidojot iekšējo tirgu minētajā jomā, varētu sniegt būtisku ieguldījumu pārredzamāka tirgus izveidē, kurā visi reklāmas uzņēmumi var darboties, izmantojot savas prasmes un iespējas, lai efektīvi apmierinātu patērētāju pieprasījumu, bet atšķirības valstu tiesību aktos neizmantotu kā priekšrocību, kaitējot veselīgai un godīgai konkurencei.

8.   Tiesiskais pamats saskaņotai Kopienas rīcībai jomā “Bērniem un jauniešiem paredzēta reklāma”

| 8.1 | Līdz šim Kopienas direktīvās, kas ES līmenī ir regulējušas reklāmu, par vispārējo tiesisko pamatu ir izmantoti līguma noteikumi, kas attiecas uz iekšējā tirgus izveidi — pašreiz 26. un 114. pants —, lai arī tagad ļoti grozīti. Neapšaubāmi, ka tā ir svarīga problēma, bet ne vienīgā. Savukārt citās Kopienas iniciatīvās, kas ir konkrētāk orientētas uz televīzijas pārraidēm, par juridisko pamatu ir izmantoti noteikumi, kas toreiz attiecās uz uzņēmējdarbības veikšanas un pakalpojumu sniegšanas tiesībām un kuri — lai arī ievērojami grozīti — tagad atbilst pašreizējam 49. (un turpmākie) un 56. (un turpmākie) pantam. Visbeidzot visnesenākajās iniciatīvas bērnu aizsardzības jomā un bērnu aizsardzības pret pornogrāfiju jomā, kuras vēl tika īstenotas pirms Lisabonas līguma, par juridisko pamatu ir izmantoti noteikumi, kas attiecas sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

8.1

Līdz šim Kopienas direktīvās, kas ES līmenī ir regulējušas reklāmu, par vispārējo tiesisko pamatu ir izmantoti līguma noteikumi, kas attiecas uz iekšējā tirgus izveidi — pašreiz 26. un 114. pants —, lai arī tagad ļoti grozīti. Neapšaubāmi, ka tā ir svarīga problēma, bet ne vienīgā. Savukārt citās Kopienas iniciatīvās, kas ir konkrētāk orientētas uz televīzijas pārraidēm, par juridisko pamatu ir izmantoti noteikumi, kas toreiz attiecās uz uzņēmējdarbības veikšanas un pakalpojumu sniegšanas tiesībām un kuri — lai arī ievērojami grozīti — tagad atbilst pašreizējam 49. (un turpmākie) un 56. (un turpmākie) pantam. Visbeidzot visnesenākajās iniciatīvas bērnu aizsardzības jomā un bērnu aizsardzības pret pornogrāfiju jomā, kuras vēl tika īstenotas pirms Lisabonas līguma, par juridisko pamatu ir izmantoti noteikumi, kas attiecas sadarbību krimināllietās.

| 8.2 | Ir vērts atgādināt, ka pašreizējā Lisabonas līgumā ir iekļautas nozīmīgas pārmaiņās visās šajās jomās un šodien pastāv vairākas jaunas iespējas Kopienas pasākumiem, tikai ir jāzina, kā šīs iespējas interpretēt un īstenot. Vissvarīgākais jauninājums bija Eiropas Pamattiesību hartas iekļaušana ES primārajos tiesību aktos, pēc tam tika izmainīts sadarbības krimināllietās un civillietās tiesiskais raksturs un, visbeidzot, tika grozīti vairāki līguma noteikumi, piemēram, par iekšējā tirgus izveidi, patērētāju aizsardzību un cilvēka cieņas ievērošanu. Komisija nesen noteica, ka ierosinātajai datu aizsardzības regulai juridiskais pamats ir Eiropas Pamattiesību harta un minētie Lisabonas līguma noteikumi. |
| --- | --- |

8.2

Ir vērts atgādināt, ka pašreizējā Lisabonas līgumā ir iekļautas nozīmīgas pārmaiņās visās šajās jomās un šodien pastāv vairākas jaunas iespējas Kopienas pasākumiem, tikai ir jāzina, kā šīs iespējas interpretēt un īstenot. Vissvarīgākais jauninājums bija Eiropas Pamattiesību hartas iekļaušana ES primārajos tiesību aktos, pēc tam tika izmainīts sadarbības krimināllietās un civillietās tiesiskais raksturs un, visbeidzot, tika grozīti vairāki līguma noteikumi, piemēram, par iekšējā tirgus izveidi, patērētāju aizsardzību un cilvēka cieņas ievērošanu. Komisija nesen noteica, ka ierosinātajai datu aizsardzības regulai juridiskais pamats ir Eiropas Pamattiesību harta un minētie Lisabonas līguma noteikumi.

| 8.3 | Jautājums par bērniem un jauniešiem paredzētu reklāmu pirmkārt un galvenokārt ir jautājums par pilsoniskumu un pamattiesību aizsardzību; jau minētie hartas 1., 3., 24., 33. un 38. panti nodrošina stabilu juridisko pamatu, ko pilnībā var izmantot Kopienas iniciatīvu īstenošanai. Papildus tam vajadzētu minēt arī LES 2. pantu, 3. panta 5. punktu un 6. pantu un LESD 4., 9., un 10. pantu. |
| --- | --- |

8.3

Jautājums par bērniem un jauniešiem paredzētu reklāmu pirmkārt un galvenokārt ir jautājums par pilsoniskumu un pamattiesību aizsardzību; jau minētie hartas 1., 3., 24., 33. un 38. panti nodrošina stabilu juridisko pamatu, ko pilnībā var izmantot Kopienas iniciatīvu īstenošanai. Papildus tam vajadzētu minēt arī LES 2. pantu, 3. panta 5. punktu un 6. pantu un LESD 4., 9., un 10. pantu.

| 8.4 | Šajā jomā papildus dalībvalstu valdību pasākumiem Padomē vai ciešākas sadarbības jomā (LES 20. pants) svarīga loma ir arī valstu parlamentiem — saskaņā ar LES 12. pantu, un Komiteja tos aicina uzņemties atbildību. |
| --- | --- |

8.4

Šajā jomā papildus dalībvalstu valdību pasākumiem Padomē vai ciešākas sadarbības jomā (LES 20. pants) svarīga loma ir arī valstu parlamentiem — saskaņā ar LES 12. pantu, un Komiteja tos aicina uzņemties atbildību.

| 8.5 | Arī iekšējā tirgus izveide ir viens no svarīgākajiem mērķiem šajā jomā — uz to attiecas LES 3. panta 3. punkts un LESD 26. un 114. (un turpmākie) pants. Turklāt LESD 12. un 169. pants paver jaunas iespējas patērētāju aizsardzībai. Attiecībā uz procesuāliem aspektiem LES 67. (un turpmākie) pants, un īpaši LESD 81. un 82. pants, nodrošina pamatu civilai un krimināltiesiskai sistēmai, kas palīdzēs īstenot tiesisko regulējumu bērnu un jauniešu aizsardzībai šajā jomā. |
| --- | --- |

8.5

Arī iekšējā tirgus izveide ir viens no svarīgākajiem mērķiem šajā jomā — uz to attiecas LES 3. panta 3. punkts un LESD 26. un 114. (un turpmākie) pants. Turklāt LESD 12. un 169. pants paver jaunas iespējas patērētāju aizsardzībai. Attiecībā uz procesuāliem aspektiem LES 67. (un turpmākie) pants, un īpaši LESD 81. un 82. pants, nodrošina pamatu civilai un krimināltiesiskai sistēmai, kas palīdzēs īstenot tiesisko regulējumu bērnu un jauniešu aizsardzībai šajā jomā.

| 8.6 | Visbeidzot jāatzīmē, ka Kopienas līmeņa pieeja šajos jautājumos atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem (LES 5. panta 3. punkts un 4. pants), jo tās mērķi — izveidot pārrobežu dimensiju — nevar pietiekamā mērā sasniegt, jo dalībvalstis rīkosies tikai savu sistēmu ietvaros. Tāpēc šīs iniciatīvas mērķi varētu labāk sasniegt, īstenojot ES līmeņa pasākumus un vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu. Turklāt iniciatīvai būtu jāaptver tikai aspekti, kas rada īpašas praktiskas problēmas. Tai nebūtu jāaptver aspekti, ko labāk var regulēt ar valstu tiesību aktiem, tādējādi pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu. |
| --- | --- |

8.6

Visbeidzot jāatzīmē, ka Kopienas līmeņa pieeja šajos jautājumos atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem (LES 5. panta 3. punkts un 4. pants), jo tās mērķi — izveidot pārrobežu dimensiju — nevar pietiekamā mērā sasniegt, jo dalībvalstis rīkosies tikai savu sistēmu ietvaros. Tāpēc šīs iniciatīvas mērķi varētu labāk sasniegt, īstenojot ES līmeņa pasākumus un vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu. Turklāt iniciatīvai būtu jāaptver tikai aspekti, kas rada īpašas praktiskas problēmas. Tai nebūtu jāaptver aspekti, ko labāk var regulēt ar valstu tiesību aktiem, tādējādi pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Balstoties uz šo priekšlikumu, tika pieņemts Lēmums 2008/1351/EK, OV L 348, 24.12.2008., 118. lpp.

1

(2)  Ārpus jau tā plašās bibliogrāfijas par šo jautājumu, kuru šeit nav nepieciešams detalizēt, būtu jāsniedz īpaša atsauce uz Eiropas Parlamenta ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu par tematu “Reklāmas noteikumi un to ietekme saistībā ar jauno Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu” (2009. gada aprīlis).

2

“Reklāmas noteikumi un to ietekme saistībā ar jauno Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu”

(3)  Sk. atzinumus OV C 287, 22.09.1997., 11. lpp., OV C 407, 28.12.1998., 193. lpp.; OV C 48, 21.02.2002., 27. lpp., OV C 61, 14.03.2003., 32. lpp., OV C 208, 03.09.2003., 52. lpp., OV C 157, 28.06.2005., 136. lpp.; OV C 221, 08.09.2005., 87. lpp.; OV C 325, 30.12.2006., 65. lpp., OV C 224, 30.08.2008., 61. lpp., OV C 77, 31.03.2009., 8. lpp., OV C 317, 23.12.2009., 43. lpp., OV C 128, 18.05.2010., 69. lpp.; OV C 48, 15.02.2011., 138. lpp.; OV C 24, 28.01.2012., 154. lpp.; OV C 43, 15.02.2012., 34. lpp.; OV C 229, 31.7.2012., 90. lpp. atzinumus “Sociālo kontaktu vietņu atbildīga izmantošana” (Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 31. lpp.) un “Eiropas stratēģija, kā panākt bērniem piemērotāku internetu” (Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 68. lpp.).

3

(4)  EP Kultūras un izglītības komitejas ziņojuma projekts par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē, 02.04.2012., referente Silvia Costa (PE486.198v01-00), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+COMPARL+PE-486.198+01+NOT+XML+V0//LV.

4

Silvia Costa

(5)  Austrālijā veiktajā Kelly et al. pētījumā (2007.g.) ir konstatēts, ka bērni vecumā no 5 līdz 12 gadiem vidēji nedēļā noskatās 96 reklāmas par pārtikas produktiem, no kuriem 63 ir ar augstu tauku vai cukura saturu (Kelly, B. P., Smith, B. J., King, L., Flood, V. M. & Bauman, A. (2007) Television food advertising to children: the extent and nature of exposure, Public Health Nutrition, Vol. 10, No. 11, pp. 1234-1240. Copyright Cambridge University Press). ASV veiktajā Powell et al. pētījumā (2007.g.) ir konstatēts, ka 27,2 % no programmā neiekļauta televīzijas satura attiecas uz pārtiku, un tas ir vidēji 23 reklāmas dienā (Powell LM, Szczypka G, Chaloupka FJ (2007) Exposure to Food Advertising on Television Among US Children, Archives of Pediatric and Adolescent Medicine 161, 553-560).

5

Kelly et al.

Kelly, B. P., Smith, B. J., King, L., Flood, V. M. & Bauman, A. (2007) Television food advertising to children: the extent and nature of exposure, Public Health Nutrition, Vol. 10, No. 11, pp. 1234-1240. Copyright Cambridge University Press

Powell et al.

Powell LM, Szczypka G, Chaloupka FJ (2007) Exposure to Food Advertising on Television Among US Children, Archives of Pediatric and Adolescent Medicine 161, 553-560

(6)  http://www.apa.org/pi/families/resources/advertising-children.pdf.

6

(7)  Patlaban piecās dalībvalstīs ir aizliegta jebkāda reklāma bērnu raidījumos, četrās ir pieņemts daļējs aizliegums vai cita veida ierobežojumi attiecībā uz bērnu programmām konkrētos dienas laikos vai par konkrētiem produktu veidiem, un septiņās ir aizliegti jebkādi sponsoru logotipi bērnu programmās. Sk. http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/reg/tvwf/contact_comm/index_en.htm.

7

(8)  A7 – 0369/2011, 21.10.2011.

8

(9)  A7-0155/2012, īpaši 24., 28. un 29. punkts (referente Maria Irigoyen Pérez).

9

Maria Irigoyen Pérez

(10)  COM(2011) 942 final, 11.1.2012.

10

(11)  COM(2011) 556 final, 13.9.2011.

11

(12)  COM(2012) 196 final, 2.5.2012.

12

(13)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Attiecībā uz Zviedriju šajā jautājumā tika pieņemts ES Tiesas 1997. gada 9. jūlija spriedums, kas apstiprināja atbilstību ES tiesību aktiem (lietas C-34 un C-35/95 Konsumentombudsmannen/De Agostini (Svenska) bForlag AB un TV-Shop i Sverige AB).

14

Konsumentombudsmannen/De Agostini (Svenska) bForlag AB

TV-Shop i Sverige AB

(15)  Savā atzinumā OV C 221, 8.9.2005., 87. lpp. EESK pauda skaidru nostāju pret šo pieeju.

15

(16)  Sk. 2005. gada 11. maija direktīvas 2005/29/EC preambulas 7. punktu (OV L 149, 11.6.2005.).

16

(17)  Direktīvas 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs, OV L 149, 11.6.2005.) 5. panta 3. punkts. Tomēr savā nesenajā un atzinīgi vērtējamajā paziņojumā Komisija, šķiet, apsver iespēju pievērsties jautājumam par “apšaubāmu vai aizliegtu tirdzniecības saziņas līdzekļu izmantošanu”, cerams, iekļaujot šajā dokumentā nosodītos līdzekļus (COM(2011) 942 final, 11.1.2012.).

17

(18)  Šajā sakarā būtu jāatzīmē Komisijas INFSO ĢD paustā interese, sagatavojot Eiropas paraugprakses kodeksu (19.3.2012.).

18

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/12

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mazāk aizsargāto grupu tiesības darbavietā – it sevišķi jautājumi saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/03

Ziņotājs:
  Thomas JANSON kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2012. gada 19. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Mazāk aizsargāto grupu tiesības darbavietā – it sevišķi jautājumi saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 3. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (2012. gada 18. septembra sēdē), ar 130 balsi par, 4 balsīm pret un 14 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1   Jebkāda veida diskriminācija, pamatojoties uz personas piederību kādai noteiktai grupai, ir drauds gan demokrātijai, kas balstīta uz cilvēktiesībām, gan ekonomikas attīstībai Eiropas Savienībā. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir pienākums koordinēt darba mērķus šajā jomā (1).

1.2   Diskriminācijas efektīvai apkarošanai nepieciešami aktīvi pasākumi, kas balstās uz dažādu ieinteresēto personu dalību un kuros mazāk aizsargāto grupu pārstāvji sadarbojas ar sociālajiem partneriem.

1.3   Šajā atzinumā EESK secina, ka saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ jāīsteno intensīvāki centieni, lai mazinātu šāda veida diskriminācijas risku. Tostarp jāpalielina finansējums pētījumiem par diskrimināciju darbavietā, kā arī jāizstrādā ceļvedis, lai sasniegtu mērķi novērst diskrimināciju, kuras pamatā ir personas seksuālā orientācija.

1.4   Ir skaidrs, ka ekonomikas un sociālā krīze būtiski ietekmē mazāk aizsargāto grupu stāvokli darba tirgū. Pašreiz notiekošā līdzekļu samazināšana sociālās labklājības sistēmām Eiropas Savienībā palielina bezdarbu, kā arī pieaug ksenofobijas, homofobijas un citu diskriminējošu un aizvainojošu izteikumu un darbību risks. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un dalībvalstis efektīvāk un atklātāk novērtētu riskus, ko pašreizējā līdzekļu samazināšana rada mazāk aizsargātajām grupām, un veiktu pasākumus, lai tos mazinātu.

1.5   EESK norāda, ka Eiropas Savienībā pastāv ievērojamas atšķirības attieksmē pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām (LGBT (2)), un pauž nopietnas bažas par diskrimināciju, ar ko šīs personas saskaras. Šāda diskriminācija apdraud ES pamatvērtības un personu pārvietošanās brīvību.

1.6   EESK aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi nolūkā apkarot diskrimināciju pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām un uzsver, ka ir svarīgi iekļaut šo aspektu visās politikas jomās.

1.7   EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai pilsoniskā sabiedrība un valdības strādātu kopā ar mērķi apkarot stereotipus un uzlabot informētību par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesībām. Diskriminācija seksuālās orientācijas un dzimumpiederības dēļ aktīvi jāiekļauj sociālo partneru diskusijās un sarunās. Tādēļ EESK vēlas uzsvērt tīklu veidošanas iespējas, kas var veicināt iespēju vienlīdzību un atklātību darbavietā.

1.8   EESK uzsver, ka svarīgi ir zināt, kas noteikts ES tiesību normās un noteikumos saistībā ar diskrimināciju darbavietā gan attiecībā uz individuālām personām, gan arī darba devējiem un arodbiedrībām. Gandrīz 45 % ES iedzīvotāju nezina, ka ir likumi, kas aizliedz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. EESK uzskata, ka minētās problēmas risināšanai ir vajadzīgas mērķtiecīgas informācijas kampaņas.

1.9   EESK apzinās to problēmu specifisko dabu, ar kurām saskaras daudzas transpersonas, un uzskata, ka šo īpašo jautājumu jāskata atsevišķā atzinumā.

2.   Iemesli, kāpēc nepieciešams apkarot diskrimināciju

2.1   Eiropas Savienības pamatā ir brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas, kā arī tiesiskuma princips. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu ES kompetencē ir “veikt atbilstīgus pasākumus, lai cīnītos pret diskrimināciju dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ”. Visa veida diskriminācijas apkarošanai un izskaušanai ir izšķiroša nozīme ES leģitimitātes nodrošināšanā. Ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantu ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību nacionālai minoritātei, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

2.2   Lai īstenotu Līgumā noteiktos mērķus, ir pieņemtas vairākas direktīvas, piemēram, Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija), Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, un Direktīva 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības. Aizsardzība pret diskrimināciju dzimuma vai rasu piederības dēļ ir daudz plašāka nekā aizsardzība pret diskrimināciju reliģijas vai pārliecības, vecuma, invaliditātes vai dzimumorientācijas dēļ — šis fakts var ietekmēt cilvēku lēmumus par darbu, studijām vai ceļošanu citās ES dalībvalstīs.

2.3   Galvenais mērķis saistībā ar vienādas attieksmes nodrošināšanu ir cilvēktiesību veicināšana, kā arī visu ES resursu lietderīga izmantošana. Diskriminācija ir resursu izšķērdēšana, un tā noved pie skarto grupu sociālas izstumšanas. Dziļā ekonomikas un sociālā krīze, ko pašreiz piedzīvo Eiropas Savienība un kuras dēļ daudzas valstis apcirpušas finansējumu labklājības nodrošināšanas sistēmām un samazinājušas algas, pasliktina situāciju, kādā atrodas lielākā daļa mazāk aizsargāto grupu. Tāpēc, lai aizsargātu grupas, kas ir pakļautas diskriminācijas riskam, un veicinātu to integrāciju darba tirgū, būtiska nozīme ir Eiropas Savienības dažādajām diskriminācijas novēršanas direktīvām. Dalībvalstīm ir reāla atbildība nodrošināt, lai praksē tiktu īstenoti diskriminācijas apkarošanas direktīvās paredzētie nodomi.

2.4   EESK ir publicējusi virkni atzinumu, kuros paudusi savu viedokli par dažādajiem diskriminācijas veidiem. Komiteja ir atzinīgi novērtējusi Komisijas priekšlikumu Direktīvai, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2000/43/EK) (3). Komiteja arī paudusi atbalstu ierosinājumam par atsevišķu direktīvu attiecībā tikai uz nodarbinātību un profesijas jautājumiem, ar ko aizliegtu diskrimināciju reliģijas, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un norādījusi, ka svarīgi ir arī, lai visiem dalībvalstu iedzīvotājiem tiktu nodrošināts minimālais aizsardzības līmenis un tiesības saņemt tiesisko aizsardzību diskriminācijas gadījumā. Komiteja aicināja dziļāk pētīt un izvērst saimnieciskus apsvērumus par labu nediskriminācijai un pauda nožēlu saistībā ar to, ka direktīvā kā norādītie iemesli nav pieminētas diskriminējošas norādes vai spiediens īstenot diskrimināciju.

2.5   Pamatdirektīva aptver gan tiešo, gan netiešo diskrimināciju. Netieša diskriminācija notiek tad, ja personas praktiski ir iespējams diskriminēt, balstoties uz šķietami nediskriminējošu nosacījumu vai neitrālu kritēriju/procedūru (4).

2.6   EESK arī publicējusi atzinumu par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas” (5), kurš vēl nav pieņemts. Komiteja atzinīgi novērtēja šo priekšlikumu direktīvai, jo ar to ES mērogā tiktu izveidoti vienoti aizsardzības standarti pret visu veidu diskrimināciju atbilstoši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantam (tagad LESD 19. pantam). EESK tomēr pauda nožēlu par to, ka direktīvā atbilstoši nav aplūkots daudzējādas diskriminācijas jautājums, un aicināja Komisiju sniegt ieteikumus par minēto jautājumu. EESK aicina Padomi pieņemt lēmumu šajā jautājumā, lai stiprinātu mazāk aizsargāto personu tiesības.

2.7   EESK savos dažādajos atzinumos par diskriminācijas jautājumiem (piemēram, saistībā ar vecumu, trešo valstu valstspiederīgajiem un romiem) cita starpā ir paudusi šādas piezīmes (6):

| — | centienus apkarot diskrimināciju ir svarīgi iekļaut visās darbības jomās, kā arī gan ES, gan valstu budžetos; |
| --- | --- |

—

centienus apkarot diskrimināciju ir svarīgi iekļaut visās darbības jomās, kā arī gan ES, gan valstu budžetos;

| — | lai gūtu informāciju par pastāvošo situāciju, ir nepieciešami rādītāji; |
| --- | --- |

—

lai gūtu informāciju par pastāvošo situāciju, ir nepieciešami rādītāji;

| — | diskriminācijas apkarošanas pasākumu īstenošana jāsasaista ar stratēģiju “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

—

diskriminācijas apkarošanas pasākumu īstenošana jāsasaista ar stratēģiju “Eiropa 2020”;

| — | gan Eiropas, gan valstu līmenī ir jāapzina piemēroti un efektīvi īstenošanas un pārraudzības mehānismi; |
| --- | --- |

—

gan Eiropas, gan valstu līmenī ir jāapzina piemēroti un efektīvi īstenošanas un pārraudzības mehānismi;

| — | nepieciešamas vairāk un labākas darba vietas, lai nodrošinātu un uzlabotu mazāk aizsargāto grupu ekonomisko neatkarību; |
| --- | --- |

—

nepieciešamas vairāk un labākas darba vietas, lai nodrošinātu un uzlabotu mazāk aizsargāto grupu ekonomisko neatkarību;

| — | ir svarīgi, lai ģimenes un mājas dzīves pienākumi tiktu taisnīgi sadalīti starp abiem dzimumiem un tiesības uz sociālā nodrošinājuma maksājumiem tiktu noteiktas individuāli; |
| --- | --- |

—

ir svarīgi, lai ģimenes un mājas dzīves pienākumi tiktu taisnīgi sadalīti starp abiem dzimumiem un tiesības uz sociālā nodrošinājuma maksājumiem tiktu noteiktas individuāli;

| — | jāveido tādas institucionālās struktūras kā, piemēram, Eiropas Invaliditātes jautājumu komiteja; |
| --- | --- |

—

jāveido tādas institucionālās struktūras kā, piemēram, Eiropas Invaliditātes jautājumu komiteja;

| — | pastāv risks, ka ekonomikas un sociālā krīze visā Eiropā palielinās neiecietību, ksenofobiju, rasismu un homofobiju; |
| --- | --- |

—

pastāv risks, ka ekonomikas un sociālā krīze visā Eiropā palielinās neiecietību, ksenofobiju, rasismu un homofobiju;

| — | integrācija ir sarežģīts un ilgtermiņa sociālais process ar daudzām dimensijām, kurā, it īpaši vietējā līmenī, ir iesaistītas daudzas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

—

integrācija ir sarežģīts un ilgtermiņa sociālais process ar daudzām dimensijām, kurā, it īpaši vietējā līmenī, ir iesaistītas daudzas ieinteresētās personas.

2.8   Nedz EESK, nedz Komisija nav konkrēti un detalizēti aplūkojusi jautājumu par diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ, un nav izstrādāts ceļvedis diskriminācijas riska samazināšanai attiecībā uz lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām. Šajā atzinumā galvenā uzmanība tiks pievērsta diskriminācijai seksuālās orientācijas dēļ, jo EESK uzskata, ka minētajā jomā nepieciešams veikt politikas izstrādes darbu. Vienlaikus būtiski ir norādīt, ka pastāv vairākas citas mazāk aizsargātas grupas, uz kurām neattiecas uzskaitītie diskriminācijas veidi, taču kurām ir grūtības piekļūt darba tirgum vai saglabāt savu vietu tajā. Tāpēc politikas izstrādē vajadzīga vispārēja pieeja.

3.   LGBT stāvoklis darba tirgū

3.1   Problēmas saistībā ar tiesību aktu īstenošanu
   (7)

| 3.1.1 | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) 2009. gadā publicēja divus ziņojumus (8), kuros pētīta situācija, kādā atrodas lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas. Zemāk minēti atsevišķi FRA izdarītie secinājumi. Viens no pirmajiem secinājumiem ir tāds, ka, aplūkojot diskriminācijas iemeslus, ir saskatāma hierarhija, proti, aizsardzība pret diskrimināciju dzimuma, rases un etniskās izcelsmes dēļ ir lielāka nekā aizsardzība saistībā ar citiem diskriminācijas veidiem. Neraugoties uz to, visās dalībvalstīs vērojama tendence nodrošināt vienādu aizsardzības līmeni pret visiem diskriminācijas veidiem. |
| --- | --- |

3.1.1

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) 2009. gadā publicēja divus ziņojumus (8), kuros pētīta situācija, kādā atrodas lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas. Zemāk minēti atsevišķi FRA izdarītie secinājumi. Viens no pirmajiem secinājumiem ir tāds, ka, aplūkojot diskriminācijas iemeslus, ir saskatāma hierarhija, proti, aizsardzība pret diskrimināciju dzimuma, rases un etniskās izcelsmes dēļ ir lielāka nekā aizsardzība saistībā ar citiem diskriminācijas veidiem. Neraugoties uz to, visās dalībvalstīs vērojama tendence nodrošināt vienādu aizsardzības līmeni pret visiem diskriminācijas veidiem.

| 3.1.2 | Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras sniegtajiem datiem 18 ES dalībvalstis, īstenojot Direktīvu par vienlīdzību nodarbinātības jomā, ir pārsniegušas minimālās prasības attiecībā uz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Tāpēc lielākā daļa dalībvalstu ir ieviesušas tiesību aktus, ar ko nodrošina aizsardzību pret diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ ārpus nodarbinātības jomas. Aptuveni 20 dalībvalstīs darbojas iestāde, kas ir atbildīga par jautājumu izskatīšanu saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. |
| --- | --- |

3.1.2

Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras sniegtajiem datiem 18 ES dalībvalstis, īstenojot Direktīvu par vienlīdzību nodarbinātības jomā, ir pārsniegušas minimālās prasības attiecībā uz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Tāpēc lielākā daļa dalībvalstu ir ieviesušas tiesību aktus, ar ko nodrošina aizsardzību pret diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ ārpus nodarbinātības jomas. Aptuveni 20 dalībvalstīs darbojas iestāde, kas ir atbildīga par jautājumu izskatīšanu saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ.

| 3.1.3 | FRA ziņojumos aplūkots arī jautājums par LGBT personu pārvietošanās brīvību, kas ir svarīgs ES vienotā darba tirgus elements. Šai sakarā svarīgi ir norādīt, ka ģimenes tiesības dalībvalstīs ietilpst valsts kompetencē, kas nozīmē to, ka dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi noteikumi attiecībā uz viena dzimumam pāriem. Valstīs ir arī atšķirīgas tradīcijas saistībā ar attieksmi pret viendzimuma laulībām vai partnerattiecībām, kas citstarp nozīmē to, ka var rasties problēmas, ja personas vēlas īstenot savas tiesības brīvi pārvietoties. |
| --- | --- |

3.1.3

FRA ziņojumos aplūkots arī jautājums par LGBT personu pārvietošanās brīvību, kas ir svarīgs ES vienotā darba tirgus elements. Šai sakarā svarīgi ir norādīt, ka ģimenes tiesības dalībvalstīs ietilpst valsts kompetencē, kas nozīmē to, ka dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi noteikumi attiecībā uz viena dzimumam pāriem. Valstīs ir arī atšķirīgas tradīcijas saistībā ar attieksmi pret viendzimuma laulībām vai partnerattiecībām, kas citstarp nozīmē to, ka var rasties problēmas, ja personas vēlas īstenot savas tiesības brīvi pārvietoties.

| 3.1.4 | FRA norāda, ka viendzimuma pāri saskaras ar ievērojamām grūtībām, īstenojot savas tiesības brīvi pārvietoties, neatkarīgi no tā, vai viņi ir precējušies, viņu attiecības ir reģistrētas vai arī viņiem ir stabilas ilgtermiņa attiecības. Aģentūra vērš uzmanību uz to, ka daudzos gadījumos tas nozīmē tiešu diskrimināciju un ka nepieciešams precizēt valstu pienākumus, kas izriet no direktīvas par brīvu pārvietošanos (9). |
| --- | --- |

3.1.4

FRA norāda, ka viendzimuma pāri saskaras ar ievērojamām grūtībām, īstenojot savas tiesības brīvi pārvietoties, neatkarīgi no tā, vai viņi ir precējušies, viņu attiecības ir reģistrētas vai arī viņiem ir stabilas ilgtermiņa attiecības. Aģentūra vērš uzmanību uz to, ka daudzos gadījumos tas nozīmē tiešu diskrimināciju un ka nepieciešams precizēt valstu pienākumus, kas izriet no direktīvas par brīvu pārvietošanos (9).

3.2   Eiropas Savienības Tiesa

| 3.2.1 | Eiropas Savienības Tiesa ir taisījusi spriedumu divās lietās saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ: Römer un Maruko. Römer lietā Tiesa noteica, ka Direktīva par vienlīdzību nodarbinātības jomā nepieļauj tādu situāciju, kad reģistrētās partnerattiecībās dzīvojošs pensionārs saņem papildu vecuma pensiju, kas ir zemāka nekā tā, ko saņem precēts pensionārs, un ka šai gadījumā pastāv tieša diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ, jo atbilstīgi valsts tiesību aktiem minētais reģistrētais partneris attiecībā uz pensiju izmaksu atrodas situācijā, kas ir tiesiski un faktiski pielīdzināma situācijai, kādā atrodas precētais partneris. |
| --- | --- |

3.2.1

Eiropas Savienības Tiesa ir taisījusi spriedumu divās lietās saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ: Römer un Maruko. Römer lietā Tiesa noteica, ka Direktīva par vienlīdzību nodarbinātības jomā nepieļauj tādu situāciju, kad reģistrētās partnerattiecībās dzīvojošs pensionārs saņem papildu vecuma pensiju, kas ir zemāka nekā tā, ko saņem precēts pensionārs, un ka šai gadījumā pastāv tieša diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ, jo atbilstīgi valsts tiesību aktiem minētais reģistrētais partneris attiecībā uz pensiju izmaksu atrodas situācijā, kas ir tiesiski un faktiski pielīdzināma situācijai, kādā atrodas precētais partneris.

| 3.2.2 | Maruko lietā Tiesa līdzīgi sprieda, ka direktīva nepieļauj tādus noteikumus, saskaņā ar kuriem reģistrētais partneris pēc partnera nāves nesaņem tādu pašu apgādnieka zaudējuma pensiju, kādu šādā situācijā saņem laulātais draugs. Tiesa tomēr arī sprieda, ka valsts tiesai ir jālemj par to, vai reģistrētais partneris pēc partnera nāves atrodas situācijā, kas pielīdzināma laulātā drauga situācijai. Tiesa papildus norādīja, ka Eiropas Savienībā pastāv ievērojamas atšķirības starp tiesību aktiem un ka kopumā laulība netiek pielīdzināta citiem tiesiski atzītiem attiecību veidiem. |
| --- | --- |

3.2.2

Maruko lietā Tiesa līdzīgi sprieda, ka direktīva nepieļauj tādus noteikumus, saskaņā ar kuriem reģistrētais partneris pēc partnera nāves nesaņem tādu pašu apgādnieka zaudējuma pensiju, kādu šādā situācijā saņem laulātais draugs. Tiesa tomēr arī sprieda, ka valsts tiesai ir jālemj par to, vai reģistrētais partneris pēc partnera nāves atrodas situācijā, kas pielīdzināma laulātā drauga situācijai. Tiesa papildus norādīja, ka Eiropas Savienībā pastāv ievērojamas atšķirības starp tiesību aktiem un ka kopumā laulība netiek pielīdzināta citiem tiesiski atzītiem attiecību veidiem.

3.3   Problēmas saistībā ar diskrimināciju darbavietā

| 3.3.1 | pētījumi liecina, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas darba tirgū bieži vien ir “neredzamas”; lielākoties tas notiek aiz bailēm tikt pakļautam netaisnībai. Daudzos gadījumos šīs personas arī izvairās no sociālu kontaktu veidošanas ar kolēģiem, lai netiktu “atklātas”. Cilvēkiem vislielākās bailes ir informēt vadību par savu seksuālo orientāciju. Atsevišķās nozarēs, piemēram, armijā un baznīcā, atklātības līmenis ir ievērojami zemāks par vidējo. |
| --- | --- |

3.3.1

pētījumi liecina, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas darba tirgū bieži vien ir “neredzamas”; lielākoties tas notiek aiz bailēm tikt pakļautam netaisnībai. Daudzos gadījumos šīs personas arī izvairās no sociālu kontaktu veidošanas ar kolēģiem, lai netiktu “atklātas”. Cilvēkiem vislielākās bailes ir informēt vadību par savu seksuālo orientāciju. Atsevišķās nozarēs, piemēram, armijā un baznīcā, atklātības līmenis ir ievērojami zemāks par vidējo.

| 3.3.2 | lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu situācija daba tirgū atšķiras no citu mazāk aizsargātu grupu pārstāvju situācijas, jo atklātība par savu seksuālo orientāciju ietekmē viņu profesionālo dzīvi. Lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas bieži vien izstrādā stratēģijas, lai izvairītos no savas seksuālās orientācijas atklāšanas darbavietā, piemēram, sarunas temata maiņa vai sarunas pārtraukšana. Pētījumi liecina, ka šie pastāvīgie centieni “izlavierēt” darbavietā ietekmē veselību un produktivitāti. Diskriminācija, kādai Eiropas Savienībā ir pakļautas lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas, rada emocionālu un kauna izjūtā sakņotu atstumšanu, kas ietekmē gan pašu personu, gan tās dalību darba tirgū. EESK uzskata, ka dažādajām ES iestādēm aktīvi jāstrādā, lai cīnītos pret šāda veida atstumšanu. |
| --- | --- |

3.3.2

lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu situācija daba tirgū atšķiras no citu mazāk aizsargātu grupu pārstāvju situācijas, jo atklātība par savu seksuālo orientāciju ietekmē viņu profesionālo dzīvi. Lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas bieži vien izstrādā stratēģijas, lai izvairītos no savas seksuālās orientācijas atklāšanas darbavietā, piemēram, sarunas temata maiņa vai sarunas pārtraukšana. Pētījumi liecina, ka šie pastāvīgie centieni “izlavierēt” darbavietā ietekmē veselību un produktivitāti. Diskriminācija, kādai Eiropas Savienībā ir pakļautas lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas, rada emocionālu un kauna izjūtā sakņotu atstumšanu, kas ietekmē gan pašu personu, gan tās dalību darba tirgū. EESK uzskata, ka dažādajām ES iestādēm aktīvi jāstrādā, lai cīnītos pret šāda veida atstumšanu.

| 3.3.3 | kad cilvēki kļūst par diskriminācijas upuriem savas seksuālās orientācijas dēļ, ir svarīgi, lai viņiem būtu piekļuve sūdzību mehānismiem un valsts līmeņa iestādei, kas izskata sūdzības saistībā ar šāda veida diskrimināciju. Daudzās dalībvalstīs šādas iestādes vienkārši nav. |
| --- | --- |

3.3.3

kad cilvēki kļūst par diskriminācijas upuriem savas seksuālās orientācijas dēļ, ir svarīgi, lai viņiem būtu piekļuve sūdzību mehānismiem un valsts līmeņa iestādei, kas izskata sūdzības saistībā ar šāda veida diskrimināciju. Daudzās dalībvalstīs šādas iestādes vienkārši nav.

| 3.3.4 | dokumentētu gadījumu saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ skaits ir ļoti mazs. Iespējams, tas ir saistīts ar to, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas nevēlas sevi publiski atklāt, kā arī, iespējams, viņi nav pietiekami informēti par savām tiesībām. Pastāv arī risks, ka, iesniedzot sūdzību, viņi varētu zaudēt savu darbu. Atsevišķos gadījumos ir svarīgi, lai sūdzību iesniedzošā persona saņemtu sabiedrības atbalstu, tādējādi radot pretsvaru sūdzības negatīvajām sekām. |
| --- | --- |

3.3.4

dokumentētu gadījumu saistībā ar diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ skaits ir ļoti mazs. Iespējams, tas ir saistīts ar to, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas nevēlas sevi publiski atklāt, kā arī, iespējams, viņi nav pietiekami informēti par savām tiesībām. Pastāv arī risks, ka, iesniedzot sūdzību, viņi varētu zaudēt savu darbu. Atsevišķos gadījumos ir svarīgi, lai sūdzību iesniedzošā persona saņemtu sabiedrības atbalstu, tādējādi radot pretsvaru sūdzības negatīvajām sekām.

| 3.3.5 | Eurobarometer aptauja rāda, ka cilvēkiem trūkst informācijas par tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā. Gandrīz puse (45 %) ES iedzīvotāju nezina, ka pastāv likumi, kas saistībā ar jaunu darbinieku pieņemšanu darbā aizliedz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Eiropas Arodbiedrību konfederācijas pētījums liecina, ka arodbiedrībām trūkst zināšanu par politiku un pasākumiem saistībā ar lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām. Šīs trūkstošās zināšanas par darba ņēmēju tiesībām atspoguļo vispārējo informācijas un datu trūkumu par to cilvēku situāciju un pieredzi, kuriem ir citāda seksuālā orientācija. Pētījumi liecina, ka zināšanu līmenis par seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti darbavietā ir ļoti zems. Šis vispārējais informētības trūkums ļoti apgrūtina iespējas personām ar citādu seksuālo orientāciju apspriest ar darba devējiem un arodbiedrībām jautājumus, kas saistīti ar dzimumidentitāti un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Tāpēc, it sevišķi jomās, kurās zināšanu līmenis ir zems, ir nepieciešami informācijas pasākumi, lai veicinātu labāku informētību par ES iedzīvotāju tiesībām. |
| --- | --- |

3.3.5

Eurobarometer aptauja rāda, ka cilvēkiem trūkst informācijas par tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā. Gandrīz puse (45 %) ES iedzīvotāju nezina, ka pastāv likumi, kas saistībā ar jaunu darbinieku pieņemšanu darbā aizliedz diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Eiropas Arodbiedrību konfederācijas pētījums liecina, ka arodbiedrībām trūkst zināšanu par politiku un pasākumiem saistībā ar lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām. Šīs trūkstošās zināšanas par darba ņēmēju tiesībām atspoguļo vispārējo informācijas un datu trūkumu par to cilvēku situāciju un pieredzi, kuriem ir citāda seksuālā orientācija. Pētījumi liecina, ka zināšanu līmenis par seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti darbavietā ir ļoti zems. Šis vispārējais informētības trūkums ļoti apgrūtina iespējas personām ar citādu seksuālo orientāciju apspriest ar darba devējiem un arodbiedrībām jautājumus, kas saistīti ar dzimumidentitāti un diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ. Tāpēc, it sevišķi jomās, kurās zināšanu līmenis ir zems, ir nepieciešami informācijas pasākumi, lai veicinātu labāku informētību par ES iedzīvotāju tiesībām.

| 3.3.6 | tiesiskās aizsardzības un lielāka atbalsta valsts līmenī attiecībā uz vienlīdzīgām tiesībām noteikšana dažās valstīs ir palīdzējusi uzlabot sabiedrības vispārējo informētību, kas pozitīvi ietekmējis arī arodbiedrības un darba devējus. Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pētījumā tikai minimāli pieminēta darba devēju atbildība, kas uzsver vadības līmeņa atbildības nozīmi. Daudzveidības vadība un atklātības kultūra labvēlīgi ietekmē darbavietas saistībā ar attieksmi pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām. Daudzveidības vadība automātiski nenovērš diskrimināciju, taču tā ir būtisks pirmais solis organizācijā. |
| --- | --- |

3.3.6

tiesiskās aizsardzības un lielāka atbalsta valsts līmenī attiecībā uz vienlīdzīgām tiesībām noteikšana dažās valstīs ir palīdzējusi uzlabot sabiedrības vispārējo informētību, kas pozitīvi ietekmējis arī arodbiedrības un darba devējus. Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras pētījumā tikai minimāli pieminēta darba devēju atbildība, kas uzsver vadības līmeņa atbildības nozīmi. Daudzveidības vadība un atklātības kultūra labvēlīgi ietekmē darbavietas saistībā ar attieksmi pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām. Daudzveidības vadība automātiski nenovērš diskrimināciju, taču tā ir būtisks pirmais solis organizācijā.

| 3.3.7 | ir veikti vairāki pētījumi, lai apzinātu, cik lielai diskriminācijai darbavietā ir pakļautas lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas. Pētījumos secināts, ka gandrīz puse no šīs grupas personām darbavietā nav atklāta par savu seksuālo orientāciju un ka viena trešdaļa līdz pat puse no to personu skaita, kuras ir bijušas atklātas, saskārušās ar tiešu diskrimināciju vai aizskarošiem izteikumiem un aizspriedumiem. |
| --- | --- |

3.3.7

ir veikti vairāki pētījumi, lai apzinātu, cik lielai diskriminācijai darbavietā ir pakļautas lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas. Pētījumos secināts, ka gandrīz puse no šīs grupas personām darbavietā nav atklāta par savu seksuālo orientāciju un ka viena trešdaļa līdz pat puse no to personu skaita, kuras ir bijušas atklātas, saskārušās ar tiešu diskrimināciju vai aizskarošiem izteikumiem un aizspriedumiem.

| 3.3.8 | Eiropas Savienībā ir īstenoti vairāki projekti, kuros piedalījušies darba devēji, arodbiedrības un brīvprātīgie. Finansējumu šiem projektiem nodrošināja Eiropas Komisija, un tas stiprināja to leģitimitāti. Francijā darba devēji un arodbiedrības vienā nozarē ir noslēgušas nolīgumus par vienlīdzīgām tiesībām viena dzimuma personu ģimenēm. Zviedrijas arodbiedrību konfederācija “Vision” piedāvā apmācību jautājumos saistībā ar LGBT personām, lai veicinātu informētību par diskrimināciju darbavietā. Pieredze rāda, ka, kopīgi strādājot, pilnībā ir iespējams izmainīt stāvokli darba tirgū personām ar atšķirīgu seksuālo orientāciju. Komiteja diemžēl konstatē, ka šādi pasākumi ir retums, un tādēļ aicina Eiropas Komisiju popularizēt labu praksi, un sociālos partnerus aicina daudz aktīvāk iesaistīties cīņā pret LGBT personu diskrimināciju darbavietā. |
| --- | --- |

3.3.8

Eiropas Savienībā ir īstenoti vairāki projekti, kuros piedalījušies darba devēji, arodbiedrības un brīvprātīgie. Finansējumu šiem projektiem nodrošināja Eiropas Komisija, un tas stiprināja to leģitimitāti. Francijā darba devēji un arodbiedrības vienā nozarē ir noslēgušas nolīgumus par vienlīdzīgām tiesībām viena dzimuma personu ģimenēm. Zviedrijas arodbiedrību konfederācija “Vision” piedāvā apmācību jautājumos saistībā ar LGBT personām, lai veicinātu informētību par diskrimināciju darbavietā. Pieredze rāda, ka, kopīgi strādājot, pilnībā ir iespējams izmainīt stāvokli darba tirgū personām ar atšķirīgu seksuālo orientāciju. Komiteja diemžēl konstatē, ka šādi pasākumi ir retums, un tādēļ aicina Eiropas Komisiju popularizēt labu praksi, un sociālos partnerus aicina daudz aktīvāk iesaistīties cīņā pret LGBT personu diskrimināciju darbavietā.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā noteikts, ka “aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskrimināciju saistībā ar piederību nacionālai minoritātei, diskrimināciju īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ”.

1

(2)  Lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas.

2

(3)  OV C 77, 31.3.2009., 102. lpp.

3

(4)  Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju.

4

(5)  OV C 182, 4.8.2009.

5

(6)  OV C 318, 29.10.2011., 69. lpp.; OV C 354, 28.12.2010., 1. lpp.; OV C 347, 18.12.2010., 19. lpp.; OV C 376, 22.12.2011., 81. lpp.; OV C 182, 04.08.2009., 19. lpp.; OV C 77, 31.03.2009., 102. lpp.; OV C 10, 15.01.2008., 72. lpp.; OV C 110, 30.04.2004., 26. lpp.; OV C 318, 23.12.2006., 128. lpp.; OV C 77, 31.03.2009., 115. lpp.; OV C 318, 29.10.2011., 50. lpp.; OV C 204, 09.08.2008., 95. lpp.; OV C 256, 27.10.2007., 27. lpp.

6

(7)  Šī nodaļa balstīta uz Pamattiesību aģentūras (FRA) un Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) ziņojumiem.

7

FRA

ETUC

(8)  “Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation in the EU Member States: Legal Analysis” (“Homofobija un diskriminācija ES dalībvalstīs seksuālās orientācijaš dēļ: tiesiskā analīze”) un “Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation and Gender Identity in the EU Member States: Part II - The Social Situation” (“Homofobija un diskriminācija seksuālās orientācijas dēļ un dzimumidentitāte ES dalībalstīs: II daļa — sociālā situācija”).

8

“Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation in the EU Member States: Legal Analysis”

“Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation and Gender Identity in the EU Member States: Part II - The Social Situation”

(9)  Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā.

9

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/16

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Emigrējušu uzņēmēju ieguldījums ES ekonomikas attīstībā” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/04

Ziņotāja:
  KING kdze

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2012. gada 19. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Emigrējušu uzņēmēju ieguldījums ES ekonomikas attīstībā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 3. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (2012. gada 18. septembra sēdē), ar 135 balsīm par, 2 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi

1.1   Pēdējos desmit gados Eiropas Savienībā emigrējušu uzņēmēju skaits ir palielinājies. Viņi veicina ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, bieži vien sekmējot jau aizmirstu amatu un arodu atdzimšanu, un arvien vairāk iesaistās pievienotās vērtības radīšanā, ražojot preces un sniedzot pakalpojumus. Viņi arī veido svarīgu saikni ar globālajiem tirgiem, un šiem uzņēmējiem ir būtiska loma tāpēc, ka viņi veicina imigrantu integrāciju darba tirgū, nodrošinot darbu ne tikai sev, bet arvien vairāk arī imigrantiem un pirmiedzīvotājiem (1).

1.2   ES skaidri atzinusi, ka emigrējušiem uzņēmējiem var būt būtiska nozīme ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā. Taču šis atzinīgais vērtējums nedrīkst būt izolēts vai nošķirts no ES politikas veidotāju neatliekamajām prioritātēm. Tas nozīmē, ka dinamiskai, ilgtspējīgai un uz izaugsmi vērstai emigrējušu uzņēmēju darbībai uzmanība jāvelta Nodarbinātības un izaugsmes stratēģijā, Mazās uzņēmējdarbības aktā un jaunajā Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmā (COSME), jo šajās iniciatīvās jau atzīts, ka ES ekonomikā, kas vērsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, liela nozīme ir strauji augošiem MVU, kuri rada pievienoto vērtību.

1.3   Emigrējuši uzņēmēji arī uzlabo imigrantu sociālās iespējas, uzņemas vadošo lomu sociālajā jomā, rāda piemēru sabiedrībā, it sevišķi jauniešiem, un, atdzīvinot ielas un dzīvojamos rajonus, paaugstina pašapziņu un sekmē sociālo kohēziju.

1.4   Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu (2), kurā norādīts, ka būtu jānostiprina “būtiskā migrantu loma darboties kā uzņēmējiem, kā arī viņu radošums un inovāciju spējas”. EESK arī atzinīgi vērtē norādi, ka “starpvalstu uzņēmējdarbības veicināšana, izmantojot dinamiskāku stratēģiju, palīdzēs uzņēmējiem, kas darbojas gan ES dalībvalstīs, gan partnervalstīs. Šādi uzņēmumi var radīt darbavietas izcelsmes valstīs un palīdzēt gan attiecībā uz migrantu integrāciju, gan palielinot tirdzniecību starp valstīm”.

1.5   Tā kā bezdarbam pieaugot par ļoti būtisku ES prioritāti kļūst augstvērtīgu darba vietu radīšana, pašlaik ir īpaši svarīgi, lai ES politikas veidotāji atzītu, cik būtiskas priekšrocības ES ekonomikai imigrantu uzņēmumi sniedz vietējā līmenī un arvien vairāk arī starptautiskajos tirgos, kur joprojām pieprasītas ir ES uzņēmumu ražotās preces un sniegtie pakalpojumi. Šāda rīcība atbilstu Komisijas stratēģijai, kuras mērķis ir palīdzēt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izvērst darbību ārpus Eiropas Savienības, jo starptautiska darbība veicina izaugsmi, stiprina konkurētspēju un sekmē uzņēmuma ilgtermiņa ilgtspēju Eiropas Savienībā.

1.6   Lai, kā paziņojumā norādīts, stiprinātu emigrējušu uzņēmēju radošumu un inovāciju spējas, Komiteja iesaka ES, dalībvalstu un vietējā līmenī īstenot īpašus pasākumus. Ar šādiem pasākumiem jāizskauž diskriminācija un jārada vienlīdzīgi apstākļi visiem, lai šie uzņēmēji var veicināt iekļaujošu izaugsmi un radīt kvalitatīvas darbavietas.

| 1.6.1 | ES līmenī politikas veidotājiem būtu:






  — | stratēģijā “Eiropa 2020” jāatzīst, ka imigrantu uzņēmējdarbība var palielināt ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- | --- |

1.6.1

ES līmenī politikas veidotājiem būtu:

—

stratēģijā “Eiropa 2020” jāatzīst, ka imigrantu uzņēmējdarbība var palielināt ekonomikas izaugsmi;

| — | jāatzīst, ka imigrantu uzņēmējdarbība spēj radīt darba vietas, un tādēļ jāiekļauj šis uzņēmējdarbības veids Eiropas Nodarbinātības stratēģijā. Pašlaik minētajā stratēģijā uzmanība veltīta tikai algotam darbam kā imigrantu integrācijas līdzeklim; |
| --- | --- |

—

jāatzīst, ka imigrantu uzņēmējdarbība spēj radīt darba vietas, un tādēļ jāiekļauj šis uzņēmējdarbības veids Eiropas Nodarbinātības stratēģijā. Pašlaik minētajā stratēģijā uzmanība veltīta tikai algotam darbam kā imigrantu integrācijas līdzeklim;

| — | ES imigrantu integrācijas politikā jāatzīst imigrantu uzņēmējdarbības nozīme; |
| --- | --- |

—

ES imigrantu integrācijas politikā jāatzīst imigrantu uzņēmējdarbības nozīme;

| — | sadarbībā ar Eurostat un dalībvalstīm jānosaka, ka jāvāc ticami un saskaņoti statiskas dati par emigrējušu uzņēmēju devumu Eiropas Savienības ekonomikas un sociālajā attīstībā. Tas var palīdzēt Eiropas Savienībai izstrādāt labāku imigrācijas politiku; |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar Eurostat un dalībvalstīm jānosaka, ka jāvāc ticami un saskaņoti statiskas dati par emigrējušu uzņēmēju devumu Eiropas Savienības ekonomikas un sociālajā attīstībā. Tas var palīdzēt Eiropas Savienībai izstrādāt labāku imigrācijas politiku;

| — | jāturpina veicināt sabiedrības atbalsts uzņēmējiem, lai nodrošinātu, ka ilgtspējīgu uzņēmumu nespēja piekļūt atbilstošam finansējumam nekavē inovāciju, uzņēmējdarbību un uzņēmumu attīstību; |
| --- | --- |

—

jāturpina veicināt sabiedrības atbalsts uzņēmējiem, lai nodrošinātu, ka ilgtspējīgu uzņēmumu nespēja piekļūt atbilstošam finansējumam nekavē inovāciju, uzņēmējdarbību un uzņēmumu attīstību;

| — | jārada pamats, lai varētu palielināt informētību, un jāizplata labas prakses piemēri, kas liecina par programmām, kuras uzlabo emigrējušu uzņēmēju veiktspēju un viņu darbības ilgtspēju; |
| --- | --- |

—

jārada pamats, lai varētu palielināt informētību, un jāizplata labas prakses piemēri, kas liecina par programmām, kuras uzlabo emigrējušu uzņēmēju veiktspēju un viņu darbības ilgtspēju;

| — | jāveido stratēģiskas attiecības ar tām izcelsmes valstīm, kas pašlaik cenšas aktīvi un tieši rosināt to diasporas kopienas uzsākt uzņēmējdarbību gan izcelsmes valstīs, gan Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

—

jāveido stratēģiskas attiecības ar tām izcelsmes valstīm, kas pašlaik cenšas aktīvi un tieši rosināt to diasporas kopienas uzsākt uzņēmējdarbību gan izcelsmes valstīs, gan Eiropas Savienībā;

| — | attiecīgos gadījumos jāizmanto tirdzniecības nolīgumi, lai veicinātu tādu kopuzņēmumu darbību, kuros sadarbojas uz Eiropas Savienību emigrējušie uzņēmēji un to izcelsmes valstis. Šāda rīcība sekmēs tās ES stratēģijas īstenošanu, kuras mērķis ir palīdzēt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izvērst savu darbību ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos jāizmanto tirdzniecības nolīgumi, lai veicinātu tādu kopuzņēmumu darbību, kuros sadarbojas uz Eiropas Savienību emigrējušie uzņēmēji un to izcelsmes valstis. Šāda rīcība sekmēs tās ES stratēģijas īstenošanu, kuras mērķis ir palīdzēt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izvērst savu darbību ārpus Eiropas Savienības.

| 1.6.2 | ES dalībvalstīm būtu:






  — | plašāku integrācijas pasākumu ietvaros atzinīgi jānovērtē un jāveicina imigrantu uzņēmējdarbība; |
| --- | --- | --- |

1.6.2

ES dalībvalstīm būtu:

—

plašāku integrācijas pasākumu ietvaros atzinīgi jānovērtē un jāveicina imigrantu uzņēmējdarbība;

| — | jāpārskata vispārējais normatīvais un strukturālais pamats, kas regulē uzņēmumu dibināšanu, likvidējot liekas administratīvas prasības, kuras var radīt šķēršļus uzņēmējdarbības uzsākšanai; |
| --- | --- |

—

jāpārskata vispārējais normatīvais un strukturālais pamats, kas regulē uzņēmumu dibināšanu, likvidējot liekas administratīvas prasības, kuras var radīt šķēršļus uzņēmējdarbības uzsākšanai;

| — | līdz minimumam jāsamazina nelegālās imigrācijas un it sevišķi nelegālās nodarbinātības risks, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/52/EK (3). Minētās direktīvas 14. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, “lai to teritorijā veiktu efektīvas un pienācīgas pārbaudes”; |
| --- | --- |

—

līdz minimumam jāsamazina nelegālās imigrācijas un it sevišķi nelegālās nodarbinātības risks, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/52/EK (3). Minētās direktīvas 14. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, “lai to teritorijā veiktu efektīvas un pienācīgas pārbaudes”;

| — | jāsekmē ilgtermiņa nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās, sniedzot lielāku atbalstu jau izveidotajiem imigrantu uzņēmumiem, it īpaši tiem, kurus vada sievietes un jaunieši, lai stiprinātu šo uzņēmumu ilgtspēju; |
| --- | --- |

—

jāsekmē ilgtermiņa nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās, sniedzot lielāku atbalstu jau izveidotajiem imigrantu uzņēmumiem, it īpaši tiem, kurus vada sievietes un jaunieši, lai stiprinātu šo uzņēmumu ilgtspēju;

| — | jāpalielina informētība un jāuzlabo starpniekorganizāciju (piemēram, tirdzniecības asociācijas, tirdzniecības kameras un kooperatīvi) spējas, lai tās varētu palīdzēt šiem uzņēmumiem izpildīt juridiskās prasības tādās jomās kā nodarbinātība un nodokļi. |
| --- | --- |

—

jāpalielina informētība un jāuzlabo starpniekorganizāciju (piemēram, tirdzniecības asociācijas, tirdzniecības kameras un kooperatīvi) spējas, lai tās varētu palīdzēt šiem uzņēmumiem izpildīt juridiskās prasības tādās jomās kā nodarbinātība un nodokļi.

| 1.6.3 | Vietējām pašvaldībām un pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp sociālajiem partneriem, būtu:






  — | jāturpina programmas, kas palielina emigrējušu uzņēmēju cilvēkkapitālu un sociālo kapitālu, un tādēļ jānodrošina dažādi pakalpojumi, piemēram, konsultācijas un informēšana, apmācība, sakaru veidošanas iespējas un atbalsts; |
| --- | --- | --- |

1.6.3

Vietējām pašvaldībām un pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp sociālajiem partneriem, būtu:

—

jāturpina programmas, kas palielina emigrējušu uzņēmēju cilvēkkapitālu un sociālo kapitālu, un tādēļ jānodrošina dažādi pakalpojumi, piemēram, konsultācijas un informēšana, apmācība, sakaru veidošanas iespējas un atbalsts;

| — | jāpaver emigrējušiem uzņēmējiem jaunas vai labākas iespējas, atvieglojot viņu apvienībām piekļuvi vispārējas nozīmes organizācijām; |
| --- | --- |

—

jāpaver emigrējušiem uzņēmējiem jaunas vai labākas iespējas, atvieglojot viņu apvienībām piekļuvi vispārējas nozīmes organizācijām;

| — | jāuzlabo imigrantu uzņēmumu ilgtspēja. Prioritāte nedrīkst būt vienīgi jaundibinātie uzņēmumi, un vairāk uzmanības būtu jāvelta jau izveidotajiem imigrantu uzņēmumiem, it īpaši tiem, kas darbojas nozarēs ar lielu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

—

jāuzlabo imigrantu uzņēmumu ilgtspēja. Prioritāte nedrīkst būt vienīgi jaundibinātie uzņēmumi, un vairāk uzmanības būtu jāvelta jau izveidotajiem imigrantu uzņēmumiem, it īpaši tiem, kas darbojas nozarēs ar lielu pievienoto vērtību;

| — | ļoti svarīgs aspekts uzņēmējdarbībā ir piekļuve aizdevumiem, un tāpēc būtu jāīsteno vairāk programmu, kas ļautu palielināt emigrējušu uzņēmēju finanšu kapitālu, un ar šādām programmām:






  — | viņi jāinformē par finansējuma avotiem, |
| --- | --- | --- |

—

ļoti svarīgs aspekts uzņēmējdarbībā ir piekļuve aizdevumiem, un tāpēc būtu jāīsteno vairāk programmu, kas ļautu palielināt emigrējušu uzņēmēju finanšu kapitālu, un ar šādām programmām:

—

viņi jāinformē par finansējuma avotiem,

| — | jānodrošina viņiem īpaša apmācība, |
| --- | --- |

—

jānodrošina viņiem īpaša apmācība,

| — | jāuzlabo kredītiestāžu zināšanas, zinātība un izpratne par šo īpašo korporatīvo klientu grupu. |
| --- | --- |

—

jāuzlabo kredītiestāžu zināšanas, zinātība un izpratne par šo īpašo korporatīvo klientu grupu.

2.   Vispārīgas piezīmes

2.1   Eiropā notiek būtiskas demogrāfiskas pārmaiņas: daudzos reģionos ievērojami samazinās iedzīvotāju skaits, pieaug iedzīvotāju vidējais vecums un samazinās dzimstība. Tomēr no 2004. līdz 2008. gadam migrācijas bilance bija tāda, ka ES iedzīvotāju skaits katru gadu palielinājās par aptuveni diviem miljoniem. Imigranti dažādi sekmē uzņēmējvalstu ekonomikas izaugsmi, jo viņiem piemīt jaunas prasmes un talants, viņi palīdz mazināt darbaspēka trūkumu un, kļūstot par uzņēmējiem, viņi dibina jaunas sabiedrības un uzņēmumus.

2.2   Imigrantu, kas tieši dibina jaunus uzņēmumus, ieguldījums ekonomikas attīstībā ir aspekts, kuram līdz šim pievērsts maz uzmanības. Šis atzinums palielinās pašreizējo izpratni par imigrantu uzņēmējdarbību, un tajā būs iekļauti ieteikumi, kā veicināt un atzinīgi novērtēt imigrantu uzņēmumu panākumus un kā vēl vairāk palielināt viņu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē.

2.3   Imigrantu uzņēmējdarbību un ES valstīs viņu izveidoto darba vietu skaitu nevar viegli salīdzināt, jo datu avoti dalībvalstīs atšķiras un starptautiskā līmenī nav panākta vienošanās par jēdziena “emigrējis uzņēmējs” definīciju.

2.4   Šī dokumenta pamatā galvenokārt ir atziņas, kas gūtas 2011. gada 24. novembrī notikušajā pastāvīgās izpētes grupas “Imigrācija un integrācija” uzklausīšanas sanāksmē par emigrējušu uzņēmēju ieguldījumu ES ekonomikas attīstībā. (4)

2.5   Par emigrējušu uzņēmēju uzskata uzņēmuma īpašnieku, kurš nav dzimis Eiropas Savienībā un kurš “vēlas radīt vērtību, izveidojot vai paplašinot saimniecisko darbību” (5). Tas var būt pašnodarbinātais, kas nodarbina tikai pats sevi, vai persona, kas nodarbina arī citus (6).

2.6   Šajā atzinumā uzmanība pievērsta pašnodarbinātiem uzņēmējiem, un izmantoti darbaspēka apsekojuma dati, lai varētu salīdzināt gan dalībvalstis, gan emigrējušus uzņēmējus un uzņēmējus, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji. Turklāt, kā tas pieņemts uzņēmējdarbības pētījumos, analīze veikta par uzņēmējiem, kas nenodarbojas ar lauksaimniecību.

3.   Imigrējušiem uzņēmējiem raksturīgās pazīmes

3.1   Imigrantiem ir lielāka interese veikt uzņēmējdarbību

| 3.1.1 | ES darbaspēka apsekojums (7) liecina, ka imigrantu uzņēmējdarbības rādītāji ES valstīs ir atšķirīgi. Apvienotajā Karalistē, Francijā, Beļģijā, Dānijā un Zviedrijā emigrējušu uzņēmēju īpatsvars nodarbināto kopskaitā ir par 1,5 līdz 2,9 procentu punktiem lielāks nekā to uzņēmēju īpatsvars, kuri ir šo valstu pirmiedzīvotāji. Savukārt Portugālē, Spānijā, Itālijā, Grieķijā, Īrijā, Vācijā un Austrijā emigrējušu uzņēmēju īpatsvars nodarbināto kopskaitā ir mazāks nekā to uzņēmēju īpatsvars, kuri ir šo valstu pirmiedzīvotāji. |
| --- | --- |

3.1.1

ES darbaspēka apsekojums (7) liecina, ka imigrantu uzņēmējdarbības rādītāji ES valstīs ir atšķirīgi. Apvienotajā Karalistē, Francijā, Beļģijā, Dānijā un Zviedrijā emigrējušu uzņēmēju īpatsvars nodarbināto kopskaitā ir par 1,5 līdz 2,9 procentu punktiem lielāks nekā to uzņēmēju īpatsvars, kuri ir šo valstu pirmiedzīvotāji. Savukārt Portugālē, Spānijā, Itālijā, Grieķijā, Īrijā, Vācijā un Austrijā emigrējušu uzņēmēju īpatsvars nodarbināto kopskaitā ir mazāks nekā to uzņēmēju īpatsvars, kuri ir šo valstu pirmiedzīvotāji.

| 3.1.2 | Salīdzinot reģionus, jāatzīmē, ka kopējais (pirmiedzīvotāju un imigrantu) pašnodarbinātības līmenis augstāks ir Dienvideiropā, Centrāleiropā un Austrumeiropā. Centrāleiropā un Austrumeiropā savukārt vērojams, ka imigranti biežāk nekā attiecīgo valstu pirmiedzīvotāji vēlas strādāt kā pašnodarbinātas personas, bet Dienvideiropā vērojama pretēja attīstības tendence. |
| --- | --- |

3.1.2

Salīdzinot reģionus, jāatzīmē, ka kopējais (pirmiedzīvotāju un imigrantu) pašnodarbinātības līmenis augstāks ir Dienvideiropā, Centrāleiropā un Austrumeiropā. Centrāleiropā un Austrumeiropā savukārt vērojams, ka imigranti biežāk nekā attiecīgo valstu pirmiedzīvotāji vēlas strādāt kā pašnodarbinātas personas, bet Dienvideiropā vērojama pretēja attīstības tendence.

| 3.1.3 | Šis Polijā, Slovākijas Republikā, Čehijas Republikā un Ungārijā vērojamais imigrantu pašnodarbinātības līmenis, kas ir augstāks nekā vidējais līmenis, daļēji izskaidrojams ar elastīgajiem vīzu režīma noteikumiem attiecībā uz emigrējušiem uzņēmējiem, kā arī ar stāvokli, kas šajās valstīs izveidojies nodarbinātības jomā. Iespējams, ka Dienvideiropā ir mazāk emigrējušu uzņēmēju, jo šajās valstīs emigrējušiem darba ņēmējiem nav pieticis laika uzkrāt cilvēkkapitālu, finanšu kapitālu un sociālo kapitālu, kas vajadzīgs uzņēmuma izveidei. Tas, iespējams, izskaidrojams ar to, ka viņi pietiekami labi nepārvalda vietējo valodu vai arī viņiem ir grūtības panākt kvalifikācijas atzīšanu. |
| --- | --- |

3.1.3

Šis Polijā, Slovākijas Republikā, Čehijas Republikā un Ungārijā vērojamais imigrantu pašnodarbinātības līmenis, kas ir augstāks nekā vidējais līmenis, daļēji izskaidrojams ar elastīgajiem vīzu režīma noteikumiem attiecībā uz emigrējušiem uzņēmējiem, kā arī ar stāvokli, kas šajās valstīs izveidojies nodarbinātības jomā. Iespējams, ka Dienvideiropā ir mazāk emigrējušu uzņēmēju, jo šajās valstīs emigrējušiem darba ņēmējiem nav pieticis laika uzkrāt cilvēkkapitālu, finanšu kapitālu un sociālo kapitālu, kas vajadzīgs uzņēmuma izveidei. Tas, iespējams, izskaidrojams ar to, ka viņi pietiekami labi nepārvalda vietējo valodu vai arī viņiem ir grūtības panākt kvalifikācijas atzīšanu.

| 3.1.4 | Katru gadu publicētie dati par jauno uzņēmēju skaitu arī liecina, ka imigrantiem ir lielāka interese veikt uzņēmējdarbību nekā attiecīgās valsts pirmiedzīvotājiem. No 1998. līdz 2008. gadam vidējais jauno emigrējušo uzņēmēju skaits Vācijā un Apvienotajā Karalistē pieauga divas reizes (attiecīgi līdz 100 000 gadā un gandrīz 90 000 gadā). Spānijā un Itālijā vidējais jauno emigrējušo uzņēmēju skaits gadā pieauga attiecīgi sešas reizes (līdz vairāk nekā 75 000 gadā) un astoņas reizes (līdz 46 000). Šajā pašā laika posmā Francijā bija vērojams tikai neliels emigrējušo uzņēmēju skaita pieaugums (līdz 35 000) (8). |
| --- | --- |

3.1.4

Katru gadu publicētie dati par jauno uzņēmēju skaitu arī liecina, ka imigrantiem ir lielāka interese veikt uzņēmējdarbību nekā attiecīgās valsts pirmiedzīvotājiem. No 1998. līdz 2008. gadam vidējais jauno emigrējušo uzņēmēju skaits Vācijā un Apvienotajā Karalistē pieauga divas reizes (attiecīgi līdz 100 000 gadā un gandrīz 90 000 gadā). Spānijā un Itālijā vidējais jauno emigrējušo uzņēmēju skaits gadā pieauga attiecīgi sešas reizes (līdz vairāk nekā 75 000 gadā) un astoņas reizes (līdz 46 000). Šajā pašā laika posmā Francijā bija vērojams tikai neliels emigrējušo uzņēmēju skaita pieaugums (līdz 35 000) (8).

| 3.1.5 | Jāatzīmē arī, ka imigrantiem (ja raugāmies uz viņu īpatsvaru iedzīvotāju kopskaitā) ir lielāka interese veikt uzņēmējdarbību nekā attiecīgās valsts pirmiedzīvotājiem. Piemēram, Apvienotajā Karalistē imigrantu īpatsvars no valsts iedzīvotāju skaita ir 8 %, bet viņiem pieder 12 % no visiem Apvienotās Karalistes mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.1.5

Jāatzīmē arī, ka imigrantiem (ja raugāmies uz viņu īpatsvaru iedzīvotāju kopskaitā) ir lielāka interese veikt uzņēmējdarbību nekā attiecīgās valsts pirmiedzīvotājiem. Piemēram, Apvienotajā Karalistē imigrantu īpatsvars no valsts iedzīvotāju skaita ir 8 %, bet viņiem pieder 12 % no visiem Apvienotās Karalistes mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 3.1.6 | Šie dati saskan ar nesen ASV veiktu pētījumu, kurā secināts, ka emigrējušie uzņēmēji veido 18 % no mazo uzņēmumu īpašnieku kopskaita, 13 % no kopējā iedzīvotāju skaita un 16 % — no visa darbaspēka (9). |
| --- | --- |

3.1.6

Šie dati saskan ar nesen ASV veiktu pētījumu, kurā secināts, ka emigrējušie uzņēmēji veido 18 % no mazo uzņēmumu īpašnieku kopskaita, 13 % no kopējā iedzīvotāju skaita un 16 % — no visa darbaspēka (9).

3.2   Imigrantu uzņēmumu ilgtspēja

| 3.2.1 | Katru gadu pieaug ne tikai to imigrantu skaits, kas uzsāk uzņēmējdarbību, bet arī to imigrantu skaits, kuri pārtrauc uzņēmējdarbību. Šis zemākais uzņēmējdarbību nepārtraukušo skaits liecina par to, ka pašnodarbinātība ir līdzeklis, lai vēlāk varētu strādāt algotu darbu, vai arī par to, ka imigrantiem piederošo uzņēmumu skaits, kas pārtraukuši darbību, ir lielāks. Piemēram, Francijā darbību arī piecus gadus pēc uzņēmumu dibināšanas turpināja 54 % francūžiem piederošo uzņēmumu, bet tikai 40 % uzņēmumu, kas pieder ārvalstniekiem (10). ESAO pētījums (11) liecina — pat ņemot vērā kvalifikāciju, pieredzi un citus faktorus, iespēja, ka imigrantu uzņēmums cietīs neveiksmi, ir par 27 % lielāka nekā iespēja, ka neveiksmi cietīs uzņēmums, kas pieder attiecīgās valsts pirmiedzīvotājiem. |
| --- | --- |

3.2.1

Katru gadu pieaug ne tikai to imigrantu skaits, kas uzsāk uzņēmējdarbību, bet arī to imigrantu skaits, kuri pārtrauc uzņēmējdarbību. Šis zemākais uzņēmējdarbību nepārtraukušo skaits liecina par to, ka pašnodarbinātība ir līdzeklis, lai vēlāk varētu strādāt algotu darbu, vai arī par to, ka imigrantiem piederošo uzņēmumu skaits, kas pārtraukuši darbību, ir lielāks. Piemēram, Francijā darbību arī piecus gadus pēc uzņēmumu dibināšanas turpināja 54 % francūžiem piederošo uzņēmumu, bet tikai 40 % uzņēmumu, kas pieder ārvalstniekiem (10). ESAO pētījums (11) liecina — pat ņemot vērā kvalifikāciju, pieredzi un citus faktorus, iespēja, ka imigrantu uzņēmums cietīs neveiksmi, ir par 27 % lielāka nekā iespēja, ka neveiksmi cietīs uzņēmums, kas pieder attiecīgās valsts pirmiedzīvotājiem.

3.3   Nozares ar augstu pievienoto vērtību

| 3.3.1 | Attiecīgajās uzņēmējvalstīs emigrējušie uzņēmēji darbojas tikpat daudzās jomās kā šo valstu pirmiedzīvotāji. Sākumā imigrantu uzņēmumi kalpoja galvenokārt to iedzīvotāju vajadzībām, kas pieder attiecīgajai etniskajai grupai, un šī pārmaiņa daļēji izskaidrojama ar imigrantu izglītības līmeņa paaugstināšanos, kā arī ar ekonomikas struktūras izmaiņām postindustriālās sabiedrībās. |
| --- | --- |

3.3.1

Attiecīgajās uzņēmējvalstīs emigrējušie uzņēmēji darbojas tikpat daudzās jomās kā šo valstu pirmiedzīvotāji. Sākumā imigrantu uzņēmumi kalpoja galvenokārt to iedzīvotāju vajadzībām, kas pieder attiecīgajai etniskajai grupai, un šī pārmaiņa daļēji izskaidrojama ar imigrantu izglītības līmeņa paaugstināšanos, kā arī ar ekonomikas struktūras izmaiņām postindustriālās sabiedrībās.

| 3.3.2 | Kaut arī Eiropā daudzi ārvalstīs dzimušie uzņēmēji strādā nozarēs, kurās imigrantu uzņēmējdarbība ir ierasta parādība (piemēram, vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā), ir arī daudz tādu emigrējušu uzņēmēju, kas darbojas citās nozarēs, proti, gandrīz 18 % strādā celtniecībā, aptuveni 8 % ir brīvo profesiju pārstāvji vai darbojas zinātnes un tehnikas jomā, aptuveni 6 % pievērsušies ražošanai un vēl 6 % darbojas veselības aprūpes un sociālajā jomā. |
| --- | --- |

3.3.2

Kaut arī Eiropā daudzi ārvalstīs dzimušie uzņēmēji strādā nozarēs, kurās imigrantu uzņēmējdarbība ir ierasta parādība (piemēram, vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā), ir arī daudz tādu emigrējušu uzņēmēju, kas darbojas citās nozarēs, proti, gandrīz 18 % strādā celtniecībā, aptuveni 8 % ir brīvo profesiju pārstāvji vai darbojas zinātnes un tehnikas jomā, aptuveni 6 % pievērsušies ražošanai un vēl 6 % darbojas veselības aprūpes un sociālajā jomā.

3.4   Pamatiezīmes

| 3.4.1 | Emigrējušu uzņēmēju un to uzņēmēju, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji, pamatiezīmes ir līdzīgas, proti, tie parasti ir , un 75 % uzņēmēju ir . Emigrējušu uzņēmēju un to uzņēmēju, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji, vidējais vecums ir lielāks nekā algotu darbu strādājošo vidējais vecums. Tas, iespējams, izskaidrojams ar to, ka pirms uzņēmuma dibināšanas ir jāuzkrāj pietiekami liels sociālais kapitāls, finanšu kapitāls un pieredze. |
| --- | --- |

3.4.1

Emigrējušu uzņēmēju un to uzņēmēju, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji, pamatiezīmes ir līdzīgas, proti, tie parasti ir , un 75 % uzņēmēju ir . Emigrējušu uzņēmēju un to uzņēmēju, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji, vidējais vecums ir lielāks nekā algotu darbu strādājošo vidējais vecums. Tas, iespējams, izskaidrojams ar to, ka pirms uzņēmuma dibināšanas ir jāuzkrāj pietiekami liels sociālais kapitāls, finanšu kapitāls un pieredze.

| 3.4.2 | Emigrējušu uzņēmēju nekā to uzņēmēju izglītības līmenis, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji. Augstākā izglītība ir 30 %–40 % emigrējušo uzņēmēju. |
| --- | --- |

3.4.2

Emigrējušu uzņēmēju nekā to uzņēmēju izglītības līmenis, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji. Augstākā izglītība ir 30 %–40 % emigrējušo uzņēmēju.

| 3.4.3 | Gandrīz divas trešdaļas emigrējušo uzņēmēju uzņēmējvalstī salīdzinājumā ar tikai nedaudz vairāk kā 50 % imigrantu, kas nodarbināti algotā darbā. |
| --- | --- |

3.4.3

Gandrīz divas trešdaļas emigrējušo uzņēmēju uzņēmējvalstī salīdzinājumā ar tikai nedaudz vairāk kā 50 % imigrantu, kas nodarbināti algotā darbā.

| 3.4.4 | Imigrantiem no dažādiem reģioniem ir atšķirīga ieinteresētība veikt uzņēmējdarbību. Uzņēmējdarbībā visvairāk ieinteresēti ir imigranti no Āzijas, bet vismazāk — imigranti no Latīņamerikas un Āfrikas. Šī imigrantu grupu atšķirīgā attieksme pret uzņēmējdarbību galvenokārt izskaidrojama ar izglītības un labklājības līmeņa atšķirībām. Vēl viens izskaidrojums ir tas, ka dažu izcelsmes valstu ekonomikā uzņēmēju īpatsvars tradicionāli ir lielāks, un tāpēc lielāka ir varbūtība, ka personas, kas ieceļo no šādām valstīm, nodibinās uzņēmumu uzņēmējvalstī. |
| --- | --- |

3.4.4

Imigrantiem no dažādiem reģioniem ir atšķirīga ieinteresētība veikt uzņēmējdarbību. Uzņēmējdarbībā visvairāk ieinteresēti ir imigranti no Āzijas, bet vismazāk — imigranti no Latīņamerikas un Āfrikas. Šī imigrantu grupu atšķirīgā attieksme pret uzņēmējdarbību galvenokārt izskaidrojama ar izglītības un labklājības līmeņa atšķirībām. Vēl viens izskaidrojums ir tas, ka dažu izcelsmes valstu ekonomikā uzņēmēju īpatsvars tradicionāli ir lielāks, un tāpēc lielāka ir varbūtība, ka personas, kas ieceļo no šādām valstīm, nodibinās uzņēmumu uzņēmējvalstī.

| 3.4.4.1 | Jāatzīmē, ka no viena reģiona ieceļojušo personu pieredze nav vienāda. Piemēram, dati par Apvienoto Karalisti liecina — ja pakistāniešu imigrantu nodarbinātības līmenis sasniegtu indiešu imigrantu nodarbinātības līmeni, nodarbināto pakistāniešu vīriešu skaits pieaugtu par 24 % un nodarbināto pakistāniešu sieviešu skaits par 136 %, kas nozīmētu nodarbināto personu skaita pieaugumu par 96 000 cilvēku. |
| --- | --- |

3.4.4.1

Jāatzīmē, ka no viena reģiona ieceļojušo personu pieredze nav vienāda. Piemēram, dati par Apvienoto Karalisti liecina — ja pakistāniešu imigrantu nodarbinātības līmenis sasniegtu indiešu imigrantu nodarbinātības līmeni, nodarbināto pakistāniešu vīriešu skaits pieaugtu par 24 % un nodarbināto pakistāniešu sieviešu skaits par 136 %, kas nozīmētu nodarbināto personu skaita pieaugumu par 96 000 cilvēku.

4.   Stāvoklis Eiropas Savienībā

4.1   Tieslietu un iekšlietu jomā Eiropas Savienības rīcības plāns 2010.–2014. gadam noteikts Stokholmas programmā; viens no aspektiem ir imigrantu veiksmīga integrācija, lai stiprinātu demokrātiskās vērtības un sociālo kohēziju un veicinātu kultūru dialogu dažādos līmeņos.

4.2   Eiropas Integrācijas fonds, kura budžets 2007.–2013. gadam ir 825 miljoni euro, atbalsta valstu un ES līmeņa iniciatīvas, kas veicina to imigrantu integrāciju Eiropas valstu sabiedrībās, kuri nāk no valstīm, kas nav ES dalībvalstis; šādas iniciatīvas ir arī projekti tādās jomās kā imigrantu uzņēmējdarbība un imigrantiem paredzēti izglītības pasākumi, kuru mērķis ir apgūt uzņēmējdarbības prasmes (12).

4.3   Komisijas paziņojumā (13)“Eiropas programma trešo valstu pilsoņu integrācijai” gan atzīta emigrējušo uzņēmēju lielā nozīme, taču ES pamatiniciatīvās, piemēram, ar stratēģiju “Eiropa 2020” saistītajās pamatiniciatīvās uzmanība nav pievērsta viņu iespējām veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību.

4.4   ES tiesību aktu kopumā, kas attiecas uz nodarbinātības jomu, īpaša uzmanība veltīta algotam darbam kā imigrantu integrācijas līdzeklim. Taču minētajos dokumentos nav minēts, kāda nozīme ir emigrējušiem uzņēmējiem, kas var sekmēt augstvērtīgu un stabilu darba vietu izveidi un veicināt imigrantu un pirmiedzīvotāju ekonomisko un sociālo integrāciju.

4.5   ES politikas veidotājiem ES stratēģijās būtu aktīvi un pastāvīgi jāvelta uzmanība imigrantu uzņēmējdarbībai. Turklāt imigrantu integrācijas stratēģijā būtu jānovērtē emigrējušo uzņēmēju nozīme un jāparedz attiecīgs atbalsts.

5.   Emigrējušu uzņēmēju ieguldījums

5.1   Darba tirgus

| 5.1.1 | ES darbaspēka apsekojumā (1998.–2008.) norādīts, ka emigrējušiem uzņēmējiem ir pozitīva ietekme uz nodarbinātību, taču vairums uzņēmēju (gan pirmiedzīvotāji, gan imigranti) ir pašnodarbinātie, kas nenodarbina citus. |
| --- | --- |

5.1.1

ES darbaspēka apsekojumā (1998.–2008.) norādīts, ka emigrējušiem uzņēmējiem ir pozitīva ietekme uz nodarbinātību, taču vairums uzņēmēju (gan pirmiedzīvotāji, gan imigranti) ir pašnodarbinātie, kas nenodarbina citus.

| 5.1.2 | Emigrējušie uzņēmēji izveido vidēji 1,4 līdz 2,1 papildu darba vietu. Salīdzinājums ar uzņēmējiem, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji, tomēr liecina, ka emigrējuši uzņēmēji rada salīdzinoši mazāk darba vietu. Izņēmums ir Čehijas Republika, Ungārija, Slovākijas Republika un Apvienotā Karaliste, kur vērojamas atšķirīgas vispārējās attīstības tendences un emigrējuši uzņēmēji rada vairāk darba vietu nekā uzņēmēji, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji. |
| --- | --- |

5.1.2

Emigrējušie uzņēmēji izveido vidēji 1,4 līdz 2,1 papildu darba vietu. Salīdzinājums ar uzņēmējiem, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji, tomēr liecina, ka emigrējuši uzņēmēji rada salīdzinoši mazāk darba vietu. Izņēmums ir Čehijas Republika, Ungārija, Slovākijas Republika un Apvienotā Karaliste, kur vērojamas atšķirīgas vispārējās attīstības tendences un emigrējuši uzņēmēji rada vairāk darba vietu nekā uzņēmēji, kas ir attiecīgās valsts pirmiedzīvotāji.

| 5.1.3 | Nodarbinātības jomā emigrējušu uzņēmēju ieguldījums laika gaitā ir palielinājies. No 1998. līdz 2008. gadam to personu skaits, kuras nodarbina emigrējuši uzņēmēji, pieaudzis Spānijā, Itālijā, Austrijā, Vācijā un Nīderlandē, savukārt Apvienotajā Karalistē un Francijā šis skaits pastāvīgi bijis liels, taču nav mainījies. Piemēram, gan 2007., gan 2008. gadā emigrējuši uzņēmēji Vācijā nodarbināja vairāk nekā 750 000 personu, Apvienotajā Karalistē un Spānijā aptuveni 500 000 personu, Francijā gandrīz 400 000 un Itālijā apmēram 300 000 personu. |
| --- | --- |

5.1.3

Nodarbinātības jomā emigrējušu uzņēmēju ieguldījums laika gaitā ir palielinājies. No 1998. līdz 2008. gadam to personu skaits, kuras nodarbina emigrējuši uzņēmēji, pieaudzis Spānijā, Itālijā, Austrijā, Vācijā un Nīderlandē, savukārt Apvienotajā Karalistē un Francijā šis skaits pastāvīgi bijis liels, taču nav mainījies. Piemēram, gan 2007., gan 2008. gadā emigrējuši uzņēmēji Vācijā nodarbināja vairāk nekā 750 000 personu, Apvienotajā Karalistē un Spānijā aptuveni 500 000 personu, Francijā gandrīz 400 000 un Itālijā apmēram 300 000 personu.

| 5.1.4 | Relatīvā izteiksmē šis ieguldījums nodarbinātības jomā atbilst 1,5–3 % no kopējā nodarbināto darba ņēmēju skaita. Luksemburgā (8,5 %) un Īrijā (4,9 %) imigrantu devums nodarbinātības jomā ir vislielākais. Tā kā attiecīgi dati nav pieejami, nevaram zināt, vai imigranti galvenokārt nodarbina citus imigrantus, taču daži pētījumi liecina, ka imigranti nodarbina gan pirmiedzīvotājus, gan citus imigrantus. |
| --- | --- |

5.1.4

Relatīvā izteiksmē šis ieguldījums nodarbinātības jomā atbilst 1,5–3 % no kopējā nodarbināto darba ņēmēju skaita. Luksemburgā (8,5 %) un Īrijā (4,9 %) imigrantu devums nodarbinātības jomā ir vislielākais. Tā kā attiecīgi dati nav pieejami, nevaram zināt, vai imigranti galvenokārt nodarbina citus imigrantus, taču daži pētījumi liecina, ka imigranti nodarbina gan pirmiedzīvotājus, gan citus imigrantus.

5.2   Ekonomika

| 5.2.1 | Emigrējuši uzņēmēji ne tikai rada darba vietas, bet arī sekmē uzņēmējvalsts ekonomikas attīstību kopumā. Patiesus statistikas datus par viņu faktisko ieguldījumu ES ekonomikā ir ļoti grūti apkopot, taču Apvienotajā Karalistē iegūti dati liecina, ka šo uzņēmumu ieguldījums Apvienotās Karalistes ekonomikas attīstībā ir aptuveni 25 miljardi mārciņu gadā, kas veido 6 % no kopējās MVU pievienotās vērtības (430 miljardi mārciņu 2007. gadā) (14). |
| --- | --- |

5.2.1

Emigrējuši uzņēmēji ne tikai rada darba vietas, bet arī sekmē uzņēmējvalsts ekonomikas attīstību kopumā. Patiesus statistikas datus par viņu faktisko ieguldījumu ES ekonomikā ir ļoti grūti apkopot, taču Apvienotajā Karalistē iegūti dati liecina, ka šo uzņēmumu ieguldījums Apvienotās Karalistes ekonomikas attīstībā ir aptuveni 25 miljardi mārciņu gadā, kas veido 6 % no kopējās MVU pievienotās vērtības (430 miljardi mārciņu 2007. gadā) (14).

| 5.2.2 | Līdzīgi ir ASV veikta pētījuma rezultāti, kas liecina, ka mazie uzņēmumi, kuros puse vai lielākā īpašnieku daļa ir imigranti, rada aptuveni 776 miljardus ASV dolāru gadā, kas veido 13 % no mazo uzņēmumu kopējā ieguldījuma ekonomikā (6 triljoni ASV dolāru 2007. gadā). |
| --- | --- |

5.2.2

Līdzīgi ir ASV veikta pētījuma rezultāti, kas liecina, ka mazie uzņēmumi, kuros puse vai lielākā īpašnieku daļa ir imigranti, rada aptuveni 776 miljardus ASV dolāru gadā, kas veido 13 % no mazo uzņēmumu kopējā ieguldījuma ekonomikā (6 triljoni ASV dolāru 2007. gadā).

| 5.2.3 | Pieejami arī Francijā apkopoti dati, kas liecina, ka šajā valstī 2009. gadā imigranti no Francijas valdības saņēma 47,9 miljardus euro (sociālā labklājība, mājokļi, izglītība utt.), bet viņu ieguldījums sasniedza 60,3 miljardus euro. Citiem vārdiem sakot, tas nozīmē, ka imigrantu ieguldījums valsts budžetā bija 12,4 miljardi euro
   (15). |
| --- | --- |

5.2.3

Pieejami arī Francijā apkopoti dati, kas liecina, ka šajā valstī 2009. gadā imigranti no Francijas valdības saņēma 47,9 miljardus euro (sociālā labklājība, mājokļi, izglītība utt.), bet viņu ieguldījums sasniedza 60,3 miljardus euro. Citiem vārdiem sakot, tas nozīmē, ka imigrantu ieguldījums valsts budžetā bija 12,4 miljardi euro
   (15).

| 5.2.4 | EESK uzskata, ka ieguldījums ES ekonomikā varētu būt lielāks, ja ēnu ekonomikā strādājošajiem emigrējušiem uzņēmējiem tiktu sniegts atbalsts, lai viņi varētu sākt legālu saimniecisku darbību. |
| --- | --- |

5.2.4

EESK uzskata, ka ieguldījums ES ekonomikā varētu būt lielāks, ja ēnu ekonomikā strādājošajiem emigrējušiem uzņēmējiem tiktu sniegts atbalsts, lai viņi varētu sākt legālu saimniecisku darbību.

5.3   Tirdzniecība

| 5.3.1 | Dati liecina arī par to, ka emigrējuši uzņēmēji paver uzņēmējvalstij jaunas iespējas tirdzniecības jomā, jo viņi, izmantojot izveidotos sakarus un zināšanas par viņu izcelsmes valstu tirgiem, samazina darījumu izmaksas, kas rodas tirdzniecībā ar viņu izcelsmes valstīm. Zviedrijā, piemēram, 22 % uzņēmumu, kas pieder ārvalstniekiem, vismaz daļēji cenšas preces un pakalpojumus pārdot pasaules tirgū, bet šāds mērķis ir tikai 15 % uzņēmumu, kas pieder pirmiedzīvotājiem (16). Dati liecina arī par to, ka, imigrantu skaitam Zviedrijā palielinoties par 10 %, vidēji par 6 %pieaug eksports un par 9 % pieaug imports (17). Tāpēc varam secināt, ka imigrantiem var būt liela nozīme ārējās tirdzniecības jomā, jo viņi mazina netiešos šķēršļus, kas kavē tirdzniecību ar viņu izcelsmes valstīm. |
| --- | --- |

5.3.1

Dati liecina arī par to, ka emigrējuši uzņēmēji paver uzņēmējvalstij jaunas iespējas tirdzniecības jomā, jo viņi, izmantojot izveidotos sakarus un zināšanas par viņu izcelsmes valstu tirgiem, samazina darījumu izmaksas, kas rodas tirdzniecībā ar viņu izcelsmes valstīm. Zviedrijā, piemēram, 22 % uzņēmumu, kas pieder ārvalstniekiem, vismaz daļēji cenšas preces un pakalpojumus pārdot pasaules tirgū, bet šāds mērķis ir tikai 15 % uzņēmumu, kas pieder pirmiedzīvotājiem (16). Dati liecina arī par to, ka, imigrantu skaitam Zviedrijā palielinoties par 10 %, vidēji par 6 %pieaug eksports un par 9 % pieaug imports (17). Tāpēc varam secināt, ka imigrantiem var būt liela nozīme ārējās tirdzniecības jomā, jo viņi mazina netiešos šķēršļus, kas kavē tirdzniecību ar viņu izcelsmes valstīm.

| 5.3.2 | Vēl viens piemērs ir Apvienotā Karaliste. Emigrējuši uzņēmēji nodrošina piekļuvi diasporai, kura kļūst lielāka un kuras ienākumi saskaņā ar aplēsēm sasniedz 30 miljonus euro, kā arī paver jaunas uzņēmējdarbības iespējas tādos pasaules tirgos kā Indija, Ķīna un Āfrikas, Karību jūras baseina un Latīņamerikas valstis. |
| --- | --- |

5.3.2

Vēl viens piemērs ir Apvienotā Karaliste. Emigrējuši uzņēmēji nodrošina piekļuvi diasporai, kura kļūst lielāka un kuras ienākumi saskaņā ar aplēsēm sasniedz 30 miljonus euro, kā arī paver jaunas uzņēmējdarbības iespējas tādos pasaules tirgos kā Indija, Ķīna un Āfrikas, Karību jūras baseina un Latīņamerikas valstis.

5.4   Jāatzīmē arī, ka imigrantu uzņēmējdarbība ietekmē ne tikai darba vietu radīšanu un ekonomiku. Tā var arī uzlabot imigrantu sociālās iespējas un, atdzīvinot ielas un dzīvojamos rajonus, veicināt sociālo aktivitāti, paaugstināt pašapziņu un sekmēt sociālo kohēziju.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Rath, J., Eurofound (2011. gads), “Promoting ethnic entrepreneurship in European cities”, Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, Luksemburga.

1

Rath, J., Eurofound

Promoting ethnic entrepreneurship in European cities

(2)  “Eiropas programma trešo valstu pilsoņu integrācijai” — COM(2011) 455 final un SEC(2011) 957 final.

2

(3)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:168:0024:0032:LV:PDF

3

(4)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-migrant-entrepreneurs-contribution-present.

4

(5)  Jēdziena “uzņēmējs” definīcija, ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), 2008. gads.

5

(6)  Rath, J., Eurofound (2011. gads), “Promoting ethnic entrepreneurship in European cities”, Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, Luksemburga.

6

Rath, J., Eurofound

Promoting ethnic entrepreneurship in European cities

(7)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/employment_unemployment_lfs/data/database.

7

(8)  Saite uz statistikas datiem: http://dx.doi.org/10.1787/888932442104.

8

(9)  http://www.fiscalpolicy.org/immigrant-small-business-owners-FPI-20120614.pdf.

9

(10)  Breem, Y. (2009. gads), “Les entreprises créées en 2002 par des ressortissants des pays tiers: de plus grandes difficultés à survivre”, Infos Migrations, No. 13, Département des statistiques, des études et de la documentation (DSED), Ministère de l’Immigration, de l’Intégration, de l’Identité nationale et du Développement solidaire.

10

Breem, Y.

“Les entreprises créées en 2002 par des ressortissants des pays tiers: de plus grandes difficultés à survivre”, Infos Migrations, No. 13, Département des statistiques, des études et de la documentation (DSED), Ministère de l’Immigration, de l’Intégration, de l’Identité nationale et du Développement solidaire

(11)  Open for Business: Migrant Entrepreneurship in OECD Countries, 2010. gads.

11

Open for Business: Migrant Entrepreneurship in OECD Countries

(12)  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/migration-asylum-borders/integration-fund/index_en.htm.

12

(13)  COM(2011) 455 final un SEC(2011) 957 final.

13

(14)  http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-515-bigger-better-business-helping-small-firms.

14

(15)  http://www.europeanvoice.com/article/imported/time-to-value-migrants-contribution/74527.aspx

15

(16)  Zviedrijas Ekonomiskās un reģionālās attīstības aģentūra (2007. gads).

16

(17)  Hatzigeorgiou ESAO pētījumā (2010. gads).

17

Hatzigeorgiou

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/21

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušana” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/05

Ziņotājs: Mário SOARES

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2012. gada 24. maijā nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušana”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 3. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 138 balsīm par, 3 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Jau 2006. gadā EESK sagatavoja atzinumu par vardarbību pret sievietēm ģimenē (1), kurā paustas pilsoniskās sabiedrības bažas šajā jautājumā. Minētā atzinuma ieteikumi joprojām ir spēkā un tāpēc tie nav iekļauti arī šajā atzinumā. |
| --- | --- |

1.1

Jau 2006. gadā EESK sagatavoja atzinumu par vardarbību pret sievietēm ģimenē (1), kurā paustas pilsoniskās sabiedrības bažas šajā jautājumā. Minētā atzinuma ieteikumi joprojām ir spēkā un tāpēc tie nav iekļauti arī šajā atzinumā.

| 1.2 | Būdama pilsoniskās sabiedrības pārstāve, EESK apzinās, ka ar dzimumu saistīta vardarbība, tostarp vardarbība ģimenē, ir jautājums, kas neatstāj vienaldzīgu nevienu, un tāpēc atkārtoti apliecina savu apņemšanos ar visiem iespējamiem līdzekļiem apkarot šo problēmu un reizi divos gados par šiem jautājumiem plāno rīkot diskusiju. |
| --- | --- |

1.2

Būdama pilsoniskās sabiedrības pārstāve, EESK apzinās, ka ar dzimumu saistīta vardarbība, tostarp vardarbība ģimenē, ir jautājums, kas neatstāj vienaldzīgu nevienu, un tāpēc atkārtoti apliecina savu apņemšanos ar visiem iespējamiem līdzekļiem apkarot šo problēmu un reizi divos gados par šiem jautājumiem plāno rīkot diskusiju.

| 1.3 | EESK Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm sniedz ieteikumus attiecībā uz turpmāk minētajiem aspektiem.






  1.3.1 | Cilvēktiesības. Skatīt ar dzimumu saistītu vardarbību ģimenē kā cilvēktiesību jautājumu, lai rastu šai problēmai visaptverošu un daudznozaru risinājumu. |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm sniedz ieteikumus attiecībā uz turpmāk minētajiem aspektiem.

1.3.1

Cilvēktiesības. Skatīt ar dzimumu saistītu vardarbību ģimenē kā cilvēktiesību jautājumu, lai rastu šai problēmai visaptverošu un daudznozaru risinājumu.

| 1.3.2 | Drošības un riska paradigmas. Pieņemt pasākumus ar mērķi mainīt drošības un riska paradigmas, nostiprinot apziņu, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē nav personiska un izolēta problēma, kas attiecas uz privāto dzīvi, bet gan drošības un sabiedriskās kārtības jautājums. |
| --- | --- |

1.3.2

Drošības un riska paradigmas. Pieņemt pasākumus ar mērķi mainīt drošības un riska paradigmas, nostiprinot apziņu, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē nav personiska un izolēta problēma, kas attiecas uz privāto dzīvi, bet gan drošības un sabiedriskās kārtības jautājums.

| 1.3.3 | Preventīvie pasākumi. Izstrādāt politiku vardarbības novēršanai ģimenē, izveidojot daudzdisciplināras atbalsta struktūras, kuras nodrošinātas ar resursiem un speciālistiem, kā arī izstrādājot ministriju rīcības plānus, ar kuru palīdzību vīrieši un jaunieši iesaistīti vardarbības novēršanā ģimenē. |
| --- | --- |

1.3.3

Preventīvie pasākumi. Izstrādāt politiku vardarbības novēršanai ģimenē, izveidojot daudzdisciplināras atbalsta struktūras, kuras nodrošinātas ar resursiem un speciālistiem, kā arī izstrādājot ministriju rīcības plānus, ar kuru palīdzību vīrieši un jaunieši iesaistīti vardarbības novēršanā ģimenē.

| 1.3.4 | Aizsardzības politika. Nodrošināt no vardarbības cietušajām sievietēm prioritāru piekļuvi mājoklim, ekonomiskajam atbalstam, apmācībai, kā arī pienācīgam darbam, kas atbilst principam “par vienādu darbu vienāds atalgojums”. |
| --- | --- |

1.3.4

Aizsardzības politika. Nodrošināt no vardarbības cietušajām sievietēm prioritāru piekļuvi mājoklim, ekonomiskajam atbalstam, apmācībai, kā arī pienācīgam darbam, kas atbilst principam “par vienādu darbu vienāds atalgojums”.

| 1.3.5 | Statistikas kritēriju saskaņošana. Lai nodrošinātu reģistrēto datu salīdzināmību, turpināt saskaņot ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumu reģistrēšanas kritērijus. |
| --- | --- |

1.3.5

Statistikas kritēriju saskaņošana. Lai nodrošinātu reģistrēto datu salīdzināmību, turpināt saskaņot ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumu reģistrēšanas kritērijus.

| 1.3.6 | Izglītība. Nodrošināt, ka izglītības nozare iesaistās mentalitātes pārveidošanas procesā. Šajā nolūkā cita starpā paredzēt izveidot reālas izglītības programmas, mācību grāmatās atteikties lietot uz dzimumu stereotipiem balstītu izteiksmi, nodrošināt skolotājiem pamatizglītību un tālākizglītību, kurā ņemta vērā ar dzimumu saistītas vardarbības problēma, tai skaitā arī ģimenē. |
| --- | --- |

1.3.6

Izglītība. Nodrošināt, ka izglītības nozare iesaistās mentalitātes pārveidošanas procesā. Šajā nolūkā cita starpā paredzēt izveidot reālas izglītības programmas, mācību grāmatās atteikties lietot uz dzimumu stereotipiem balstītu izteiksmi, nodrošināt skolotājiem pamatizglītību un tālākizglītību, kurā ņemta vērā ar dzimumu saistītas vardarbības problēma, tai skaitā arī ģimenē.

| 1.3.7 | Plašsaziņas līdzekļi. Nodrošināt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (2) efektīvu īstenošanu, lai aizliegtu negatīva sievietes tēla izmantošanu plašsaziņas līdzekļos, it īpaši reklāmās. |
| --- | --- |

1.3.7

Plašsaziņas līdzekļi. Nodrošināt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (2) efektīvu īstenošanu, lai aizliegtu negatīva sievietes tēla izmantošanu plašsaziņas līdzekļos, it īpaši reklāmās.

| 1.3.8 | Veselība. Stiprināt apziņu, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē ir riska faktors veselībai. |
| --- | --- |

1.3.8

Veselība. Stiprināt apziņu, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē ir riska faktors veselībai.

| 1.3.9 | Līdzatbildība. Stiprināt un atbalstīt pasākumus, kas veicina vīriešu un sieviešu līdzatbildību par bērnu aprūpi, kā arī par aprūpi gados vecākiem ģimenes locekļiem vai ģimenes locekļiem ar īpašām vajadzībām. |
| --- | --- |

1.3.9

Līdzatbildība. Stiprināt un atbalstīt pasākumus, kas veicina vīriešu un sieviešu līdzatbildību par bērnu aprūpi, kā arī par aprūpi gados vecākiem ģimenes locekļiem vai ģimenes locekļiem ar īpašām vajadzībām.

| 1.3.10 | Pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Atbalstīt organizācijas, kuras sniedz atbalstu no vardarbības ģimenē cietušām sievietēm vai īsteno tādus izpratnes veidošanas un apmācības pasākumus, kuri iekļaujas ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanā. |
| --- | --- |

1.3.10

Pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Atbalstīt organizācijas, kuras sniedz atbalstu no vardarbības ģimenē cietušām sievietēm vai īsteno tādus izpratnes veidošanas un apmācības pasākumus, kuri iekļaujas ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanā.

| 1.3.11 | Eiropas gads cīņai ar vardarbību, kas saistīta ar dzimumu. Cīņai ar vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, veltīt Eiropas gadu. |
| --- | --- |

1.3.11

Eiropas gads cīņai ar vardarbību, kas saistīta ar dzimumu. Cīņai ar vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, veltīt Eiropas gadu.

| 1.3.12 | Eiropas Padomes konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu. EESK mudina Eiropas Savienību un visas dalībvalstis parakstīt, ratificēt un piemērot minēto Eiropas Padomes 2011. gadā pieņemto konvenciju. |
| --- | --- |

1.3.12

Eiropas Padomes konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu. EESK mudina Eiropas Savienību un visas dalībvalstis parakstīt, ratificēt un piemērot minēto Eiropas Padomes 2011. gadā pieņemto konvenciju.

2.   Ievads

| 2.1 | Jebkura vardarbība aizskar cilvēka cieņu, fizisko un psiholoģisko integritāti un cilvēktiesības, turklāt vardarbība ir demokrātiskas sabiedrības pamatprincipu pārkāpums. |
| --- | --- |

2.1

Jebkura vardarbība aizskar cilvēka cieņu, fizisko un psiholoģisko integritāti un cilvēktiesības, turklāt vardarbība ir demokrātiskas sabiedrības pamatprincipu pārkāpums.

| 2.2 | Katras valsts pienākums ir ievērot, aizsargāt un atbalstīt tās pilsoņu tiesības, tāpēc, lai šo uzdevumu varētu izpildīt, lieli valsts resursi būtu jāiegulda specializētu dienestu un personāla nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.2

Katras valsts pienākums ir ievērot, aizsargāt un atbalstīt tās pilsoņu tiesības, tāpēc, lai šo uzdevumu varētu izpildīt, lieli valsts resursi būtu jāiegulda specializētu dienestu un personāla nodrošināšanai.

| 2.3 | Sabiedrība nosoda vardarbību sabiedriskās vietās un atbalsta pasākumus, ko valsts īsteno, lai sodītu vai piemērotu sankcijas vainīgajiem. |
| --- | --- |

2.3

Sabiedrība nosoda vardarbību sabiedriskās vietās un atbalsta pasākumus, ko valsts īsteno, lai sodītu vai piemērotu sankcijas vainīgajiem.

| 2.4 | Taču pastāv arī cita, klusāka vardarbība ģimenē, kas dažkārt brutālāk skar no šīs vardarbības cietušos. Ikviens ģimenes loceklis atsevišķos gadījumos vai pastāvīgi var būt par upuri dažāda veida vardarbībai, kas var beigties ar dzīvības zaudēšanu. |
| --- | --- |

2.4

Taču pastāv arī cita, klusāka vardarbība ģimenē, kas dažkārt brutālāk skar no šīs vardarbības cietušos. Ikviens ģimenes loceklis atsevišķos gadījumos vai pastāvīgi var būt par upuri dažāda veida vardarbībai, kas var beigties ar dzīvības zaudēšanu.

| 2.5 | Iestādēm jāuzklausa, jāatbalsta ikviens cietušais un attiecīgi jārīkojas, taču vienlaikus svarīgi ir apzināties, ka vardarbība visbiežāk ir vērsta pret sievietēm. Vardarbība ģimenē ir viens no galvenajiem sieviešu mirstības cēloņiem pasaulē. Tādēļ šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta vardarbībai pret sievietēm ģimenē. |
| --- | --- |

2.5

Iestādēm jāuzklausa, jāatbalsta ikviens cietušais un attiecīgi jārīkojas, taču vienlaikus svarīgi ir apzināties, ka vardarbība visbiežāk ir vērsta pret sievietēm. Vardarbība ģimenē ir viens no galvenajiem sieviešu mirstības cēloņiem pasaulē. Tādēļ šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta vardarbībai pret sievietēm ģimenē.

| 2.6 | Eiropas Savienība vardarbību pret sievietēm definē kā “jebkuru pret sievietēm vērstu vardarbīgu rīcību, kas sievietēm nodara vai var nodarīt kaitējumu vai fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas ciešanas, tostarp draudus par šādu rīcību, brīvības ierobežošanu vai patvaļīgu atņemšanu gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē” (3). |
| --- | --- |

2.6

Eiropas Savienība vardarbību pret sievietēm definē kā “jebkuru pret sievietēm vērstu vardarbīgu rīcību, kas sievietēm nodara vai var nodarīt kaitējumu vai fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas ciešanas, tostarp draudus par šādu rīcību, brīvības ierobežošanu vai patvaļīgu atņemšanu gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē” (3).

| 2.7 | Neraugoties uz valsts iestāžu un dažādu organizētu vai neorganizētu sabiedrības struktūru pūliņiem vairāku gadu desmitu garumā, šāda veida vardarbību joprojām uzskata par privāta rakstura problēmu, lai gan patiesībā tā ir sabiedrības problēma. |
| --- | --- |

2.7

Neraugoties uz valsts iestāžu un dažādu organizētu vai neorganizētu sabiedrības struktūru pūliņiem vairāku gadu desmitu garumā, šāda veida vardarbību joprojām uzskata par privāta rakstura problēmu, lai gan patiesībā tā ir sabiedrības problēma.

| 2.8 | Vardarbība ģimenē ir noziegums, par kuru likumā jāparedz sods. EESK atzīst dažādu ES dalībvalstu īstenotos centienus, lai ar stingrākiem pasākumiem sodītu visus tos, kuri šādus noziegumus izdara. Taču ir svarīgi apzināt šāda veida vardarbības dziļākos cēloņus un izstrādāt stratēģijas šādas rīcības izskaušanai, tostarp veidojot vīriešos labāku izpratni par šo parādību. |
| --- | --- |

2.8

Vardarbība ģimenē ir noziegums, par kuru likumā jāparedz sods. EESK atzīst dažādu ES dalībvalstu īstenotos centienus, lai ar stingrākiem pasākumiem sodītu visus tos, kuri šādus noziegumus izdara. Taču ir svarīgi apzināt šāda veida vardarbības dziļākos cēloņus un izstrādāt stratēģijas šādas rīcības izskaušanai, tostarp veidojot vīriešos labāku izpratni par šo parādību.

| 2.9 | Ekonomikas krīze nopietni apdraud sociālās politikas jomas daudzās ES dalībvalstīs. Tiek samazināts publisko pamatpakalpojumu, piemēram, veselības aprūpes, izglītības un sociālo pakalpojumu apjoms, lai gan pašreizējos apstākļos ģimenēm, īpaši sievietēm, tie ir nepieciešami vēl vairāk nekā līdz šim. Tiek slēgti sieviešu atbalsta dienesti, no vardarbības cietušo sieviešu izmitināšanas centri, samazināts budžets valstu dienestiem sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai, atcelti preventīvu pasākumu projekti, kampaņas plašsaziņas līdzekļos u. c. |
| --- | --- |

2.9

Ekonomikas krīze nopietni apdraud sociālās politikas jomas daudzās ES dalībvalstīs. Tiek samazināts publisko pamatpakalpojumu, piemēram, veselības aprūpes, izglītības un sociālo pakalpojumu apjoms, lai gan pašreizējos apstākļos ģimenēm, īpaši sievietēm, tie ir nepieciešami vēl vairāk nekā līdz šim. Tiek slēgti sieviešu atbalsta dienesti, no vardarbības cietušo sieviešu izmitināšanas centri, samazināts budžets valstu dienestiem sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai, atcelti preventīvu pasākumu projekti, kampaņas plašsaziņas līdzekļos u. c.

| 2.10 | Ekonomiskā nevienlīdzība un sieviešu diskriminācija tādās jomās ka nodarbinātība, piekļuve citiem saimnieciskiem resursiem un nepietiekama ekonomiskā neatkarība, kā arī ar dzimumu saistītu stereotipu noturība un patriarhālās sabiedrības ieradumi mazina sieviešu rīcībspēju un palielina neaizsargātību pret vardarbību ģimenē. |
| --- | --- |

2.10

Ekonomiskā nevienlīdzība un sieviešu diskriminācija tādās jomās ka nodarbinātība, piekļuve citiem saimnieciskiem resursiem un nepietiekama ekonomiskā neatkarība, kā arī ar dzimumu saistītu stereotipu noturība un patriarhālās sabiedrības ieradumi mazina sieviešu rīcībspēju un palielina neaizsargātību pret vardarbību ģimenē.

| 2.11 | Pašreizējā ekonomikas krīze un tās pārvarēšanai izstrādātās politikas, kā arī uzņēmējdarbības liberalizācija un publiskā sektora privatizācija radījusi ar dzimumu saistītu dalījumu nodarbinātības jomā un padziļinājusi nevienlīdzību, tādējādi saasinot vardarbību izraisošus faktorus. |
| --- | --- |

2.11

Pašreizējā ekonomikas krīze un tās pārvarēšanai izstrādātās politikas, kā arī uzņēmējdarbības liberalizācija un publiskā sektora privatizācija radījusi ar dzimumu saistītu dalījumu nodarbinātības jomā un padziļinājusi nevienlīdzību, tādējādi saasinot vardarbību izraisošus faktorus.

| 2.12 | Pasaules veselības organizācija (PVO) (4) atzinusi globalizācijas negatīvo ietekmi uz sociālajām struktūrām. Neregulēta globalizācija var būt par iemeslu īpaši smagai vardarbībai pret sievietēm, tostarp cilvēku tirdzniecībai. |
| --- | --- |

2.12

Pasaules veselības organizācija (PVO) (4) atzinusi globalizācijas negatīvo ietekmi uz sociālajām struktūrām. Neregulēta globalizācija var būt par iemeslu īpaši smagai vardarbībai pret sievietēm, tostarp cilvēku tirdzniecībai.

| 2.13 | Lielāks risks kļūt par dažāda veida vardarbības upuri ir mazākumgrupām piederīgām sievietēm, proti, sievietēm migrantēm, trūcīgām sievietēm, kuras dzīvo lauku vai attālos apvidos, sievietēm, kuras izcieš sodu apcietinājumā vai ievietotas slēgtās iestādēs, sievietēm ar garīgu vai fizisku invaliditāti un vecāka gadagājuma sievietēm. |
| --- | --- |

2.13

Lielāks risks kļūt par dažāda veida vardarbības upuri ir mazākumgrupām piederīgām sievietēm, proti, sievietēm migrantēm, trūcīgām sievietēm, kuras dzīvo lauku vai attālos apvidos, sievietēm, kuras izcieš sodu apcietinājumā vai ievietotas slēgtās iestādēs, sievietēm ar garīgu vai fizisku invaliditāti un vecāka gadagājuma sievietēm.

| 2.14 | Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir apzināt, kāds ir pašreizējās stāvoklis Eiropā attiecībā uz vardarbību pret sievietēm ģimenē, kā arī sniegt kopskatu par īstenotajiem pasākumiem un mudināt, lai sabiedrība nopietnāk apzinātu šo problēmu. |
| --- | --- |

2.14

Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir apzināt, kāds ir pašreizējās stāvoklis Eiropā attiecībā uz vardarbību pret sievietēm ģimenē, kā arī sniegt kopskatu par īstenotajiem pasākumiem un mudināt, lai sabiedrība nopietnāk apzinātu šo problēmu.

| 2.15 | EESK uzdevums ir paust organizētās pilsoniskās sabiedrības viedokli. Tāpēc sadarbībā ar organizācijām, kuru uzmanības lokā ir šādas vardarbības izraisītās problēmas, Komiteja ir gatava rīkot diskusiju forumu, lai apspriestu priekšlikumus vardarbības izskaušanai un dalītos pieredzē par tādiem labākās prakses piemēriem, ar kuriem izdevies īstenot efektīvus preventīvus pasākumus. |
| --- | --- |

2.15

EESK uzdevums ir paust organizētās pilsoniskās sabiedrības viedokli. Tāpēc sadarbībā ar organizācijām, kuru uzmanības lokā ir šādas vardarbības izraisītās problēmas, Komiteja ir gatava rīkot diskusiju forumu, lai apspriestu priekšlikumus vardarbības izskaušanai un dalītos pieredzē par tādiem labākās prakses piemēriem, ar kuriem izdevies īstenot efektīvus preventīvus pasākumus.

3.   Eiropas Padomes konvencija – instruments, kas ratificējams un piemērojams

| 3.1 | Konvencija ir pirmais starptautiskais, juridiski saistošais instruments, ar kuru izveido visaptverošu tiesisku sistēmu vardarbības novēršanai, cietušo aizsardzībai un vainīgo sodīšanai (5). Tas ir aicinājums panākt sieviešu un vīriešu lielāku līdztiesību, jo vardarbība pret sievietēm ir cieši iesakņojusies dzimumu nevienlīdzībā. Patriarhālas kultūras tradīciju un vienaldzīgās attieksmes dēļ šī parādība turpina pastāvēt. |
| --- | --- |

3.1

Konvencija ir pirmais starptautiskais, juridiski saistošais instruments, ar kuru izveido visaptverošu tiesisku sistēmu vardarbības novēršanai, cietušo aizsardzībai un vainīgo sodīšanai (5). Tas ir aicinājums panākt sieviešu un vīriešu lielāku līdztiesību, jo vardarbība pret sievietēm ir cieši iesakņojusies dzimumu nevienlīdzībā. Patriarhālas kultūras tradīciju un vienaldzīgās attieksmes dēļ šī parādība turpina pastāvēt.

| 3.2 | Minētajā konvencijā apskatīta vardarbība visos tās veidos (fiziska un psiholoģiska vardarbība, seksuāla uzmākšanās, piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošana, piespiedu sterilizācija vai aborts) neatkarīgi no cietušās personas vecuma, etniskās izcelsmes, reliģiskās piederības, sociālās izcelsmes, migrācijas situācijas vai dzimumorientācijas. |
| --- | --- |

3.2

Minētajā konvencijā apskatīta vardarbība visos tās veidos (fiziska un psiholoģiska vardarbība, seksuāla uzmākšanās, piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošana, piespiedu sterilizācija vai aborts) neatkarīgi no cietušās personas vecuma, etniskās izcelsmes, reliģiskās piederības, sociālās izcelsmes, migrācijas situācijas vai dzimumorientācijas.

| 3.3 | Līdz šim konvenciju parakstījušas tikai 20 valstis (6), turklāt dažas – ar nosacījumiem (Vācija, Serbija, Malta), konvenciju ratificējusi tikai viena valsts (7). EESK mudina visas dalībvalstis nekavējoties parakstīt, ratificēt un piemērot Stambulas konvenciju. |
| --- | --- |

3.3

Līdz šim konvenciju parakstījušas tikai 20 valstis (6), turklāt dažas – ar nosacījumiem (Vācija, Serbija, Malta), konvenciju ratificējusi tikai viena valsts (7). EESK mudina visas dalībvalstis nekavējoties parakstīt, ratificēt un piemērot Stambulas konvenciju.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | Eiropas Savienībā 45 % sieviešu atzīst, ka vismaz vienreiz ir cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu. 40–45 % sieviešu norāda, ka ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos darbavietā. Tiek lēsts, ka seksuāla rakstura vardarbības rezultātā katru dienu mirst 7 sievietes (8). |
| --- | --- |

4.1

Eiropas Savienībā 45 % sieviešu atzīst, ka vismaz vienreiz ir cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu. 40–45 % sieviešu norāda, ka ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos darbavietā. Tiek lēsts, ka seksuāla rakstura vardarbības rezultātā katru dienu mirst 7 sievietes (8).

| 4.2 | Turklāt šai parādībai ir smagas ekonomiskās sekas. Tiek lēsts, ka Eiropas Padomes 47 dalībvalstīs vardarbība pret sievietēm gadā izmaksā ap EUR 32 miljardiem. |
| --- | --- |

4.2

Turklāt šai parādībai ir smagas ekonomiskās sekas. Tiek lēsts, ka Eiropas Padomes 47 dalībvalstīs vardarbība pret sievietēm gadā izmaksā ap EUR 32 miljardiem.

| 4.3 | Eirobarometra 2010. gada aptaujā noskaidrots, ka sabiedrībā (98 % aptaujāto) šī parādība ir labi zināma un plaši izplatīta (katrs ceturtais aptaujātais norāda, ka pazīst sievieti, kas cieš no vardarbības ģimenē, un katrs piektais atzīst, ka pazīst šādas vardarbības autoru). |
| --- | --- |

4.3

Eirobarometra 2010. gada aptaujā noskaidrots, ka sabiedrībā (98 % aptaujāto) šī parādība ir labi zināma un plaši izplatīta (katrs ceturtais aptaujātais norāda, ka pazīst sievieti, kas cieš no vardarbības ģimenē, un katrs piektais atzīst, ka pazīst šādas vardarbības autoru).

| 4.4 | Jau 1980. gadā, otrajā vispasaules konferencē par sieviešu juridisko un sociālo statusu uzsvērts, ka vardarbība pret sievietēm ir visizplatītākais noziedzīgais nodarījums, par ko sabiedrība klusē. Trīspadsmit gadus vēlāk Pasaules cilvēktiesību konferencē Vīnē sieviešu tiesības atzītas par cilvēktiesībām. ES dalībvalstis apņēmušās sasniegt Pekinas rīcības platformas 1995. gadā pieņemtos pamatmērķus. |
| --- | --- |

4.4

Jau 1980. gadā, otrajā vispasaules konferencē par sieviešu juridisko un sociālo statusu uzsvērts, ka vardarbība pret sievietēm ir visizplatītākais noziedzīgais nodarījums, par ko sabiedrība klusē. Trīspadsmit gadus vēlāk Pasaules cilvēktiesību konferencē Vīnē sieviešu tiesības atzītas par cilvēktiesībām. ES dalībvalstis apņēmušās sasniegt Pekinas rīcības platformas 1995. gadā pieņemtos pamatmērķus.

| 4.5 | Kadisā 2010. gada martā notikušā otra samita “Eiropas sievietes pie varas” (9) noslēguma deklarācijā 25 ministres un daudzas politiskas amatpersonas no visas Eiropas Savienības atzina, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība konkrēti jāīsteno dzīvē un ka vardarbība pret sievietēm joprojām ir smags cilvēktiesību pārkāpums. Dokumentā norādīts, ka ar dzimumu saistīti stereotipi joprojām rada diskrimināciju, un brīdināts, ka jāraugās, lai jaunā paaudze nepārņemtu šādu, uz dzimumu stereotipiem balstītu, attieksmi. |
| --- | --- |

4.5

Kadisā 2010. gada martā notikušā otra samita “Eiropas sievietes pie varas” (9) noslēguma deklarācijā 25 ministres un daudzas politiskas amatpersonas no visas Eiropas Savienības atzina, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība konkrēti jāīsteno dzīvē un ka vardarbība pret sievietēm joprojām ir smags cilvēktiesību pārkāpums. Dokumentā norādīts, ka ar dzimumu saistīti stereotipi joprojām rada diskrimināciju, un brīdināts, ka jāraugās, lai jaunā paaudze nepārņemtu šādu, uz dzimumu stereotipiem balstītu, attieksmi.

| 4.6 | ES iestādes sagatavojušas dažādus pētījumus un rīcības dokumentus, kas daļēji uzskaitīti turpinājumā.






  4.6.1 | Eiropadome






  — | Eiropadomes secinājumi par vardarbības pret sievietēm izskaušanu Eiropas Savienībā (2010. gada 8. martā), kurā Komisija un dalībvalstis aicinātas turpināt apkarot vardarbību pret sievietēm un atbalstīt pasākumus, lai nodrošinātu tiem finansējumu. |
| --- | --- | --- | --- |

4.6

ES iestādes sagatavojušas dažādus pētījumus un rīcības dokumentus, kas daļēji uzskaitīti turpinājumā.

4.6.1

Eiropadome

—

Eiropadomes secinājumi par vardarbības pret sievietēm izskaušanu Eiropas Savienībā (2010. gada 8. martā), kurā Komisija un dalībvalstis aicinātas turpināt apkarot vardarbību pret sievietēm un atbalstīt pasākumus, lai nodrošinātu tiem finansējumu.

| 4.6.2 | Eiropas Parlaments






  — | Rezolūcija par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (2011. gads). |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Eiropas Parlaments

—

Rezolūcija par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (2011. gads).

| — | Eiropas Parlaments 2011. gada septembrī atbalstīja lēmuma par ES aizsardzību attiecināšanu uz personām, kuras cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, seksuālas uzmākšanās, nelikumīgas brīvības atņemšanas un slepkavības mēģinājuma. Tas bija svarīgs solis ceļā uz sieviešu tiesību aizstāvības telpas izveidi Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlaments 2011. gada septembrī atbalstīja lēmuma par ES aizsardzību attiecināšanu uz personām, kuras cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, seksuālas uzmākšanās, nelikumīgas brīvības atņemšanas un slepkavības mēģinājuma. Tas bija svarīgs solis ceļā uz sieviešu tiesību aizstāvības telpas izveidi Eiropas Savienībā.

| 4.6.3 | Eiropas Komisija






  — | Sieviešu harta (2009. gads), Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns (2010. gads), Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015. gadam. |
| --- | --- | --- |

4.6.3

Eiropas Komisija

—

Sieviešu harta (2009. gads), Stokholmas programmas īstenošanas rīcības plāns (2010. gads), Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015. gadam.

| — | Lai padziļinātu zināšanas par šo problēmu, veikti vairāki pētījumi par vardarbību pret sievietēm. |
| --- | --- |

—

Lai padziļinātu zināšanas par šo problēmu, veikti vairāki pētījumi par vardarbību pret sievietēm.

| — | 2011. gada 18. maijā pieņemts priekšlikumu kopums ar mērķi stiprināt noziegumos cietušo tiesības (horizontāla direktīva, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus; regula par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās). |
| --- | --- |

—

2011. gada 18. maijā pieņemts priekšlikumu kopums ar mērķi stiprināt noziegumos cietušo tiesības (horizontāla direktīva, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus; regula par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās).

| — | Finansējums tādām programmām kā Daphne III, kā arī Eiropas organizācijām cīņai ar vardarbību pret sievietēm (Eiropas sieviešu lobijs). |
| --- | --- |

—

Finansējums tādām programmām kā Daphne III, kā arī Eiropas organizācijām cīņai ar vardarbību pret sievietēm (Eiropas sieviešu lobijs).

| 4.7 | Turklāt dalībvalstis, bet ne visas, ir pieņēmušas tiesību aktus, kuros noteikts, ka vardarbība ģimenē ir noziedzīgs nodarījums, paredzētas stingrākas sankcijas agresoram un vardarbība ģimenē klasificēta kā noziedzīgs nodarījums sabiedriskās kārtības jomā u. c. |
| --- | --- |

4.7

Turklāt dalībvalstis, bet ne visas, ir pieņēmušas tiesību aktus, kuros noteikts, ka vardarbība ģimenē ir noziedzīgs nodarījums, paredzētas stingrākas sankcijas agresoram un vardarbība ģimenē klasificēta kā noziedzīgs nodarījums sabiedriskās kārtības jomā u. c.

| 4.8 | Lai arī valstu un Eiropas līmenī joprojām trūkst pārbaudītu un salīdzināmu datu par vardarbību ģimenē, pieejamie dati ir pietiekami satraucoši, lai nešaubītos par šīs problēmas lielo izplatību (10). |
| --- | --- |

4.8

Lai arī valstu un Eiropas līmenī joprojām trūkst pārbaudītu un salīdzināmu datu par vardarbību ģimenē, pieejamie dati ir pietiekami satraucoši, lai nešaubītos par šīs problēmas lielo izplatību (10).

| 4.9 | Neraugoties uz statistiku un stingrāku tiesību aktu izstrādāšanu, iedzīvotāji arvien vēl kopumā uzskata, ka mēs dzīvojam vienlīdzīgā sabiedrībā. Tāds uzskats neveicina diskusiju ne vien par vardarbību ģimenē, bet arī par cita veida vardarbību un dzimumu nevienlīdzību, piemēram, atalgojuma atšķirībām, iespējām uz paaugstināšanu amatā u. c. |
| --- | --- |

4.9

Neraugoties uz statistiku un stingrāku tiesību aktu izstrādāšanu, iedzīvotāji arvien vēl kopumā uzskata, ka mēs dzīvojam vienlīdzīgā sabiedrībā. Tāds uzskats neveicina diskusiju ne vien par vardarbību ģimenē, bet arī par cita veida vardarbību un dzimumu nevienlīdzību, piemēram, atalgojuma atšķirībām, iespējām uz paaugstināšanu amatā u. c.

| 4.10 | Viens no vardarbības veidiem, par ko sabiedrība aizmirst, ir psiholoģiskā vardarbība, jo tās izpausmes nav redzamas. Ir pienācis laiks, kad par šādas vardarbības izpausmēm jāpārtrauc klusēt un jāatzīst, ka tā ir cilvēktiesību pārkāpums, kas tāpēc iekļaujams tiesību aktos attiecībā uz vardarbību, saistītu ar dzimumu. |
| --- | --- |

4.10

Viens no vardarbības veidiem, par ko sabiedrība aizmirst, ir psiholoģiskā vardarbība, jo tās izpausmes nav redzamas. Ir pienācis laiks, kad par šādas vardarbības izpausmēm jāpārtrauc klusēt un jāatzīst, ka tā ir cilvēktiesību pārkāpums, kas tāpēc iekļaujams tiesību aktos attiecībā uz vardarbību, saistītu ar dzimumu.

| 4.11 | Sievietes, kuras pārcietušas psiholoģisko vardarbību, bieži vien šādas traumas iespaidā nopietni cieš visu atlikušo dzīvi. Viņām nepieciešama vispārēja un daudzdisciplināra palīdzība, kas sniegta drošā rehabilitācijas vidē. Šādas sievietes sabiedrībā spiestas dzīvot izolēti, jo vardarbības faktu nespēj ticami pierādīt un baidās, ka neviens viņām neticēs. Cietušo sieviešu rehabilitācijai būtiski ir tas, ka aprūpes pakalpojumu sniedzēji viņām tic. |
| --- | --- |

4.11

Sievietes, kuras pārcietušas psiholoģisko vardarbību, bieži vien šādas traumas iespaidā nopietni cieš visu atlikušo dzīvi. Viņām nepieciešama vispārēja un daudzdisciplināra palīdzība, kas sniegta drošā rehabilitācijas vidē. Šādas sievietes sabiedrībā spiestas dzīvot izolēti, jo vardarbības faktu nespēj ticami pierādīt un baidās, ka neviens viņām neticēs. Cietušo sieviešu rehabilitācijai būtiski ir tas, ka aprūpes pakalpojumu sniedzēji viņām tic.

| 4.12 | Vardarbība ģimenē ne vien ietekmē tās tiešos upurus, bet skar arī cilvēkus, kas cenšas cietušajam palīdzēt vai arī apzinās šīs problēmas esamību. It īpaši tas attiecas uz bērniem, jo viņi ir emocionāli trausli un tādēļ visneaizsargātākie, turklāt piedzīvotā vardarbības pieredzes var atstāt iespaidu uz visu turpmāko dzīvi. |
| --- | --- |

4.12

Vardarbība ģimenē ne vien ietekmē tās tiešos upurus, bet skar arī cilvēkus, kas cenšas cietušajam palīdzēt vai arī apzinās šīs problēmas esamību. It īpaši tas attiecas uz bērniem, jo viņi ir emocionāli trausli un tādēļ visneaizsargātākie, turklāt piedzīvotā vardarbības pieredzes var atstāt iespaidu uz visu turpmāko dzīvi.

| 4.13 | Tā kā vardarbība ģimenē nav vienmēr vērsta tikai pret sievietēm, svarīgi būtu noskaidrot, kāpēc citi noziedzīgi nodarījumi ģimenes lokā, piemēram, pedofilija (90 % gadījumu nodarījuma autors ir kāds no ģimenes locekļiem) tiek uzskatīti par nepieņemamiem, bet ģimenē notikušas vardarbības gadījumā vēl cenšamies noskaidrot, kādu iemeslu dēļ agresors ir tā rīkojies. |
| --- | --- |

4.13

Tā kā vardarbība ģimenē nav vienmēr vērsta tikai pret sievietēm, svarīgi būtu noskaidrot, kāpēc citi noziedzīgi nodarījumi ģimenes lokā, piemēram, pedofilija (90 % gadījumu nodarījuma autors ir kāds no ģimenes locekļiem) tiek uzskatīti par nepieņemamiem, bet ģimenē notikušas vardarbības gadījumā vēl cenšamies noskaidrot, kādu iemeslu dēļ agresors ir tā rīkojies.

5.   Īpašas piezīmes un priekšlikumi rīcībai

| 5.1 | Svarīgi ir izprast pamatjautājumu — kāpēc sabiedrība parasti attaisno šos noziedzīgos nodarījumus un kāpēc sievietes uzvedībā tiek meklēti iemesli, kas pamato pret viņu vērsto vardarbību. Visbiežāk minētie iemesli ir saistīti ar kultūras un sociālajiem apsvērumiem un ir nepamatoti, turklāt tie veicina pašreizējās situācijas saglabāšanos. |
| --- | --- |

5.1

Svarīgi ir izprast pamatjautājumu — kāpēc sabiedrība parasti attaisno šos noziedzīgos nodarījumus un kāpēc sievietes uzvedībā tiek meklēti iemesli, kas pamato pret viņu vērsto vardarbību. Visbiežāk minētie iemesli ir saistīti ar kultūras un sociālajiem apsvērumiem un ir nepamatoti, turklāt tie veicina pašreizējās situācijas saglabāšanos.

| 5.2 | Uzskats par to, ka vardarbība ģimenē sakņojas senā kultūrā un tradīcijās, stiprina kļūdaino priekšstatu, ka kultūra ir nemainīgs ticību un ieražu kopums. Taču patiesībā kultūra nemitīgi attīstās un atjauninās, jo tā ir neviendabīga un ietver savstarpēji konkurējošas vērtības; tai piemīt spēja mainīties. |
| --- | --- |

5.2

Uzskats par to, ka vardarbība ģimenē sakņojas senā kultūrā un tradīcijās, stiprina kļūdaino priekšstatu, ka kultūra ir nemainīgs ticību un ieražu kopums. Taču patiesībā kultūra nemitīgi attīstās un atjauninās, jo tā ir neviendabīga un ietver savstarpēji konkurējošas vērtības; tai piemīt spēja mainīties.

| 5.3 | Kultūra ir cieši saistīta ar varas īstenošanu: normas un vērtības iegūst “likuma spēku”, ja to aizstāvji nāk pie varas vai ieņem ietekmīgus amatus. |
| --- | --- |

5.3

Kultūra ir cieši saistīta ar varas īstenošanu: normas un vērtības iegūst “likuma spēku”, ja to aizstāvji nāk pie varas vai ieņem ietekmīgus amatus.

| 5.4 | Kultūras veidošanā piedalās arī sievietes, ietekmējot tos, ar kuriem viņas dzīvo kopā. Sieviešu līdzdalībai sabiedrības dzīvē un kultūrā ir noteicošā loma, lai panāktu izmaiņas mentalitātē, ieradumos un paražās, kas kaitē sievietes tēlam un stāvoklim. |
| --- | --- |

5.4

Kultūras veidošanā piedalās arī sievietes, ietekmējot tos, ar kuriem viņas dzīvo kopā. Sieviešu līdzdalībai sabiedrības dzīvē un kultūrā ir noteicošā loma, lai panāktu izmaiņas mentalitātē, ieradumos un paražās, kas kaitē sievietes tēlam un stāvoklim.

| 5.5 | Tāpēc svarīga nozīme tiek piešķirta jautājumam par sieviešu nepietiekamo pārstāvību dažādos varas līmeņos. Kamēr netiks rasts apmierinošs risinājums šai problēmai un nebūs nodrošināta sieviešu pārstāvība ekonomikas, sociālajā un politikas jomā, pamatojoties uz sieviešu skaitu un viņu spējām, vardarbības pret sievietēm problēmas galīga atrisināšana būs grūta un lēna. Valsts politikai ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, protams, ir svarīga nozīme, taču sieviešu proporcionāla līdzdalība varas īstenošanā varētu veicināt izmaiņas tradicionālajos uzskatos par sievietes lomu sabiedrībā. |
| --- | --- |

5.5

Tāpēc svarīga nozīme tiek piešķirta jautājumam par sieviešu nepietiekamo pārstāvību dažādos varas līmeņos. Kamēr netiks rasts apmierinošs risinājums šai problēmai un nebūs nodrošināta sieviešu pārstāvība ekonomikas, sociālajā un politikas jomā, pamatojoties uz sieviešu skaitu un viņu spējām, vardarbības pret sievietēm problēmas galīga atrisināšana būs grūta un lēna. Valsts politikai ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, protams, ir svarīga nozīme, taču sieviešu proporcionāla līdzdalība varas īstenošanā varētu veicināt izmaiņas tradicionālajos uzskatos par sievietes lomu sabiedrībā.

| 5.6 | Gadsimtiem ilgi sieviešu dzimumu raksturojošs identificēšanās modelis ir bijusi pasivitāte, atteikšanās un pakļaušanās, savukārt vīriešu dzimumu raksturojusi agresivitāte, spēks un rīcība. Tādējādi veicināta tādu emocionālo attiecību veidošanās, kurās sievietes stāvoklis ir zemāks un viņas loma ir būt atkarīgai. |
| --- | --- |

5.6

Gadsimtiem ilgi sieviešu dzimumu raksturojošs identificēšanās modelis ir bijusi pasivitāte, atteikšanās un pakļaušanās, savukārt vīriešu dzimumu raksturojusi agresivitāte, spēks un rīcība. Tādējādi veicināta tādu emocionālo attiecību veidošanās, kurās sievietes stāvoklis ir zemāks un viņas loma ir būt atkarīgai.

| 5.7 | Vairs nav pieļaujams, ka attiecībās valda identificēšanās modeļi, kuri nosaka, ka ir pieņemta viena partnera pakļaušanās otram. Gan vīriešiem, gan sievietēm būtu jāapsver sava nostāja attiecībā uz šādiem modeļiem. Apsvērumiem būt jābalstās uz brīvības, autonomijas un individuālās pilnveidošanās vērtību atzīšanu. |
| --- | --- |

5.7

Vairs nav pieļaujams, ka attiecībās valda identificēšanās modeļi, kuri nosaka, ka ir pieņemta viena partnera pakļaušanās otram. Gan vīriešiem, gan sievietēm būtu jāapsver sava nostāja attiecībā uz šādiem modeļiem. Apsvērumiem būt jābalstās uz brīvības, autonomijas un individuālās pilnveidošanās vērtību atzīšanu.

| 5.8 | Daudzos “femicīda” (11) gadījumos liels skaits upuru jau iepriekš bija ziņojuši par vardarbību un draudiem. Tas liecina, ka svarīgi ir veikt preventīvus pasākumus. Pārāk daudzos gadījumos nav darīts nekas, lai cietušo sievieti aizsargātu no agresora. |
| --- | --- |

5.8

Daudzos “femicīda” (11) gadījumos liels skaits upuru jau iepriekš bija ziņojuši par vardarbību un draudiem. Tas liecina, ka svarīgi ir veikt preventīvus pasākumus. Pārāk daudzos gadījumos nav darīts nekas, lai cietušo sievieti aizsargātu no agresora.

| 5.9 | Preventīvā darba ietvaros var un vajag īstenot šādus pasākumus:






  — | agresoram vai potenciālam agresoram piemērot terapijas pasākumus. Runa nav par attaisnojumu vai vainu mīkstinošu apstākļu meklēšanu vardarbīgai rīcībai, ne arī par cietušo pakļaušanu nekontrolējamai situācijai, bet gan par to, ka jāmeklē vardarbības cēloņi un jācenšas panākt, lai agresors atsakās no noziedzīgas rīcības. Tādējādi rīkojoties, ieguvēji būtu visi; |
| --- | --- | --- |

5.9

Preventīvā darba ietvaros var un vajag īstenot šādus pasākumus:

—

agresoram vai potenciālam agresoram piemērot terapijas pasākumus. Runa nav par attaisnojumu vai vainu mīkstinošu apstākļu meklēšanu vardarbīgai rīcībai, ne arī par cietušo pakļaušanu nekontrolējamai situācijai, bet gan par to, ka jāmeklē vardarbības cēloņi un jācenšas panākt, lai agresors atsakās no noziedzīgas rīcības. Tādējādi rīkojoties, ieguvēji būtu visi;

| — | izstrādāt ministriju rīcības plānus vardarbības ģimenē savlaicīgai atklāšanai un novēršanai, ieviešot orientācijas un informācijas sistēmas, kuras darbojas izglītības, sociālajos un veselības dienestos; |
| --- | --- |

—

izstrādāt ministriju rīcības plānus vardarbības ģimenē savlaicīgai atklāšanai un novēršanai, ieviešot orientācijas un informācijas sistēmas, kuras darbojas izglītības, sociālajos un veselības dienestos;

| — | iesaistīt vīriešus un puišus pasākumos, kuru mērķis ir izskaust vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

—

iesaistīt vīriešus un puišus pasākumos, kuru mērķis ir izskaust vardarbību pret sievietēm un meitenēm;

| — | iesaistīt jauniešus izglītošanas kampaņās, lai veicinātu gan visaptverošu pieeju preventīviem pasākumiem, gan agrīnās iejaukšanās pasākumu īstenošanu, kā arī nodrošināt plašas apmācības iespējas speciālistiem, kuri strādā ar jauniešiem; |
| --- | --- |

—

iesaistīt jauniešus izglītošanas kampaņās, lai veicinātu gan visaptverošu pieeju preventīviem pasākumiem, gan agrīnās iejaukšanās pasākumu īstenošanu, kā arī nodrošināt plašas apmācības iespējas speciālistiem, kuri strādā ar jauniešiem;

| — | uzraudzīt personas, kuru laulības šķiršanai par iemeslu bijusi vardarbība ģimenē, lai aizsargātu sievietes no uzmākšanās un vajāšanas, kas nereti var beigties ar nāvi. |
| --- | --- |

—

uzraudzīt personas, kuru laulības šķiršanai par iemeslu bijusi vardarbība ģimenē, lai aizsargātu sievietes no uzmākšanās un vajāšanas, kas nereti var beigties ar nāvi.

| 5.10 | Specializētie atbalsta dienesti no vardarbības ģimenē cietušajiem būtu jānodrošina ar attiecīgi apmācītu personālu, kā arī resursiem, kas garantē noteikto pasākumu īstenošanu, jo pretējā gadījumā tie nebūs efektīvi. |
| --- | --- |

5.10

Specializētie atbalsta dienesti no vardarbības ģimenē cietušajiem būtu jānodrošina ar attiecīgi apmācītu personālu, kā arī resursiem, kas garantē noteikto pasākumu īstenošanu, jo pretējā gadījumā tie nebūs efektīvi.

| 5.11 | Svarīgi ir izveidot daudzdisciplināras struktūras, lai sievietes uzklausītu un izprastu, kā arī ticētu tam, ko viņas saka. Vardarbību ģimenē izraisa savstarpēji saistīti psiholoģiski, kultūras un reliģiski faktori, kā arī gadsimtu gaitā izveidojušās paražas. Šai parādībai nav viena vienīga cēloņa un to nevar izskaust vienīgi ar policijas un krimināltiesiskiem pasākumiem. Svarīgs šīs parādības izskaušanas faktors ir saskaņots daudzdisciplinārs atbalsts, kas aizsargā sievieti no ilgstošas vardarbības. Īpaša uzmanība būtu jāvelta sievietēm ar invaliditāti un imigrantēm, jo viņas ir visneaizsargātākās. Šādām atbalsta struktūrām pastāvīgi jāstrādā arī ar vardarbības netiešajiem upuriem, un it īpaši — ar bērniem. |
| --- | --- |

5.11

Svarīgi ir izveidot daudzdisciplināras struktūras, lai sievietes uzklausītu un izprastu, kā arī ticētu tam, ko viņas saka. Vardarbību ģimenē izraisa savstarpēji saistīti psiholoģiski, kultūras un reliģiski faktori, kā arī gadsimtu gaitā izveidojušās paražas. Šai parādībai nav viena vienīga cēloņa un to nevar izskaust vienīgi ar policijas un krimināltiesiskiem pasākumiem. Svarīgs šīs parādības izskaušanas faktors ir saskaņots daudzdisciplinārs atbalsts, kas aizsargā sievieti no ilgstošas vardarbības. Īpaša uzmanība būtu jāvelta sievietēm ar invaliditāti un imigrantēm, jo viņas ir visneaizsargātākās. Šādām atbalsta struktūrām pastāvīgi jāstrādā arī ar vardarbības netiešajiem upuriem, un it īpaši — ar bērniem.

| 5.12 | Vajadzīgas izmaiņas arī drošības paradigmā, kas ir pārāk cieši saistīta ar organizēto noziedzību, terorismu, kaitējumu personām un nekustamajam īpašumam, narkotisko vielu nelegālu apriti, bet gandrīz nekad ar briesmām, kas var draudēt daudzām sievietēm mājās vai darbavietā. Ja drošības jomā būtu iekļauts vairāk humānu kritēriju, kas galvenokārt orientēti uz preventīviem pasākumiem, daudzas dzīvības būtu bijis iespējams glābt. Aizsardzības līmeni var būtiski uzlabot ar jaunajām tehnoloģijām, piemēram, elektroniskajām aprocēm, kuras liedz agresoram, atrodoties brīvībā, tuvoties cietušajiem, ja viņam izdots rīkojums tiem netuvoties. |
| --- | --- |

5.12

Vajadzīgas izmaiņas arī drošības paradigmā, kas ir pārāk cieši saistīta ar organizēto noziedzību, terorismu, kaitējumu personām un nekustamajam īpašumam, narkotisko vielu nelegālu apriti, bet gandrīz nekad ar briesmām, kas var draudēt daudzām sievietēm mājās vai darbavietā. Ja drošības jomā būtu iekļauts vairāk humānu kritēriju, kas galvenokārt orientēti uz preventīviem pasākumiem, daudzas dzīvības būtu bijis iespējams glābt. Aizsardzības līmeni var būtiski uzlabot ar jaunajām tehnoloģijām, piemēram, elektroniskajām aprocēm, kuras liedz agresoram, atrodoties brīvībā, tuvoties cietušajiem, ja viņam izdots rīkojums tiem netuvoties.

| 5.13 | Tā kā statistikas dati par vardarbību ģimenē nav sīki izstrādāti, tie neļauj gūt priekšstatu par šīs parādības reālajiem apmēriem. Lai Eiropas mērogā būtu pieejami salīdzināmi dati, ir steidzami jāsaskaņo kritēriji, pēc kuriem reģistrē vardarbības gadījumus ģimenē. |
| --- | --- |

5.13

Tā kā statistikas dati par vardarbību ģimenē nav sīki izstrādāti, tie neļauj gūt priekšstatu par šīs parādības reālajiem apmēriem. Lai Eiropas mērogā būtu pieejami salīdzināmi dati, ir steidzami jāsaskaņo kritēriji, pēc kuriem reģistrē vardarbības gadījumus ģimenē.

| 5.14 | Valdībām jāatbalsta un jāveicina, tai skaitā arī finansiāli, pilsoniskās sabiedrības organizāciju (sieviešu organizāciju, cilvēktiesību aizstāvības organizāciju, arodbiedrību u. c.) darbs, necenšoties tās kontrolēt vai mazināt to neatkarību. |
| --- | --- |

5.14

Valdībām jāatbalsta un jāveicina, tai skaitā arī finansiāli, pilsoniskās sabiedrības organizāciju (sieviešu organizāciju, cilvēktiesību aizstāvības organizāciju, arodbiedrību u. c.) darbs, necenšoties tās kontrolēt vai mazināt to neatkarību.

| 5.15 | Izglītībai ir īpaši svarīga nozīme. Tā var gan turpināt izmantot diskriminējošus modeļus un praksi, gan būt par virzītājspēku, lai mainītu individuālo un kolektīvo mentalitāti un attieksmi. Skolām būtu jāveicina no dzimumu stereotipiem brīva izglītība, kā arī abiem dzimumiem kopīga apmācība, kuras pamatā ir vienlīdzīgas tiesības un iespējas, tādējādi ļaujot personībai attīstīties vispusīgi, atmetot ar dzimumu saistītus stereotipus un lomas, kas piedēvētas atkarībā no dzimuma, un jāatsakās no jebkādas diskriminācijas, kas apdraud sievietes. Skola var sekmēt plašsaziņas līdzekļos vērojamo sieviešu un vīriešu lomas stereotipu pārvarēšanu un kļūt par noderīgu dzimumu vardarbības novērošanas centru. |
| --- | --- |

5.15

Izglītībai ir īpaši svarīga nozīme. Tā var gan turpināt izmantot diskriminējošus modeļus un praksi, gan būt par virzītājspēku, lai mainītu individuālo un kolektīvo mentalitāti un attieksmi. Skolām būtu jāveicina no dzimumu stereotipiem brīva izglītība, kā arī abiem dzimumiem kopīga apmācība, kuras pamatā ir vienlīdzīgas tiesības un iespējas, tādējādi ļaujot personībai attīstīties vispusīgi, atmetot ar dzimumu saistītus stereotipus un lomas, kas piedēvētas atkarībā no dzimuma, un jāatsakās no jebkādas diskriminācijas, kas apdraud sievietes. Skola var sekmēt plašsaziņas līdzekļos vērojamo sieviešu un vīriešu lomas stereotipu pārvarēšanu un kļūt par noderīgu dzimumu vardarbības novērošanas centru.

| 5.16 | Lai skola varētu īstenot šo pozitīvo lomu, skolotājiem jānodrošina pamatizglītība un tālākizglītība, kurā iekļauti jautājumi par vardarbību pret sievietēm, un it īpaši par vardarbību ģimenē. Programmu un grāmatu pārskatīšanai jākļūst par regulāru praksi, lai izskaustu jebkuru uz dzimumu stereotipiem balstītu izteiksmi. |
| --- | --- |

5.16

Lai skola varētu īstenot šo pozitīvo lomu, skolotājiem jānodrošina pamatizglītība un tālākizglītība, kurā iekļauti jautājumi par vardarbību pret sievietēm, un it īpaši par vardarbību ģimenē. Programmu un grāmatu pārskatīšanai jākļūst par regulāru praksi, lai izskaustu jebkuru uz dzimumu stereotipiem balstītu izteiksmi.

| 5.17 | Svarīga nozīme ir arī veselības aizsardzības nozarei. Veselības aizsardzības stratēģijās īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un pusaudzēm, var stiprināt pārliecību, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē ir riska faktors, nevis izolēta problēma. |
| --- | --- |

5.17

Svarīga nozīme ir arī veselības aizsardzības nozarei. Veselības aizsardzības stratēģijās īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un pusaudzēm, var stiprināt pārliecību, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē ir riska faktors, nevis izolēta problēma.

| 5.18 | Periodiski un sistemātiski ir jāpārskata reģistrēšanas un paziņošanas procedūras, izvairoties no procedūrām, kas profesionāļiem rada administratīvu slogu, nav pietiekami elastīgas un ilgtspējīgas. Ar šīm procedūrām jārada iespēja reģistrēt veselības problēmu kā riska faktoru (piemēram, apmeklējot ģimenes plānošanas centru vai pirmsdzemdību konsultācijas) un skaidri nošķirt vajadzības pilsētu un lauku vidē. |
| --- | --- |

5.18

Periodiski un sistemātiski ir jāpārskata reģistrēšanas un paziņošanas procedūras, izvairoties no procedūrām, kas profesionāļiem rada administratīvu slogu, nav pietiekami elastīgas un ilgtspējīgas. Ar šīm procedūrām jārada iespēja reģistrēt veselības problēmu kā riska faktoru (piemēram, apmeklējot ģimenes plānošanas centru vai pirmsdzemdību konsultācijas) un skaidri nošķirt vajadzības pilsētu un lauku vidē.

| 5.19 | Visās ar vardarbību pret sievietēm saistītajās jomās ir svarīgi panākt, lai informēšana un apmācība būtu efektīva, atbilstu reālajai situācijai un būtu nodrošināti vajadzīgie līdzekļi un resursi. Regulāri jāsagatavo pārskats par situāciju, lai realitātei atbilstu arī pieejamā informācija. |
| --- | --- |

5.19

Visās ar vardarbību pret sievietēm saistītajās jomās ir svarīgi panākt, lai informēšana un apmācība būtu efektīva, atbilstu reālajai situācijai un būtu nodrošināti vajadzīgie līdzekļi un resursi. Regulāri jāsagatavo pārskats par situāciju, lai realitātei atbilstu arī pieejamā informācija.

| 5.20 | Informēšanas un apmācības jomā ir svarīgi nošķirt informēšanu (informācija visiem iestādes darbiniekiem), apmācību (personālam, kas ir saskarē ar cietušajiem un var sekmēt problēmas noteikšanu) un speciālo apmācību (personālam, kas sniedz atbalstu cietušajiem). Īpaša uzmanība būtu jāvelta policijas un tiesu darbinieku apmācībai, ņemot vērā, ka viņi ir saistīti ar sūdzību saņemšanu un agresora tiesāšanu. Šo darbinieku rīcība var palīdzēt traumējošo pieredzi pārvērst par jaunām cerībām. Soda izciešanas iestādēs būtu jāīsteno iestāžu iekšējās programmas, kas paredzētas cietušajām sievietēm un ar dzimumu saistītas vardarbības veicējiem vīriešiem, kā arī programmas, lai veidotu visu Savienības dalībvalstu soda izciešanas iestāžu personāla labāku izpratni par minēto problēmu. |
| --- | --- |

5.20

Informēšanas un apmācības jomā ir svarīgi nošķirt informēšanu (informācija visiem iestādes darbiniekiem), apmācību (personālam, kas ir saskarē ar cietušajiem un var sekmēt problēmas noteikšanu) un speciālo apmācību (personālam, kas sniedz atbalstu cietušajiem). Īpaša uzmanība būtu jāvelta policijas un tiesu darbinieku apmācībai, ņemot vērā, ka viņi ir saistīti ar sūdzību saņemšanu un agresora tiesāšanu. Šo darbinieku rīcība var palīdzēt traumējošo pieredzi pārvērst par jaunām cerībām. Soda izciešanas iestādēs būtu jāīsteno iestāžu iekšējās programmas, kas paredzētas cietušajām sievietēm un ar dzimumu saistītas vardarbības veicējiem vīriešiem, kā arī programmas, lai veidotu visu Savienības dalībvalstu soda izciešanas iestāžu personāla labāku izpratni par minēto problēmu.

| 5.21 | Visbeidzot, apskatot vardarbības pret sievietēm ģimenē problēmu, kā ar cilvēktiesībām saistītu jautājumu, tiek palielināta dalībvalstu atbildība par šādas vardarbības novēršanu un izskaušanu un attiecīgu sankciju piemērošanu, kā arī stiprināta prasība ziņot par šo pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

5.21

Visbeidzot, apskatot vardarbības pret sievietēm ģimenē problēmu, kā ar cilvēktiesībām saistītu jautājumu, tiek palielināta dalībvalstu atbildība par šādas vardarbības novēršanu un izskaušanu un attiecīgu sankciju piemērošanu, kā arī stiprināta prasība ziņot par šo pienākumu izpildi.

| 5.22 | Ar dzimumu saistītas vardarbības sasaiste ar cilvēktiesību jautājumu paver iespēju gan izmantot daudzus dalībvalstu atbildības mehānismus starptautiskajā un reģionālajā līmenī, gan vērsties pie cilvēktiesību jautājumos kompetentajām struktūrām un starptautiskām krimināltiesām, gan arī izmantot Eiropas reģionālo sistēmu cilvēktiesību jomā (Eiropas Cilvēktiesību tiesa – Eiropas Padomes mehānisms). |
| --- | --- |

5.22

Ar dzimumu saistītas vardarbības sasaiste ar cilvēktiesību jautājumu paver iespēju gan izmantot daudzus dalībvalstu atbildības mehānismus starptautiskajā un reģionālajā līmenī, gan vērsties pie cilvēktiesību jautājumos kompetentajām struktūrām un starptautiskām krimināltiesām, gan arī izmantot Eiropas reģionālo sistēmu cilvēktiesību jomā (Eiropas Cilvēktiesību tiesa – Eiropas Padomes mehānisms).

| 5.23 | Apskatot vardarbību pret sievietēm saistībā ar cilvēktiesību jautājumu, mums jārod visaptverošs un daudzdisciplinārs risinājums, kas piešķirtu visās jomās īstenotajiem pasākumiem cilvēktiesību dimensiju. Lai novērstu un izskaustu vardarbību pret sievietēm, mums jāstiprina un ātrāk jāīsteno iniciatīvas visās jomās, to skaitā krimināltiesību, veselības aizsardzības, vietējās un reģionālās attīstības politikas, humānās palīdzības jomā u. c. |
| --- | --- |

5.23

Apskatot vardarbību pret sievietēm saistībā ar cilvēktiesību jautājumu, mums jārod visaptverošs un daudzdisciplinārs risinājums, kas piešķirtu visās jomās īstenotajiem pasākumiem cilvēktiesību dimensiju. Lai novērstu un izskaustu vardarbību pret sievietēm, mums jāstiprina un ātrāk jāīsteno iniciatīvas visās jomās, to skaitā krimināltiesību, veselības aizsardzības, vietējās un reģionālās attīstības politikas, humānās palīdzības jomā u. c.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  OV C 110, 9.5.2006., 89.-94. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES, 2010. gada 10. marts.

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/16173cor.en08.pdf.

3

(4)  WHO Multi-Country Study on Women’s Health and Domestic Violence Against Women: Initial Results on Prevalence, Health Outcomes and Women’s Responses (PVO daudzvalstu pētījums par sieviešu veselību un vardarbību pret sievietēm ģimenē) (Ženēva, PVO, 2005. gads).

4

WHO Multi-Country Study on Women’s Health and Domestic Violence Against Women: Initial Results on Prevalence, Health Outcomes and Women’s Responses

(5)  Stambulā (Turcijā) 2011. gada 11. maijā pieņemtā Eiropas Padomes konvencija (www.coe.int/conventionviolence).

5

(6)  Albānija, Apvienotā Karaliste, Austrija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Francija, Grieķija, Islande, Luksemburga, Malta, Melnkalne, Norvēģija, Portugāle, Serbija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ukraina, Vācija un Zviedrija.

6

(7)  Turcija.

7

(8)  Eirobarometra 2011. gada aptauja “National Action Plan on Violence against Women in the EU” (Valsts rīcības plāns cīņai ar vardarbību pret sievietēm), European Women’s Lobby, 2011. gada augusts (www.womenlobby.org).

8

National Action Plan on Violence against Women in the EU

European Women’s Lobby

(9)  http://www.igualdad.us.es/pdf/Docuemta_Otros_Cumbre.pdf.

9

(10)  Skatīt ziņojumu “Goda aizstāvēšanas noziegumu apkarošana Eiropā”, kas publiskots Starptautiskajā sieviešu dienā, 2012. gada 8. martā, “Surgir” fonds (bezpeļņas organizācija, kuras mītne ir Šveicē).

10

Surgir

(11)  ANO “femicīdu” definējusi kā sievietes noslepkavošanu viņas dzimuma dēļ. “Femicīds” nozīmē ilgstošu vardarbību pret sievieti ģimenes lokā vai ārpus tā, kas beidzas ar sievietes noslepkavošanu. Vairākās valstīs veiktie pētījumi liecina, ka šāda veida noziegumi visbiežāk notiek privātās dzīves un intīmo attiecību ietvaros.

11

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības loma korupcijas apkarošanā Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/06

Ziņotājs: Juan MORENO PRECIADO

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2012. gada 19. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Pilsoniskās sabiedrības loma korupcijas apkarošanā Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 5. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (19. septembra sēdē), ar 149 balsīm par, 1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1   Korupcija ir pasaulē izplatīta problēma, kas rada lielus zaudējumus iedzīvotājiem. Vidusjūras dienvidu krasta valstīs korupcija bija viens no iemesliem, kas izraisīja nesen notikušo protesta kustību, tā dēvēto “arābu pavasari”. Pilsoniskā sabiedrība, kas bija tā patiesais dzinējspēks, īpaši vērsās pret korupciju.

1.2   Daudzās valstīs korupcijas apkarošana ir viens no svarīgākajiem uzdevumiem un vienlaikus arī barometrs likumdošanas un izpildvaras iestāžu, kā arī publisko dienestu īstenotās jaunās pārvaldības pārskatāmības līmeņa un kvalitātes noteikšanai.

1.3   Dažās valstīs korupcijas apkarošanai pieņemtie tiesību akti un izveidotās struktūras ir jāpaplašina un jānostiprina. Lai iedzīvotāji varētu kontrolēt pārvaldības sistēmas, svarīga nozīme ir reprezentatīvām un neatkarīgām pilsoniskām un sabiedriskām organizācijām.

1.4   Demokrātiskas politiskās pārmaiņas sekmē pozitīvu reformu īstenošanu, bet tās ir jāizvērš plašāk. Papildus institucionālajām reformām ir jāpievēršas korupcijas apkarošanai tādu publisko pakalpojumu jomā kā transports, publiskais iepirkums, izglītība, veselības aizsardzība, cietumi u.c. Jānovērš resursu virzīšana tikai uz drošību, tādējādi kavējot korupcijas apkarošanu.

1.5   Lai noteiktu, kādām jābūt attiecībām ar kaimiņvalstīm, Eiropas Savienībai kaimiņattiecību politikas ietvaros jāņem vērā, vai demokrātijas vērtības patiešām tiek ievērotas. EESK aicina Eiropas Savienību rīcības plānus izstrādāt saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm. Cīņā ar korupciju Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm gan iekšēji, gan attiecībās ar kaimiņvalstīm jāsniedz ētiskas rīcības piemērs.

1.6   EESK aicina ES īpaši apņemties pieprasīt saviem partneriem ievērot ideoloģisko un reliģisko plurālismu, preses brīvību, tiesu neatkarību, vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm un biedrošanās brīvību.

1.7   EESK uzskata, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas prioritātes jāattiecina arī uz sadarbību migrācijas, patvēruma, vīzu politikas jomā, kā arī uz pasākumiem cīņai ar terorismu, organizēto noziedzību, narkotiku un ieroču nelegālu tirdzniecību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un finanšu un ekonomiskajiem noziegumiem. Ar rīcības plāniem jāatbalsta tiesu un brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu reformas un politiskā un tiesiskā sadarbība.

1.8   Vienlaikus EESK uzskata, ka prioritāra nozīme ir tam, lai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstis faktiski ievērotu ILO pamatkonvencijas, ar kurām definēts “pienācīgs darbs”.

1.9   EESK pauž apņēmību arī turpmāk atbalstīt Vidusjūras reģiona dienvidu valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas un uzskata, ka partnervalstu valdībām ar ES atbalstu ir jāīsteno apmācības programmas ar mērķi stimulēt pilsonisko un sabiedrisko organizāciju veidošanu un nostiprināšanu. Īpaši jāatbalsta darba devēju un darba ņēmēju sociālā dialoga sekmēšana, kā arī sieviešu loma saimnieciskajā dzīvē un uzņēmējdarbībā.

2.   Korupcija — šķērslis attīstībai un tiesiskumam

2.1   Šajā dokumentā galvenā uzmanība pievērsta Vidusjūras dienvidu krasta valstīm, tomēr jānorāda, ka politiskā un administratīvā korupcija sastopama visos kontinentos (arī ES valstīs). To apstiprina dažādas atzītas aģentūras un organizācijas un par to ik dienu var pārliecināties plašsaziņas līdzekļos.

2.2   Piedāvājot atbalstu un solidaritāti, EESK var palīdzēt un tai jāpalīdz Vidusjūras reģiona dienvidu valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras patlaban nostiprinās. Izmantojot divpusējos partnerības mehānismus, Eiropas kaimiņattiecību politikas un Savienības Vidusjūrai piedāvātos instrumentus, arī Eiropas Savienībai efektīvi jāpalīdz īstenot 1995. gada Barselonas deklarācijā noteiktos demokrātijas principus.

2.3   Vidusjūras reģiona sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām var būt izšķiroša nozīme, lai garantētu, ka jauno demokratizācijas posmu raksturo pārredzamība un labas pārvaldības prakse.

2.4   Korupcija kā nelikumīga, patvaļīga un ļaunprātīga pārvaldība vietējā, reģionālajā un valsts līmenī vērojama dažādās valstīs, īpaši tajās, kur ir visaugstākie nabadzības rādītāji, tomēr visasāk tā izteikta valstīs ar diktatorisku režīmu.

2.4.1   Ekonomisko privilēģiju uzkrāšana valdošās elites rokās, nepotisms, kukuļdošana, valsts līdzekļu tieša piesavināšanās un to daļas novirzīšana uz privātiem kontiem un ieguldījumiem ir daži piemēri nelikumīgai rīcībai, kas gadu desmitiem raksturoja nesen gāztu un citu, vēl pie varas esošu, diktatoru īstenoto politisko vadību.

Papildus sistēmiskai korupcijai, kas ir galvenais šā atzinuma temats, Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs korupcija vērojama arī atsevišķās privātā sektora nozarēs vai personu grupās. Daži korupcijas veidi saistīti ar vispārīgu noziedzību, piemēram, organizētas noziedzības tīkliem, kuri, izmantojot korupciju un vardarbību, cenšas izveidot institucionālai sabiedrībai paralēlu sabiedrību.

2.4.2   Organizācijas “Transparency International” (TI) ikgadējais pētījums (1) liecina, ka korupcija pasaulē ir ļoti izplatīta; pētījumā 183 valstīm piešķirts vērtējumu no 0 (ļoti korumpēta) līdz 10 (ļoti pārredzama); vairāk nekā trešā daļa valstu ieguvusi mazāk par 5 punktiem. Ziemeļāfrikas valstis sarakstā ierindojas zemāk par vidusdaļu vai tā beigās.

2.5   Dažās valstīs korupcijas apkarošanai pieņemto tiesību aktu efektivitāti mazina kukuļdošanas un politiskās kontroles prakse šajās valstīs. Vēl ir pāragri vērtēt neseno politisko pārmaiņu ietekmi, tomēr atsevišķos gadījumos tā ir acīmredzama.

2.6   Korupcija valsts pārvaldē attiecīgajā valstī skar dažādus publiskās un privātās dzīves aspektus, ietekmējot iedzīvotāju dzīves kvalitāti, radot tiesību zudumu, kopienu diskrimināciju un līdzekļu izšķērdēšanu, tos tērējot personu uzpirkšanai, ka arī liedzot legālu piekļuvi nodarbinātībai, informācijai un pārstāvībai.

2.7   Turklāt attiecībā uz publiskajiem līdzekļiem vērojams valsts pārvaldes iestāžu un politisko partiju pārredzamības trūkums, uzņēmumu kontu nepārredzamība, šķēršļi plašsaziņas līdzekļu veiktajai izpētes darbībai, kā arī tiesu vai citu administratīvo iestāžu darbinieku uzpirkšana.

2.7.1   ANO Narkotiku un noziedzības apkarošanas birojs (UNODC) norāda, ka tiesu iestāžu nepietiekamie līdzekļi (un to neracionāls izlietojums vai piesavināšanās) ir negatīvs faktors, kas kavē minimālo cilvēka cieņas standartu ieviešanu cietumos un sekmē noziedzības palielināšanos.

3.   Korupcija — vispārēja problēma Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs

3.1   Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs korupcija kļuvusi par normālu parādību un dažas ar to saistītas darbības tiek veiktas bez bailēm un gandrīz atklāti. Korupcija skar visu sabiedrību, tai skaitā ekonomikas un sociālo jomu, un kļūst arvien izplatītāka, iesakņojoties paražās un ieradumos.

3.2   Vairāku NVO veiktie pētījumi liecina, ka Vidusjūras reģiona dienvidu valstu iedzīvotāji korupciju uztver ļoti saasināti.

3.2.1   Atkarībā no tā, cik liela ir sabiedrības noraidošā attieksme, korupciju var iedalīt trīs veidos:

| a) | korupcija, kas saistīta ar darbībām, kuras nosoda visa sabiedrība; |
| --- | --- |

a)

korupcija, kas saistīta ar darbībām, kuras nosoda visa sabiedrība;

| b) | korupcija, kas saistīta ar darbībām, kuras nosoda tikai viena daļa sabiedrības; |
| --- | --- |

b)

korupcija, kas saistīta ar darbībām, kuras nosoda tikai viena daļa sabiedrības;

| c) | korupcija, kas saistīta ar darbībām, kuras sabiedrība visumā nenosoda. |
| --- | --- |

c)

korupcija, kas saistīta ar darbībām, kuras sabiedrība visumā nenosoda.

3.2.2   No korumpētākajiem sektoriem pirmajā vietā jāmin valsts pārvalde un poliskie vadītāji.

3.2.3   Iedzīvotāji korupciju visbiežāk izmanto veselības aprūpes nozarē, jo viņiem bieži vien ir jāizvēlas — vai nu “maksāt” vai nesaņemt vajadzīgo veselības aprūpi, kaut arī tā ir sabiedrisks pakalpojums.

3.2.4   Sabiedrībai un ekonomikai tik svarīgajā tieslietu nozarē korupcija skar gan valsts iedzīvotājus, gan ārvalstu investorus. Daudzās valstīs tiesu sistēmas korumpētība ir šķērslis tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem.

3.2.5   Korupcija spēcīgi izpaužas valsts civildienestā. Ir izveidotas sistēmas, lai civildienestā konkursa kārtībā varētu iestāties arī personas, kurām nav vajadzīgo prasmju pienākumu veikšanai.

3.3   Citi korupcijas veidi

3.3.1   “Gadījuma” korupcija jeb korupcija ar nolūku saņemt vēlamo pakalpojumu: tā saistīta ar lietotāju, fizisku vai juridisku personu, kura spiesta maksāt, lai piekļūtu pakalpojumam. “Sīko” korupciju ne vienmēr nosoda, bet arī tā ļoti kaitē sabiedrībai.

3.3.2   Masveida korupcija: tās gadījumā oficiāli nekas netiek prasīts. Tie, kuri izmato šādu korupciju, zina, ka dāvanas un konkrēti piedāvājumi var atvieglot saziņu un piekļuvi kādam pakalpojumam.

3.3.3   “Institucionalizētā” korupcija: tā ir pastāvīga, iedibināta un gandrīz visiem zināma. Lietotājam šāda prakse ir pazīstama, un viņš jau iepriekš zina, cik būs jāmaksā, lai piekļūtu pakalpojumam.

3.3.4   Korupcija “pēc vienošanās”: to izmanto dažās tiesvedības un ekonomiskās lietās. Piemēram, publiskā iepirkuma līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas gadījumos vai arī nodokļu lietu atrisināšanā ar savstarpēju vienošanos.

3.3.5   Korupcija, “nostādot fakta priekšā”: nereti šāda veida korupcijas upuri ir ekonomisko projektu vadītāji. Nonākot konkrētā projekta īstenošanas posmā, viņi spiesti maksāt, lai turpinātu tā īstenošanu. Ar šāda veida korupciju nākas saskarties arī ārvalstu investoriem, kuriem vai nu jāmaksā, vai atsevišķos gadījumos jāpiesaista kāda “augsta ranga persona”, lai varētu turpināt uzņēmējdarbību.

3.3.6   Uzņēmēji uzskata, ka korupcija ir viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības attīstībai Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs. Vairākās valstīs tikai neliels skaits uzņēmumu piedalās publiskā sektora rīkotajos piedāvājumu konkursos, lai gan pieprasījums ir ļoti liels. Vairākums uzņēmumu uzskata, ka lēmums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu pieņemts jau iepriekš.

3.3.7   Korupcija “pakalpojums pret pakalpojumu”: šāda veida korupcijā netiek maksāts skaidrā naudā. Korupcija izpaužas kāda pakalpojuma sniegšanā vai piešķirtā priekšrocībā.

3.3.8   Piramīdas veida korupcija: dažos dienestos korupcija organizēta piramīdas veidā. Katram hierarhijas piramīdas līmenim, sākot no paša zemākā, ir jāpanāk zināms korupcijas “apgrozījums”; jo augstāks ir hierarhijas līmenis, jo lielāka “apgrozījuma” summa. Iecelšana amatā šādos dienestos parasti maksā tik, cik liela ir korupcijas ceļā iegūto līdzekļu paredzamā summa.

3.3.9   “Vidējā un ilgtermiņā plānotu” korupciju var uzskatīt par korupcijas inženieriju. Kādā valstī personu var iecelt augstā vai pat ļoti augstā amatā, lai īstenotu plānu personīga labuma gūšanai, pamatojoties uz korupciju. Šāda gadījumā publiskā darbība tiek īstenota vienīgi konkrētas personas vai personu grupas interesēs.

3.3.10   Partiju politiskā korupcija: daudzās valstīs vēlēšanu laikā pērk balsis. Daudziem cilvēkiem, īpaši nabadzīgākos rajonos, vēlēšanu kampaņa nozīmē iespēju gūt ienākumus.

3.3.11   Korupcija vērojama arī privātajā sektorā: lai gan visbiežāk tiek runāts par korupciju valsts pārvaldes dienestos, tā pastāv arī privātajā sektorā. Slimnīcās, piemēram, personāls atsevišķus pakalpojumus sniedz tikai par zināmu samaksu, kuras apmērs atkarīgs no atbildības pakāpes. Privātajos uzņēmumos korupcija sākas jau ar pieņemšanu darbā.

3.4   Vidusjūras reģiona dienvidu valstu sabiedrība cīņā ar korupciju nav pasīva:

| — | sabiedrība apzinās, ka korupcija nav “nenovēršams ļaunums” un ka ir valstis un sistēmas, kurās nav korupcijas; |
| --- | --- |

—

sabiedrība apzinās, ka korupcija nav “nenovēršams ļaunums” un ka ir valstis un sistēmas, kurās nav korupcijas;

| — | sāk veidoties apvienības, kuru mērķis ir ne tikai ziņot par korupciju, bet arī skaidrot iedzīvotājiem tās ekonomiskās un sociālās sekas; |
| --- | --- |

—

sāk veidoties apvienības, kuru mērķis ir ne tikai ziņot par korupciju, bet arī skaidrot iedzīvotājiem tās ekonomiskās un sociālās sekas;

| — | vairākas valstis sākušas pieņemt jaunus tiesību aktus, kuros ņemta vērā korupcijas apkarošana; |
| --- | --- |

—

vairākas valstis sākušas pieņemt jaunus tiesību aktus, kuros ņemta vērā korupcijas apkarošana;

| — | iedzīvotāji apzinās nepieciešamību izveidot tiesisku valsti, kas iesaistās cīņā ar korupciju un privilēģijām; |
| --- | --- |

—

iedzīvotāji apzinās nepieciešamību izveidot tiesisku valsti, kas iesaistās cīņā ar korupciju un privilēģijām;

| — | daži vēlētie pārstāvji, tostarp no nelielām partijām, politiskā darba kārtībā izvirza korupcijas apkarošanas tematiku; |
| --- | --- |

—

daži vēlētie pārstāvji, tostarp no nelielām partijām, politiskā darba kārtībā izvirza korupcijas apkarošanas tematiku;

| — | simboliski sodītas atsevišķas korumpētas amatpersonas; |
| --- | --- |

—

simboliski sodītas atsevišķas korumpētas amatpersonas;

| — | vairākās valstīs izveidotas korupcijas apkarošanas struktūras. |
| --- | --- |

—

vairākās valstīs izveidotas korupcijas apkarošanas struktūras.

4.   Korupcija — sabiedrības protesta izraisītājs faktors un izaicinājums demokrātijas procesam arābu valstīs

4.1   ANO Pretkorupcijas konvencijas dalībvalstu konferencē, kas notika Marakešā no 2011. gada 24. oktobra līdz 28. oktobrim, norādīts, ka tā dēvētais “arābu pavasaris” uzskatāms par nepārprotamu korupcijas noraidījumu un tiekšanos pēc integritātes un demokrātijas.

4.2   Demokrātizācijas kustība vēl nav aptvērusi visas arābu valstis un valstīs, kurās gāzts autoritārais režīms, tā vēl nav nostiprinājusies. Taču politiskā plurālisma ātra ieviešana atspēkoja rietumnieku priekšstatu par to, ka arābu valstu iedzīvotāji nevēlas demokrātiju vai arī nav gatavi to īstenot. Pilsoniskā sabiedrība mobilizējās gandrīz visās minētajās valstīs, piedaloties pārmaiņu procesos vai pieprasot īstenot šādas pārmaiņas.

4.3   Neraugoties uz arābu pasaules daudzveidību un plašumu, kopīgie valodas, politiskie un kultūras faktori sekmēja demokratizācijas kustības, kas sākās 2010. gada beigās Tunisijā un tūlīt pēc tam arī Ēģiptē, izplatīšanos visā reģionā.

4.4   Pārmaiņu procesi ne visur bija vienādi, un arī to sekas bija atšķirīgas. Vairākās valstīs pirmo reizi notika plurālistiskas vēlēšanas un tika izveidotas valdības, balstoties uz tautas gribu un radot būtiskas politiskas pārmaiņas. Citās valstīs pēc nevardarbīgiem protestiem nav mainījies režīms, bet īstenotas nozīmīgas politiskas reformas. Sīrijā diktatūras režīms turpina vardarbīgas represijas pret opozīciju, radot arī neskaitāmus upurus iedzīvotāju vidū.

4.5   Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas bija galvenais mobilizējošais spēks, patlaban pārstrukturējas un gatavojas izmantot iespējas, ko paver vēl nebijušu pārmaiņu perspektīva un cerības.

4.5.1   Piemēram, Lībijā līdz ar politiskās sistēmas pilnīgu nomaiņu izveidotas tādas organizācijas kā Brīvās Lībijas strādnieku savienība, neatkarīga arodbiedrību federācija, kas aizstāj Kadafi režīma oficiālo arodbiedrību struktūru. Arī Ēģiptē likvidēts galvenās arodbiedrības ETUF monopols un izveidotas jaunas konfederācijas, piemēram, EFITU un EDLC.

4.6   Vēl pirms šo demokratizācijas kustību rašanās EESK norādīja, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerības valstīs netiek garantēta biedrošanās brīvība un ka pilsoniskās sabiedrības attīstību tajās kavē politiski un administratīvi šķēršļi.

4.6.1   Ir svarīgi novērst agrākās pretrunas starp valdību parakstīto starptautisko nolīgumu ratificēšanu un valstu tiesību aktiem, kas praksē tos ierobežoja vai liedza īstenot.

5.   Sociālo partneru un visas pilsoniskās sabiedrības loma demokratizācijas procesā un korupcijas apkarošanas sistēmās

5.1   Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomju un tām līdzīgu iestāžu samita (Stambulā 2011. gada 16.-18. novembrī) noslēguma deklarācijā norādīts uz nepieciešamību veicināt un stiprināt demokrātiskas pārmaiņas Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs, veidojot valdības struktūras, neatkarīgas tiesu iestādes un atbalstot plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī neatlaidīgi veicot korupcijas apkarošanas pasākumus.

5.2   Jāpanāk, ka tiek novērsti šķēršļi apvienību veidošanai un galvenais — izskausta koruptīvā prakse, kas izpaužas valdošajām aprindām tuvas personas iecelšanā apvienības vadītāja amatā ar mērķi vājināt viņa pārstāvības funkciju.

5.3   Darba devēju un darba ņēmēju sociālajā dialogā ir svarīgi veicināt darba koplīguma slēgšanas sarunas.

Minētā darbība praksē vēl netiek plaši piemērota, ja nu vienīgi ratificējot, kas ir svarīgi, ILO konvencijas par pienācīgu darbu, kuras būtu jāietver valdību programmās, kā arī to panāktajās vienošanās ar darba ņēmēju un darba devēju organizācijām.

5.4   Lai tālāk virzītu neatkarīgu pārstāvības organizāciju kopīgos priekšlikumus, ir nepieciešamas dažādās valstīs jau pastāvošajām konsultatīvajām iestādēm līdzīgas iestādes.

5.5   Vairākās valstīs izveidotas institucionālas struktūras korupcijas apkarošanai, piemēram, Galvenais birojs cīņai ar korupciju Marokā. Tas izveidots 2007. gadā, un tajā iesaistīta pilsoniskā sabiedrība. Veselības aprūpes, cenu, ūdens resursu apsaimniekošanas, imigrācijas, sociālo pakalpojumu u. c. uzraudzības struktūru darbā būtu jāiesaistās arī patērētāju, lietotāju, lauksaimnieku, uzņēmēju, sieviešu, arodbiedrību un citu nozaru un kopienu organizācijām.

5.6   Kopumā sabiedriskajiem un pilsoniskajiem dalībniekiem (arodbiedrībām, darba devējiem, apvienībām, NVO) ir būtiska nozīme neatkarīgās organizācijās, kuras daudzkārt joprojām tikai sāk savu darbību.

5.7   Sociālo partneru (2) loma korupcijas apkarošanā dažādās valstīs arī ir atšķirīga. Eiropas un Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs sociālo partneru iesaistīšanās veidi ir dažādi.

5.8   Dažās valstīs izstrādātas apmācības un izpratnes veidošanas programmas. Tagad ir pienācis laiks virzīt un atbalstīt vērienīgas programmas, kas stiprinātu cīņu ar korupciju.

Briselē, 2012. gada 19. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Korupcijas uztveres indekss 2011. gadā, publicēts 2011. gadā.

1

(2)  Sociālā dialoga foruma ietvaros ir principiāla vienošanās par kampaņu ar nosaukumu “Sociālie partneri pret korupciju un par labu pārvaldību”.

2

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/31

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālo tīklu atbildīga izmantošana un ar tiem saistītu problēmu novēršana” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/07

Ziņotājs: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2012. gada 19. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Sociālo tīklu atbildīga izmantošana un ar tiem saistītu problēmu novēršana.”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 6. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (19. septembra sēdē), ar 173 balsīm par, 1 balsi pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Sociālo tīklu individuālā un kolektīvā ietekme, kā arī to turpmākā attīstība un izraisītās sekas liek ES iestādēm par prioritāru uzdevumu uzskatīt tādu saistošu pārvalstisku un nesaistošu pasākumu pieņemšanu, kuri veicina pašregulējumu vai, vēlams, kopregulējumu, ir saskaņā ar “Digitālo programmu” un kuru mērķis ir dinamiskā vienotajā tirgū sekmēt minēto tīklu atbildīgu un gudru izmantošanu un pārvarēt ar tiem saistīto risku radītās problēmas. EESK uzskata, ka vislietderīgāk būtu izmantot “modeļa likumus”, uz ko balstīt visaptverošus globāla mēroga noteikumus, bet, kamēr tādu nav, ir jārod risinājums ES līmenī. |
| --- | --- |

1.1

Sociālo tīklu individuālā un kolektīvā ietekme, kā arī to turpmākā attīstība un izraisītās sekas liek ES iestādēm par prioritāru uzdevumu uzskatīt tādu saistošu pārvalstisku un nesaistošu pasākumu pieņemšanu, kuri veicina pašregulējumu vai, vēlams, kopregulējumu, ir saskaņā ar “Digitālo programmu” un kuru mērķis ir dinamiskā vienotajā tirgū sekmēt minēto tīklu atbildīgu un gudru izmantošanu un pārvarēt ar tiem saistīto risku radītās problēmas. EESK uzskata, ka vislietderīgāk būtu izmantot “modeļa likumus”, uz ko balstīt visaptverošus globāla mēroga noteikumus, bet, kamēr tādu nav, ir jārod risinājums ES līmenī.

| 1.2 | Ja pieņemtu noteikumus pārejai uz pašregulējumu vai kopregulējumu, tiem jābūt pagaidu noteikumiem, un to piemērošana regulāri jāizvērtē. Ja tos neievēro, ir jāpieņem un jāpiemēro saistošas normas. |
| --- | --- |

1.2

Ja pieņemtu noteikumus pārejai uz pašregulējumu vai kopregulējumu, tiem jābūt pagaidu noteikumiem, un to piemērošana regulāri jāizvērtē. Ja tos neievēro, ir jāpieņem un jāpiemēro saistošas normas.

| 1.3 | Konkrēti EESK aicina Komisiju digitālo prasmju sekmēšanai rīkot izpratnes veidošanas un izglītošanas kampaņas, kuras galvenokārt paredzētas vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām un kuru mērķis ir novērst un mazināt sociālo tīklu neatbilstīgas izmantošanas nevēlamo ietekmi. Būtu jāizstrādā arī īpaši apmācību pasākumi vecāku izglītošanai par starpniecību un uzraudzību, lai sekmētu ziņošanu par neatļautu saturu tiešsaistē (“hotlines”) [palīdzības līnijas] un lai vecāki arī iesaistītos problēmas risināšanā. |
| --- | --- |

1.3

Konkrēti EESK aicina Komisiju digitālo prasmju sekmēšanai rīkot izpratnes veidošanas un izglītošanas kampaņas, kuras galvenokārt paredzētas vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām un kuru mērķis ir novērst un mazināt sociālo tīklu neatbilstīgas izmantošanas nevēlamo ietekmi. Būtu jāizstrādā arī īpaši apmācību pasākumi vecāku izglītošanai par starpniecību un uzraudzību, lai sekmētu ziņošanu par neatļautu saturu tiešsaistē (“hotlines”) [palīdzības līnijas] un lai vecāki arī iesaistītos problēmas risināšanā.

| 1.4 | Turklāt, lai sekmētu minētās iniciatīvas, ir arī jāizplata laba prakse piegādātāju pienākumu ievērošanā, jākontrolē reklāma un jāuzrauga ļoti jaunu lietotāju pārāk agrīna piekļuve. Visi šie pasākumi kopā var palīdzēt izskaust negatīvu attieksmi pret sociālajiem tīkliem, vienlaikus uzsverot to daudzās potenciālās iespējas un sinerģiju. Pastāv arī atkarība no sociālajiem tīkliem, par kuru vajadzētu informēt lietotājus un brīdināt gados jaunāko pusaudžu vecākus, jo šo pusaudžu atkarības risks ir visaugstākais. |
| --- | --- |

1.4

Turklāt, lai sekmētu minētās iniciatīvas, ir arī jāizplata laba prakse piegādātāju pienākumu ievērošanā, jākontrolē reklāma un jāuzrauga ļoti jaunu lietotāju pārāk agrīna piekļuve. Visi šie pasākumi kopā var palīdzēt izskaust negatīvu attieksmi pret sociālajiem tīkliem, vienlaikus uzsverot to daudzās potenciālās iespējas un sinerģiju. Pastāv arī atkarība no sociālajiem tīkliem, par kuru vajadzētu informēt lietotājus un brīdināt gados jaunāko pusaudžu vecākus, jo šo pusaudžu atkarības risks ir visaugstākais.

| 1.5 | Būtu jāsekmē tiesību uz privātumu aizsardzība, ņemot vērā iejaukšanos privātajā dzīvē darba attiecību un jauno tehnoloģiju, un īpaši sociālo tīklu, izmantošanas kontekstā, sociālajiem partneriem regulējot šo jautājumu attiecīgajos līgumos. |
| --- | --- |

1.5

Būtu jāsekmē tiesību uz privātumu aizsardzība, ņemot vērā iejaukšanos privātajā dzīvē darba attiecību un jauno tehnoloģiju, un īpaši sociālo tīklu, izmantošanas kontekstā, sociālajiem partneriem regulējot šo jautājumu attiecīgajos līgumos.

| 1.6 | Visbeidzot EESK atgādina (1), ka tā vēlētos, lai tiktu publicēts ES tiešsaites tiesību kodekss, kurā skaidrā un pieejamā veidā apkopotas ES spēkā esošās digitālo lietotāju tiesības, kas sekmē tīklu atbildīgu lietošanu, ar tiem saistīto traucējumu novēršanu un tādas prakses izskaušanu, kuru var uzskatīt par negodīgu vai kaitīgu, īpaši ļoti kontekstualizētas reklāmas gadījumos. |
| --- | --- |

1.6

Visbeidzot EESK atgādina (1), ka tā vēlētos, lai tiktu publicēts ES tiešsaites tiesību kodekss, kurā skaidrā un pieejamā veidā apkopotas ES spēkā esošās digitālo lietotāju tiesības, kas sekmē tīklu atbildīgu lietošanu, ar tiem saistīto traucējumu novēršanu un tādas prakses izskaušanu, kuru var uzskatīt par negodīgu vai kaitīgu, īpaši ļoti kontekstualizētas reklāmas gadījumos.

2.   Ievads

| 2.1 | Šis pašiniciatīvas atzinums ir izstrādāts ar trīskāršu mērķi:






  a) | papildināt iepriekšējos pētījumus, paziņojumus (“Paziņojums par nākotnes tīkliem un internetu” (SEC(2008) 2507)(SEC(2008) 2516)) un atzinumus (2); |
| --- | --- | --- |

2.1

Šis pašiniciatīvas atzinums ir izstrādāts ar trīskāršu mērķi:

a)

papildināt iepriekšējos pētījumus, paziņojumus (“Paziņojums par nākotnes tīkliem un internetu” (SEC(2008) 2507)(SEC(2008) 2516)) un atzinumus (2);

| b) | vērst uzmanību uz vienošanos par pašregulējumu “Drošāki sociālo kontaktu veidošanas principi Eiropas Savienībai” (2009. gada 10. februāris); |
| --- | --- |

b)

vērst uzmanību uz vienošanos par pašregulējumu “Drošāki sociālo kontaktu veidošanas principi Eiropas Savienībai” (2009. gada 10. februāris);

| c) | ierosināt pasākumus, kas īstenojami saistībā ar Digitālo programmu Eiropai (COM(2010) 245 final/2). |
| --- | --- |

c)

ierosināt pasākumus, kas īstenojami saistībā ar Digitālo programmu Eiropai (COM(2010) 245 final/2).

| 2.2 | Pēdējos gados vērojamais digitālās sabiedrības uzplaukums kopumā, kā arī konkrēti virtuālo kopienu arvien straujākā izplatīšanās rada nepieciešamību pieņemt politikas pasākumus, kas virzīti uz sociālo tīklu atbildīgu izmantošanu un ar tiem saistītu apdraudējumu un problēmu novēršanu un aizsardzību pret tiem. |
| --- | --- |

2.2

Pēdējos gados vērojamais digitālās sabiedrības uzplaukums kopumā, kā arī konkrēti virtuālo kopienu arvien straujākā izplatīšanās rada nepieciešamību pieņemt politikas pasākumus, kas virzīti uz sociālo tīklu atbildīgu izmantošanu un ar tiem saistītu apdraudējumu un problēmu novēršanu un aizsardzību pret tiem.

| 2.3 | Nepārtrauktā evolūcija un telpiskā dimensija, kas sociālajiem tīkliem piemīt kopš to izveides, liek pastāvīgi pārskatīt to koncepciju un pieeju tiem. Tomēr ir iespējams vienoties par dažām to pamatīpašībām un principiem, kas nepieciešami atbilstīgu rīcības jomu apzināšanai. |
| --- | --- |

2.3

Nepārtrauktā evolūcija un telpiskā dimensija, kas sociālajiem tīkliem piemīt kopš to izveides, liek pastāvīgi pārskatīt to koncepciju un pieeju tiem. Tomēr ir iespējams vienoties par dažām to pamatīpašībām un principiem, kas nepieciešami atbilstīgu rīcības jomu apzināšanai.

| 2.4 | Tāpēc var uzskatīt, ka sociālos tīklus kā kompleksos apstākļos notiekošas brīvprātīgas sociālās mijiedarbības līdzekļus uztur dinamiska savstarpēja apmaiņa atvērtā pozitīvas atgriezeniskās saites sistēmā. |
| --- | --- |

2.4

Tāpēc var uzskatīt, ka sociālos tīklus kā kompleksos apstākļos notiekošas brīvprātīgas sociālās mijiedarbības līdzekļus uztur dinamiska savstarpēja apmaiņa atvērtā pozitīvas atgriezeniskās saites sistēmā.

| 2.5 | Tādējādi tīklu un to izmantošanas veidu, kā arī lietotāju profilu un satura daudzveidība rada jaunu un progresīvu procesu, kura norises vispārējos noteikumus vajadzētu precīzi definēt, un tāpēc periodiski būtu jāveic attiecīgs darbs “uz vietas”, kā arī darbs ar mērķi vairāk uzzināt par lietotāju iekļaušanos vienā vai vairākos noteiktos tīklos. Tas ļautu arī paredzēt tehnoloģiski neitrālus noteikumus, kas vajadzīgi skatāmajai jomai raksturīgā elastīgā pielāgošanās procesā. |
| --- | --- |

2.5

Tādējādi tīklu un to izmantošanas veidu, kā arī lietotāju profilu un satura daudzveidība rada jaunu un progresīvu procesu, kura norises vispārējos noteikumus vajadzētu precīzi definēt, un tāpēc periodiski būtu jāveic attiecīgs darbs “uz vietas”, kā arī darbs ar mērķi vairāk uzzināt par lietotāju iekļaušanos vienā vai vairākos noteiktos tīklos. Tas ļautu arī paredzēt tehnoloģiski neitrālus noteikumus, kas vajadzīgi skatāmajai jomai raksturīgā elastīgā pielāgošanās procesā.

| 2.6 | Savukārt šajā atzinumā ierosinātie pasākumi palīdz sasniegt kopīgo mērķi, kas izvirzīts stratēģijā “Eiropa 2020”, — gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi (COM(2010) 2020 final). Tādējādi sociālo tīklu koncepcija vieno zināšanu sabiedrību un kolektīvos resursus tīmeklī (crowdsourcing), atbalstu lietotāju lielākai aktivitātei un atbildībai un efektīvu virtuālo tirgu vai vēlmi sadarboties un sociālo integrāciju. |
| --- | --- |

2.6

Savukārt šajā atzinumā ierosinātie pasākumi palīdz sasniegt kopīgo mērķi, kas izvirzīts stratēģijā “Eiropa 2020”, — gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi (COM(2010) 2020 final). Tādējādi sociālo tīklu koncepcija vieno zināšanu sabiedrību un kolektīvos resursus tīmeklī (crowdsourcing), atbalstu lietotāju lielākai aktivitātei un atbildībai un efektīvu virtuālo tirgu vai vēlmi sadarboties un sociālo integrāciju.

| 2.7 | Tomēr ir svarīgi ne tikai uzlabot infrastruktūras, lai nodrošinātu ātru, drošu, nediskriminējošu pieeju visiem bez izņēmuma, vienlaikus sekmējot atbildīgu digitālo pilsoniskumu, bet arī pilsoņiem garantēt tiesību efektīvu izmantošanu digitālā vidē (vārda un informācijas brīvība, personas datu un privātuma aizsardzība, pārredzamības prasības un universāli telefona un funkcionāla interneta pakalpojumi un pakalpojumu kvalitātes minimums) (COM(2010) 245 final/2). |
| --- | --- |

2.7

Tomēr ir svarīgi ne tikai uzlabot infrastruktūras, lai nodrošinātu ātru, drošu, nediskriminējošu pieeju visiem bez izņēmuma, vienlaikus sekmējot atbildīgu digitālo pilsoniskumu, bet arī pilsoņiem garantēt tiesību efektīvu izmantošanu digitālā vidē (vārda un informācijas brīvība, personas datu un privātuma aizsardzība, pārredzamības prasības un universāli telefona un funkcionāla interneta pakalpojumi un pakalpojumu kvalitātes minimums) (COM(2010) 245 final/2).

| 2.8 | Sociālo tīklu izmantošanā būtisks elements ir privātums. EESK jau ir paudusi viedokli par priekšlikumu datu aizsardzības regulai, nepārprotami atbalstot iespēju lietotājiem kontrolēt savus personas datus (“tiesības tikt aizmirstam”) un saglabāt privātumu, t.i, piekrišanai visos gadījumos jābūt skaidrai vai nepārprotami paustai, un tā nevar būt netieša. |
| --- | --- |

2.8

Sociālo tīklu izmantošanā būtisks elements ir privātums. EESK jau ir paudusi viedokli par priekšlikumu datu aizsardzības regulai, nepārprotami atbalstot iespēju lietotājiem kontrolēt savus personas datus (“tiesības tikt aizmirstam”) un saglabāt privātumu, t.i, piekrišanai visos gadījumos jābūt skaidrai vai nepārprotami paustai, un tā nevar būt netieša.

| 2.9 | Interneta meklētājprogrammām automātiski jānodrošina drošības un privātuma standarti, lai novērstu to profila indeksāciju un lai nodrošinātu īpaši neizpaužamu datu aizsardzību. |
| --- | --- |

2.9

Interneta meklētājprogrammām automātiski jānodrošina drošības un privātuma standarti, lai novērstu to profila indeksāciju un lai nodrošinātu īpaši neizpaužamu datu aizsardzību.

| 2.10 | Turklāt nozarē būtu jāuzlabo tirgus pārvaldība, gan attiecībā uz piegādātāju integrāciju, gan tādu konkrētu un saistošu pasākumu ievērošanu, kas skar viņu izmantoto praksi, tostarp arī reklāmas kontroles jomā, gan attiecībā uz pieejamās informācijas izmantošanu vai atbilstošu tirdzniecības nišu radīšanu (piemēram, apdrošināšanas prēmijas risku, kas saistīti ar lietotāju tiesībām sociālajos tīklos, segšanai). |
| --- | --- |

2.10

Turklāt nozarē būtu jāuzlabo tirgus pārvaldība, gan attiecībā uz piegādātāju integrāciju, gan tādu konkrētu un saistošu pasākumu ievērošanu, kas skar viņu izmantoto praksi, tostarp arī reklāmas kontroles jomā, gan attiecībā uz pieejamās informācijas izmantošanu vai atbilstošu tirdzniecības nišu radīšanu (piemēram, apdrošināšanas prēmijas risku, kas saistīti ar lietotāju tiesībām sociālajos tīklos, segšanai).

| 2.11 | Tomēr kopīgas atbildības ietvaros lietotājiem būs jāievēro norādes un vadlīnijas, ko attiecīgās iestādes izvirza, lai garantētu sociālo tīklu pārdomātu un atbildīgu izmantošanu (“lietotāju sociālā atbildība”), tādā veidā, lai optimizētu pieejamos resursus un nostiprinātu priekšrocības, ko sniedz informācijas izplatīšana un pārskatāmība apstākļos, kurus raksturo sadarbība, kas papildus katra tīkla galvenajiem mērķiem sekmē zināšanu apguvi un daudzkultūru bagātināšanos. Lai gan dažkārt legalitātes pamatā ir kļūdainais priekšstats, ka lietotājs noteikti ir informēts un apzinīgs, statistikas dati liecina, ka faktiski nosacījumus lasa tikai viens no 1000 lietotājiem. |
| --- | --- |

2.11

Tomēr kopīgas atbildības ietvaros lietotājiem būs jāievēro norādes un vadlīnijas, ko attiecīgās iestādes izvirza, lai garantētu sociālo tīklu pārdomātu un atbildīgu izmantošanu (“lietotāju sociālā atbildība”), tādā veidā, lai optimizētu pieejamos resursus un nostiprinātu priekšrocības, ko sniedz informācijas izplatīšana un pārskatāmība apstākļos, kurus raksturo sadarbība, kas papildus katra tīkla galvenajiem mērķiem sekmē zināšanu apguvi un daudzkultūru bagātināšanos. Lai gan dažkārt legalitātes pamatā ir kļūdainais priekšstats, ka lietotājs noteikti ir informēts un apzinīgs, statistikas dati liecina, ka faktiski nosacījumus lasa tikai viens no 1000 lietotājiem.

3.   Sociālo tīklu pašreizējā dinamika

| 3.1 | Pēdējos gados sociālie tīkli ir strauji izvērsušies, lietotāju skaitam ievērojami palielinoties. 2010. gadā tika lēsts, ka kopējais lietotāju, pārsvarā jauniešu, skaits pasaulē tuvojās 1 000 miljoniem un salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu bija palielinājies par 23 %. Ar datiem par sociālo tīklu koeficientiem katrai valstij var iepazīties īpaši šim nolūkam izstrādātajās sociālo tīklu pasaules kartēs. |
| --- | --- |

3.1

Pēdējos gados sociālie tīkli ir strauji izvērsušies, lietotāju skaitam ievērojami palielinoties. 2010. gadā tika lēsts, ka kopējais lietotāju, pārsvarā jauniešu, skaits pasaulē tuvojās 1 000 miljoniem un salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu bija palielinājies par 23 %. Ar datiem par sociālo tīklu koeficientiem katrai valstij var iepazīties īpaši šim nolūkam izstrādātajās sociālo tīklu pasaules kartēs.

| 3.2 | Lietotāju jauniešu procentuālais skaits ir daudz lielāks nekā citu vecuma grupu lietotāju skaits. Saskaņā ar Eurostat datiem Eiropas Savienībā četras piektdaļas interneta lietotāju vecumā no 16 līdz 24 gadiem 2010. gada beigās internetu izmantoja minētajam mērķim, salīdzinājumā ar divām piektdaļām personu vecumā no 25 līdz 54 gadiem un mazāk par vienu piektdaļu personu vecumā no 55 līdz 74 gadiem (Skatīt Komisijas aptauju “Risk and Safety” (Risks un drošība)). EESK pašreiz izstrādā atzinumu par reklāmu, kas vērsta uz bērniem. |
| --- | --- |

3.2

Lietotāju jauniešu procentuālais skaits ir daudz lielāks nekā citu vecuma grupu lietotāju skaits. Saskaņā ar Eurostat datiem Eiropas Savienībā četras piektdaļas interneta lietotāju vecumā no 16 līdz 24 gadiem 2010. gada beigās internetu izmantoja minētajam mērķim, salīdzinājumā ar divām piektdaļām personu vecumā no 25 līdz 54 gadiem un mazāk par vienu piektdaļu personu vecumā no 55 līdz 74 gadiem (Skatīt Komisijas aptauju “Risk and Safety” (Risks un drošība)). EESK pašreiz izstrādā atzinumu par reklāmu, kas vērsta uz bērniem.

| 3.3 | Sociālie tīkli to lietotājiem paver ļoti daudzveidīgas iespējas. Sociālais tīkls dod iespēju sazināties ar draugiem un ģimenes locekļiem tālumā, iegūt jaunus draugus, apmainīties ar multimediju informāciju, sekmēt darba attiecības, iepazīstināt ar projektiem, iepazīstināt ar sevi profesionāli un sociāli, izteikt vai aizstāvēt idejas un intereses u.c. Jaunākajos sociālajos tīklos, piemēram, Instagram, Pinterest un Tumblr, kuru lietotāju skaits jau ir lielāks nekā YouTube, LinkedIn un Google+ tīklos, minētās iespējas tādās jomās kā attēlu pārraide, datu vizualizācija un video ir vēl plašākas. |
| --- | --- |

3.3

Sociālie tīkli to lietotājiem paver ļoti daudzveidīgas iespējas. Sociālais tīkls dod iespēju sazināties ar draugiem un ģimenes locekļiem tālumā, iegūt jaunus draugus, apmainīties ar multimediju informāciju, sekmēt darba attiecības, iepazīstināt ar projektiem, iepazīstināt ar sevi profesionāli un sociāli, izteikt vai aizstāvēt idejas un intereses u.c. Jaunākajos sociālajos tīklos, piemēram, Instagram, Pinterest un Tumblr, kuru lietotāju skaits jau ir lielāks nekā YouTube, LinkedIn un Google+ tīklos, minētās iespējas tādās jomās kā attēlu pārraide, datu vizualizācija un video ir vēl plašākas.

| 3.4 | Tomēr lietotāji par īpaši svarīgu uzskata iespēju ar saturu dalīties nekavējoties un plašā personu lokā, galvenokārt ar tādām personām, kuras satiktas ārpus sociālajiem tīkliem (ģimene, draugi, paziņas), vienlaikus sociālos tīklus izmantojot arī tam, lai iegūtu jaunus paziņas. |
| --- | --- |

3.4

Tomēr lietotāji par īpaši svarīgu uzskata iespēju ar saturu dalīties nekavējoties un plašā personu lokā, galvenokārt ar tādām personām, kuras satiktas ārpus sociālajiem tīkliem (ģimene, draugi, paziņas), vienlaikus sociālos tīklus izmantojot arī tam, lai iegūtu jaunus paziņas.

| 3.5 | Sakarā ar jaunu attiecību modeli jāuzsver ar sociālo tīklu attīstību saistītie pozitīvie aspekti un īpaši to ieguldījums (3):






  — | vārda brīvības garantēšanā noteiktā sociālā un politiskā situācijā; |
| --- | --- | --- |

3.5

Sakarā ar jaunu attiecību modeli jāuzsver ar sociālo tīklu attīstību saistītie pozitīvie aspekti un īpaši to ieguldījums (3):

—

vārda brīvības garantēšanā noteiktā sociālā un politiskā situācijā;

| — | tiešsaistes kopienu izveidē un apvienošanā; |
| --- | --- |

—

tiešsaistes kopienu izveidē un apvienošanā;

| — | draugu un ģimenes locekļu atrašanā un sastapšanā, nodrošinot savstarpējas saziņas iespēju; |
| --- | --- |

—

draugu un ģimenes locekļu atrašanā un sastapšanā, nodrošinot savstarpējas saziņas iespēju;

| — | nepilngadīgos apdraudošu situāciju novēršanā un viņiem sniegtajā iespējā lūgt palīdzību, izmatojot sociālos komunikācijas tīklus; |
| --- | --- |

—

nepilngadīgos apdraudošu situāciju novēršanā un viņiem sniegtajā iespējā lūgt palīdzību, izmatojot sociālos komunikācijas tīklus;

| — | preču un pakalpojumu reklamēšanā un e-tirdzniecības palielināšanā; |
| --- | --- |

—

preču un pakalpojumu reklamēšanā un e-tirdzniecības palielināšanā;

| — | tāpat jāņem vērā jaunā pieeja sociālajiem tīkliem kā mobilitāti sekmējošam elementam. |
| --- | --- |

—

tāpat jāņem vērā jaunā pieeja sociālajiem tīkliem kā mobilitāti sekmējošam elementam.

| 3.6 | Sociālo tīklu izmantošana pieaug vienlaikus ar to piemērošanas jomu paplašināšanos, lietotājiem tīklu darbībā iesaistoties daudzveidīgas motivācijas dēļ, piemēram: komunikācija ģimenē un sabiedrībā, komerciālas un izklaidējošas informācijas apmaiņa, izklaide un brīvais laiks, personīgās un emocionālās attiecības, piekļuve zināšanām un mācību turpināšana, darba un profesionālā vide, pilsoniskā līdzdalība un brīvprātīgā darbība, viedokļu un ideju apspriešana utt. |
| --- | --- |

3.6

Sociālo tīklu izmantošana pieaug vienlaikus ar to piemērošanas jomu paplašināšanos, lietotājiem tīklu darbībā iesaistoties daudzveidīgas motivācijas dēļ, piemēram: komunikācija ģimenē un sabiedrībā, komerciālas un izklaidējošas informācijas apmaiņa, izklaide un brīvais laiks, personīgās un emocionālās attiecības, piekļuve zināšanām un mācību turpināšana, darba un profesionālā vide, pilsoniskā līdzdalība un brīvprātīgā darbība, viedokļu un ideju apspriešana utt.

| 3.7 | Jāņem vērā, ka “interneta kopienas sevi uzskata un liek sevi uztvert kā vidi, kas vienlīdzīga fiziskajai pasaulei, kurā spēles noteikumus attiecīgajā vidē nenosaka lietotājs. Piereģistrējoties lietotājs pieņem līguma noteikumus, kurus paredzējis pakalpojuma sniedzējs, kaut gan pakalpojums šķiet esam bezmaksas. Tomēr darījums pastāv: mēs sniedzam savus personas datus. Piereģistrējoties kādā sociālā tīklā, mēs parasti nepārbaudām juridisko informāciju, nezinām, kas var notikt ar mūsu datiem vai kā ir izveidota vide un kas un ar kādu mērķi var piekļūt mūsu datiem” (El Derecho Fundamental a la Protección de Datos: Guía del Ciudadano.[Pamattiesības uz datu aizsardzību: ceļvedis sabiedrībai]. Spānijas datu aizsardzības aģentūra, 2011. gada janvāris (https://www.agpd.es/portalwebAGPD/index-ides-idphp.php)). |
| --- | --- |

3.7

Jāņem vērā, ka “interneta kopienas sevi uzskata un liek sevi uztvert kā vidi, kas vienlīdzīga fiziskajai pasaulei, kurā spēles noteikumus attiecīgajā vidē nenosaka lietotājs. Piereģistrējoties lietotājs pieņem līguma noteikumus, kurus paredzējis pakalpojuma sniedzējs, kaut gan pakalpojums šķiet esam bezmaksas. Tomēr darījums pastāv: mēs sniedzam savus personas datus. Piereģistrējoties kādā sociālā tīklā, mēs parasti nepārbaudām juridisko informāciju, nezinām, kas var notikt ar mūsu datiem vai kā ir izveidota vide un kas un ar kādu mērķi var piekļūt mūsu datiem” (El Derecho Fundamental a la Protección de Datos: Guía del Ciudadano.[Pamattiesības uz datu aizsardzību: ceļvedis sabiedrībai]. Spānijas datu aizsardzības aģentūra, 2011. gada janvāris (https://www.agpd.es/portalwebAGPD/index-ides-idphp.php)).

| 3.8 | Tomēr sociālo tīklu lietotājiem ir sajūta, ka virtuālās telpas pieder viņiem, ka tie ir viņi, kas rada un kontrolē to saturu un pievienoto informāciju. Brīvības un ietekmes sajūta, ko sociālie tīkli dod saviem lietotājiem, daudzos gadījumos var traucēt saprast, ka spēles noteikumus paredz citi, kuri viņus kontrolē un kuriem tāpēc ir patiesā vara pār datu nesēju un visu tās saturu, tādējādi nosakot ierobežojumus, kurus uzskata par vajadzīgiem (tostarp attiecībā uz lietotāju vecumu, neradot reālus šķēršļus piekļuvei). |
| --- | --- |

3.8

Tomēr sociālo tīklu lietotājiem ir sajūta, ka virtuālās telpas pieder viņiem, ka tie ir viņi, kas rada un kontrolē to saturu un pievienoto informāciju. Brīvības un ietekmes sajūta, ko sociālie tīkli dod saviem lietotājiem, daudzos gadījumos var traucēt saprast, ka spēles noteikumus paredz citi, kuri viņus kontrolē un kuriem tāpēc ir patiesā vara pār datu nesēju un visu tās saturu, tādējādi nosakot ierobežojumus, kurus uzskata par vajadzīgiem (tostarp attiecībā uz lietotāju vecumu, neradot reālus šķēršļus piekļuvei).

| 3.9 | Vienlaikus tiek sekmēta vienošanās par ētikas kodeksu pieņemšanu, lai aizsargātu sociālo tīklu atbilstošas izmantošanas vērtības saskaņā ar noteiktajiem mērķiem. Tas var būt brīvprātīgs pašregulējums vai attiecīgs kopregulējums veiktās darbības kontrolei. |
| --- | --- |

3.9

Vienlaikus tiek sekmēta vienošanās par ētikas kodeksu pieņemšanu, lai aizsargātu sociālo tīklu atbilstošas izmantošanas vērtības saskaņā ar noteiktajiem mērķiem. Tas var būt brīvprātīgs pašregulējums vai attiecīgs kopregulējums veiktās darbības kontrolei.

| 3.10 | Tomēr sociālo tīklu lietotāji ir pakļauti dažādiem riskiem, kas saistīti ar šo tīklu izmantošanu. Daži no šiem riskiem ir vispārēji un raksturīgi jebkuram interneta lietošanas veidam, taču specifiskās ar sociālajiem tīkliem saistītās problēmas ir vēl izteiktākas tādu īpašu aspektu dēļ kā, piemēram, miljoniem iedzīvotāju sniegtu datu koncentrācija, lielākoties tādu jauniešu dalība, kuri nav iepriekš ne apmācīti par pārdomātu un atbildīgu sociālo tīklu izmantošanu, ne brīdināti par tajos sastopamajiem apdraudējumiem (ne vecāki, ne skolotāji parasti nevar nodot attiecīgas zināšanas, kas iegūtas, pamatojoties uz personisko pieredzi). Arī tas, ka trūkst zināšanu par problēmām un izaicinājumiem, kas rodas līdz ar tādas pilnīgi jaunas jomas kā sociālie tīkli attīstību, tīmekļa lietotājiem liek darboties gandrīz eksperimentālos apstākļos. |
| --- | --- |

3.10

Tomēr sociālo tīklu lietotāji ir pakļauti dažādiem riskiem, kas saistīti ar šo tīklu izmantošanu. Daži no šiem riskiem ir vispārēji un raksturīgi jebkuram interneta lietošanas veidam, taču specifiskās ar sociālajiem tīkliem saistītās problēmas ir vēl izteiktākas tādu īpašu aspektu dēļ kā, piemēram, miljoniem iedzīvotāju sniegtu datu koncentrācija, lielākoties tādu jauniešu dalība, kuri nav iepriekš ne apmācīti par pārdomātu un atbildīgu sociālo tīklu izmantošanu, ne brīdināti par tajos sastopamajiem apdraudējumiem (ne vecāki, ne skolotāji parasti nevar nodot attiecīgas zināšanas, kas iegūtas, pamatojoties uz personisko pieredzi). Arī tas, ka trūkst zināšanu par problēmām un izaicinājumiem, kas rodas līdz ar tādas pilnīgi jaunas jomas kā sociālie tīkli attīstību, tīmekļa lietotājiem liek darboties gandrīz eksperimentālos apstākļos.

| 3.11 | Tāpēc uztraukums sabiedrībā ir reakcija, kuru kombinēti izraisījusi tehnoloģija, kas ātri attīstās, un jaunas un vecākiem nepazīstamas sociālo sakaru telpas nepilngadīgajiem. Tāpat vērojama vēlme pēc sensācijas, mītu radīšana un neatbilstoša sabiedrības reakcija (UNICEF ziņojums “Child Safety Online”). |
| --- | --- |

3.11

Tāpēc uztraukums sabiedrībā ir reakcija, kuru kombinēti izraisījusi tehnoloģija, kas ātri attīstās, un jaunas un vecākiem nepazīstamas sociālo sakaru telpas nepilngadīgajiem. Tāpat vērojama vēlme pēc sensācijas, mītu radīšana un neatbilstoša sabiedrības reakcija (UNICEF ziņojums “Child Safety Online”).

| 3.12 | Dažādi iespējamie apdraudējumi ir: psiholoģiskas traumas, ko rada šādās vietnēs izplatīti apvainojumi, seksuāla uzmākšanās bērniem un jauniešiem (ļaunprātīga izmantošana, iebiedēšana un iedraudzināšana tiešsaistē), atkārtota psiholoģiskā vajāšana no priekšnieka, kolēģu vai padoto darbinieku puses kādā organizācijā (mobbing), iebiedēšana darbavietā, uzņēmumiem iejaucoties darbinieku privātajā dzīvē vai viedu telefonpakalpojumu pārmērīgas izmantošanas dēļ, kailu vai puskailu pusaudžu fotogrāfiju vai videoierakstu izplatīšana, kas var būt pašu pusaudžu vai citu personu izplatītie materiāli (sexting); bērnu seksualizēšana ar sociālo tīklu starpniecību, atklāta prostitūcijas vai eskorta pakalpojumu reklāma; privātuma, reputācijas un personas cieņas atkārtota aizskaršana, uzbrukumi vietnes lietotāju fiziskai un garīgai labklājībai, pamudinājumi uz vardarbību, rasismu un ksenofobiju, totalitāras ideoloģijas, kas ir fašistiska vai popularizē nacismu, izplatīšana, jauniešu pašnāvības, ko, iespējams, izraisījusi konkrētas intīma rakstura informācijas izplatīšana šādos tīklos. |
| --- | --- |

3.12

Dažādi iespējamie apdraudējumi ir: psiholoģiskas traumas, ko rada šādās vietnēs izplatīti apvainojumi, seksuāla uzmākšanās bērniem un jauniešiem (ļaunprātīga izmantošana, iebiedēšana un iedraudzināšana tiešsaistē), atkārtota psiholoģiskā vajāšana no priekšnieka, kolēģu vai padoto darbinieku puses kādā organizācijā (mobbing), iebiedēšana darbavietā, uzņēmumiem iejaucoties darbinieku privātajā dzīvē vai viedu telefonpakalpojumu pārmērīgas izmantošanas dēļ, kailu vai puskailu pusaudžu fotogrāfiju vai videoierakstu izplatīšana, kas var būt pašu pusaudžu vai citu personu izplatītie materiāli (sexting); bērnu seksualizēšana ar sociālo tīklu starpniecību, atklāta prostitūcijas vai eskorta pakalpojumu reklāma; privātuma, reputācijas un personas cieņas atkārtota aizskaršana, uzbrukumi vietnes lietotāju fiziskai un garīgai labklājībai, pamudinājumi uz vardarbību, rasismu un ksenofobiju, totalitāras ideoloģijas, kas ir fašistiska vai popularizē nacismu, izplatīšana, jauniešu pašnāvības, ko, iespējams, izraisījusi konkrētas intīma rakstura informācijas izplatīšana šādos tīklos.

| 3.13 | Juristi brīdina, ka daudzu šādu tīklu vispārīgos lietošanas noteikumos minēts, ka lietotāja radītā satura autortiesības tiek pārnestas no lietotāja uz platformu, un daudzi tīmekļa lietotāji to nezina. |
| --- | --- |

3.13

Juristi brīdina, ka daudzu šādu tīklu vispārīgos lietošanas noteikumos minēts, ka lietotāja radītā satura autortiesības tiek pārnestas no lietotāja uz platformu, un daudzi tīmekļa lietotāji to nezina.

| 3.14 | Norādot uz apdraudējumiem, kas saistīti ar sociālo tīklu nelikumīgu vai kaitējošu, un īpaši ar nepilngadīgajiem saistītu, izmantošanu, jāmin arī tie riski, kas attiecas uz katram lietotājam pašam piemītošo lietošanas veidu un kas var ietekmēt viņa dzīves normālu norisi gan ģimenē, gan darbā un sabiedrībā. Pastāv arī risks saistībā ar maksājumiem tiešsaistē, kas nepilngadīgos varētu mudināt iepirkties. |
| --- | --- |

3.14

Norādot uz apdraudējumiem, kas saistīti ar sociālo tīklu nelikumīgu vai kaitējošu, un īpaši ar nepilngadīgajiem saistītu, izmantošanu, jāmin arī tie riski, kas attiecas uz katram lietotājam pašam piemītošo lietošanas veidu un kas var ietekmēt viņa dzīves normālu norisi gan ģimenē, gan darbā un sabiedrībā. Pastāv arī risks saistībā ar maksājumiem tiešsaistē, kas nepilngadīgos varētu mudināt iepirkties.

| 3.15 | Vēl viens apdraudējums ir arī fiktīvas identitātes radīšana krāpšanas, pašapmāna vai fantāzijas nolūkā. Turklāt tīklos ir vieglāk nesaredzēt intīmās, privātās un publiskās jomas atšķirību, un tas sekmē teatrālu uzvedību un narcismu arī gadījumos, kad realitāte netiek pārveidota (Enrique Echeburúa un Paz de Corral). Pārmērīga virtuālā saziņa arī var negatīvi ietekmēt cilvēku savstarpējo attiecību kvalitāti, spēcīgas un tiešas attiecības aizstājot ar daudz vājākām un bieži vien nedrošākām attiecībām. Tādējādi lietotāji var sajusties vientuļi un pat aizstāt reālo dzīvi ar virtuālo dzīvi. |
| --- | --- |

3.15

Vēl viens apdraudējums ir arī fiktīvas identitātes radīšana krāpšanas, pašapmāna vai fantāzijas nolūkā. Turklāt tīklos ir vieglāk nesaredzēt intīmās, privātās un publiskās jomas atšķirību, un tas sekmē teatrālu uzvedību un narcismu arī gadījumos, kad realitāte netiek pārveidota (Enrique Echeburúa un Paz de Corral). Pārmērīga virtuālā saziņa arī var negatīvi ietekmēt cilvēku savstarpējo attiecību kvalitāti, spēcīgas un tiešas attiecības aizstājot ar daudz vājākām un bieži vien nedrošākām attiecībām. Tādējādi lietotāji var sajusties vientuļi un pat aizstāt reālo dzīvi ar virtuālo dzīvi.

| 3.16 | Izveidojas situācija, kad tīklu lietotāji zaudē modrību un viegli pieņem svešinieku draudzības piedāvājumus un jau pēc dažām sarunās pavadītām stundām nodod viņiem svarīgu, intīmu un privātu informāciju, piemēram, dzīvesvietas adresi, telefona numuru, vecāku vārdus u.c., proti, informāciju, kuru bieži izmanto jautājumos aizmirstas paroles atgūšanai. Tālāk var tikt atklāta arī cita konfidenciāla informācija par darbavietu, nākotnes plāniem, izmantotajām datorprogrammām u.c. |
| --- | --- |

3.16

Izveidojas situācija, kad tīklu lietotāji zaudē modrību un viegli pieņem svešinieku draudzības piedāvājumus un jau pēc dažām sarunās pavadītām stundām nodod viņiem svarīgu, intīmu un privātu informāciju, piemēram, dzīvesvietas adresi, telefona numuru, vecāku vārdus u.c., proti, informāciju, kuru bieži izmanto jautājumos aizmirstas paroles atgūšanai. Tālāk var tikt atklāta arī cita konfidenciāla informācija par darbavietu, nākotnes plāniem, izmantotajām datorprogrammām u.c.

| 3.17 | Tātad, kā tas norādīts attiecīgos pētījumos, sociālo tīklu lietotāji savā draugu lokā pieņem nepazīstamas personas, pamatojoties tikai uz labu profila fotogrāfiju, un pēc īsas sarunas tiešsaistē ir gatavi atklāt visu veidu personisko informāciju. Tā kā lielākā daļa šādu tīklu ir izveidoti, pamatojoties uz to, ka šiem “draugiem” ir neierobežota pieeja katra dalībnieka informācijai un datiem, var secināt, ka jebkuru pazīstamu vai nepazīstamu personu vispārēji un bez atlases pieņemot par draugu, faktiski tiek nodrošināta brīva pieeja visai informācijai, kas pieejama kādā tīklā. |
| --- | --- |

3.17

Tātad, kā tas norādīts attiecīgos pētījumos, sociālo tīklu lietotāji savā draugu lokā pieņem nepazīstamas personas, pamatojoties tikai uz labu profila fotogrāfiju, un pēc īsas sarunas tiešsaistē ir gatavi atklāt visu veidu personisko informāciju. Tā kā lielākā daļa šādu tīklu ir izveidoti, pamatojoties uz to, ka šiem “draugiem” ir neierobežota pieeja katra dalībnieka informācijai un datiem, var secināt, ka jebkuru pazīstamu vai nepazīstamu personu vispārēji un bez atlases pieņemot par draugu, faktiski tiek nodrošināta brīva pieeja visai informācijai, kas pieejama kādā tīklā.

| 3.18 | Tāpēc programmas “Drošāks internets” ietvaros ir svarīgi uzsvērt informācijas kampaņas ar mērķi sniegt padomus par dažādu pakalpojumu lietošanas un privātuma noteikumu izpratni pirms tādu pakalpojumu izmantošanas, par to, cik svarīgi ir labi apsvērt lēmumu par publiskošanu, par paroles izmantošanu, par informācijas, kuru ir vēlēšanās atklāt, analīzi un par to, kā kontrolēt, kurām personām tā būs pieejama, par kontaktu sarakstu un datorvīrusu infekcijas risku. Īpaši ir vajadzīga informācija par pieejamo palīdzību gadījumos, kad kāds ir kļuvis par nelikumīgas rīcības upuri sociālajos tīklos. Tāpat nepieciešamas iniciatīvas attiecīgai pedagogu apmācībai un tādu mācību materiālu izstrādei, kas paredzēti agrīnai pilsoniskai un digitālai izglītībai. |
| --- | --- |

3.18

Tāpēc programmas “Drošāks internets” ietvaros ir svarīgi uzsvērt informācijas kampaņas ar mērķi sniegt padomus par dažādu pakalpojumu lietošanas un privātuma noteikumu izpratni pirms tādu pakalpojumu izmantošanas, par to, cik svarīgi ir labi apsvērt lēmumu par publiskošanu, par paroles izmantošanu, par informācijas, kuru ir vēlēšanās atklāt, analīzi un par to, kā kontrolēt, kurām personām tā būs pieejama, par kontaktu sarakstu un datorvīrusu infekcijas risku. Īpaši ir vajadzīga informācija par pieejamo palīdzību gadījumos, kad kāds ir kļuvis par nelikumīgas rīcības upuri sociālajos tīklos. Tāpat nepieciešamas iniciatīvas attiecīgai pedagogu apmācībai un tādu mācību materiālu izstrādei, kas paredzēti agrīnai pilsoniskai un digitālai izglītībai.

| 3.19 | Tādēļ ir ļoti svarīgi Komisijas programmās sniegt atbalstu lietotāju apvienībām un NVO, kas ir patiesi neatkarīgas no valsts iestādēm un uzņēmējiem un darbojas demokrātiski. |
| --- | --- |

3.19

Tādēļ ir ļoti svarīgi Komisijas programmās sniegt atbalstu lietotāju apvienībām un NVO, kas ir patiesi neatkarīgas no valsts iestādēm un uzņēmējiem un darbojas demokrātiski.

4.   Problēmas saistībā ar sociālo tīklu neatbilstošu izmantošanu

| 4.1 | Pasaules veselības organizācija uzskata: katru ceturto personu skar kāda problēma, kas saistīta ar jauno tehnoloģiju pārmērīgu izmantošanu. Bērni un pusaudži ir visneaizsargātākā iedzīvotāju grupa, kas saskaras ar šādu atkarību, jo, būdami vispieredzējušākie lietotāji, viņi ir arī vismazāk nobrieduši. |
| --- | --- |

4.1

Pasaules veselības organizācija uzskata: katru ceturto personu skar kāda problēma, kas saistīta ar jauno tehnoloģiju pārmērīgu izmantošanu. Bērni un pusaudži ir visneaizsargātākā iedzīvotāju grupa, kas saskaras ar šādu atkarību, jo, būdami vispieredzējušākie lietotāji, viņi ir arī vismazāk nobrieduši.

| 4.2 | Šādu atkarību sauc arī par “netoksisku”, “nemateriālu” vai “neķīmisku”. Daži eksperti uzskata, ka šādos gadījumos nevajadzētu runāt par “atkarību” stingrā nozīmē (izmantojot tādus terminus kā “jauna veida atkarība”, “sociālā atkarība”, “nemateriālā atkarība”), bet gan par pārmērīgu vai nepareizu izmantošanu. Savukārt citu ekspertu viedoklis ir tāds, ka termins “atkarība” ir atbilstošs, tāpat kā norādot uz atkarību, piemēram, no darba, iepirkšanās vai dzimumdzīves. |
| --- | --- |

4.2

Šādu atkarību sauc arī par “netoksisku”, “nemateriālu” vai “neķīmisku”. Daži eksperti uzskata, ka šādos gadījumos nevajadzētu runāt par “atkarību” stingrā nozīmē (izmantojot tādus terminus kā “jauna veida atkarība”, “sociālā atkarība”, “nemateriālā atkarība”), bet gan par pārmērīgu vai nepareizu izmantošanu. Savukārt citu ekspertu viedoklis ir tāds, ka termins “atkarība” ir atbilstošs, tāpat kā norādot uz atkarību, piemēram, no darba, iepirkšanās vai dzimumdzīves.

| 4.3 | Virtuālo sociālo tīklu pārmērīga lietošana var sekmēt izolētību, motivācijas trūkumu, intereses trūkumu par citiem tematiem, uzvedības traucējumus un finansiālas problēmas, kā arī mazkustīgu dzīvesveidu un lieko svaru. Tātad atkarības centrālais elements ir nespēja atteikties no ieraduma, kurš nosaka dzīvesveidu. Tas nozīmē, ka atkarību no sociālajiem tīkliem raksturo nevis attiecīgais rīcības veids, bet gan lietotāja attieksme pret šo atkarību (Alonso-Fernández, 1996. gads; Echeburúa y Corral, 2009. gads). |
| --- | --- |

4.3

Virtuālo sociālo tīklu pārmērīga lietošana var sekmēt izolētību, motivācijas trūkumu, intereses trūkumu par citiem tematiem, uzvedības traucējumus un finansiālas problēmas, kā arī mazkustīgu dzīvesveidu un lieko svaru. Tātad atkarības centrālais elements ir nespēja atteikties no ieraduma, kurš nosaka dzīvesveidu. Tas nozīmē, ka atkarību no sociālajiem tīkliem raksturo nevis attiecīgais rīcības veids, bet gan lietotāja attieksme pret šo atkarību (Alonso-Fernández, 1996. gads; Echeburúa y Corral, 2009. gads).

| 4.4 | Atkarība ietekmē galvenokārt garīgo veselību un izpaužas kā satraukuma, depresijas, apsēstības lēkmes, miega un personības traucējumi un bieži izraisa nežēlību, skandālus, satiksmes un darba negadījumus vai pašsavainošanos. |
| --- | --- |

4.4

Atkarība ietekmē galvenokārt garīgo veselību un izpaužas kā satraukuma, depresijas, apsēstības lēkmes, miega un personības traucējumi un bieži izraisa nežēlību, skandālus, satiksmes un darba negadījumus vai pašsavainošanos.

| 4.5 | Papildus var minēt problēmas, kas tieši ietekmē lietotāju fizisko veselību, proti, tādas fizioloģiskas problēmas kā sāpes mugurā, cīpslu iekaisumi, karpālā kanāla sindroms un redzes traucējumi. Tiek aizmirsts rūpēties par savu izskatu, rodas bezmiegs, mainās ēšanas ieradumi. |
| --- | --- |

4.5

Papildus var minēt problēmas, kas tieši ietekmē lietotāju fizisko veselību, proti, tādas fizioloģiskas problēmas kā sāpes mugurā, cīpslu iekaisumi, karpālā kanāla sindroms un redzes traucējumi. Tiek aizmirsts rūpēties par savu izskatu, rodas bezmiegs, mainās ēšanas ieradumi.

| 4.6 | Interneta lietošana vai pārmērīga lietošana ir saistīta ar psihosociālām izmaiņām, piemēram, psiholoģisku ievainojamību, stresa faktoriem un ģimenes un sabiedrības atbalstu. Daži riska faktori ir raksturīgi tieši gados jauniem sociālo tīklu pārmērīgiem lietotājiem. |
| --- | --- |

4.6

Interneta lietošana vai pārmērīga lietošana ir saistīta ar psihosociālām izmaiņām, piemēram, psiholoģisku ievainojamību, stresa faktoriem un ģimenes un sabiedrības atbalstu. Daži riska faktori ir raksturīgi tieši gados jauniem sociālo tīklu pārmērīgiem lietotājiem.

| 4.7 | Daži trauksmes signāli (negulēšana, svarīgu uzdevumu neveikšana, tuvu cilvēku sūdzības par tīkla izmantošanu, domas, kas vienmēr virzītas uz tīklu, pastāvīga neizdošanās samazināt savienojuma laiku, laika izjūtas zudums u.c.) parādās, pirms aizraušanās kļuvusi par atkarību. Ieklausoties šādos trauksmes signālos, pirms ir par vēlu, un izstrādājot novērtēšanas un diagnostikas instrumentus, var palīdzēt problēmu atklāt agrīnā stadijā un to ārstēt terapeitiski. |
| --- | --- |

4.7

Daži trauksmes signāli (negulēšana, svarīgu uzdevumu neveikšana, tuvu cilvēku sūdzības par tīkla izmantošanu, domas, kas vienmēr virzītas uz tīklu, pastāvīga neizdošanās samazināt savienojuma laiku, laika izjūtas zudums u.c.) parādās, pirms aizraušanās kļuvusi par atkarību. Ieklausoties šādos trauksmes signālos, pirms ir par vēlu, un izstrādājot novērtēšanas un diagnostikas instrumentus, var palīdzēt problēmu atklāt agrīnā stadijā un to ārstēt terapeitiski.

| 4.8 | Turklāt tam ir jāveltī publiskie resursi un preventīvi pasākumi (informācijas kampaņas, izglītības programmas, digitālo prasmju apgūšana, atbalsta līdzekļi, izsekojamība un brīdināšana par apdraudējumiem u.c.), īpašu uzmanību pievēršot vismazāk aizsargāto grupu vajadzībām. |
| --- | --- |

4.8

Turklāt tam ir jāveltī publiskie resursi un preventīvi pasākumi (informācijas kampaņas, izglītības programmas, digitālo prasmju apgūšana, atbalsta līdzekļi, izsekojamība un brīdināšana par apdraudējumiem u.c.), īpašu uzmanību pievēršot vismazāk aizsargāto grupu vajadzībām.

| 4.9 | Gadījumos, kad lietotājs ir spiests pārtraukt vai viņam neizdodas iegūt savienojumu, vai savienojums ir lēns, ir novēroti fiziski un psiholoģiski atrautības simptomi — garastāvokļa maiņa, nervozitāte, nepacietība, nomāktība, satraukums (Estévez, Bayón, De la Cruz un Fernández-Liria, 2009. gads; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón u.c., 2008. gads; Yang, Choe, Balty un Lee, 2005. gads). |
| --- | --- |

4.9

Gadījumos, kad lietotājs ir spiests pārtraukt vai viņam neizdodas iegūt savienojumu, vai savienojums ir lēns, ir novēroti fiziski un psiholoģiski atrautības simptomi — garastāvokļa maiņa, nervozitāte, nepacietība, nomāktība, satraukums (Estévez, Bayón, De la Cruz un Fernández-Liria, 2009. gads; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón u.c., 2008. gads; Yang, Choe, Balty un Lee, 2005. gads).

| 4.10 | Dažas personības īpašības vai emocionālie stāvokļi atsevišķos gadījumos var palielināt psiholoģisko noslieci uz atkarību: impulsivitāte, disforija (garīgā stāvokļa traucējums, kas subjektīvi izpaužas kā diskomforts un ko raksturo biežas garastāvokļa maiņas), neiecietība pret nepatīkamiem fiziskiem (sāpes, bezmiegs, nogurums) un psihiskiem (nepatika, raizes, atbildība) stimuliem un pārspīlēta tieksme pēc spēcīgām emocijām (Estévez, Bayón, De la Cruz un Fernández-Liria, 2009. gads; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón u.c., 2008. gads; Yang, Choe, Balty un Lee, 2005. gads). |
| --- | --- |

4.10

Dažas personības īpašības vai emocionālie stāvokļi atsevišķos gadījumos var palielināt psiholoģisko noslieci uz atkarību: impulsivitāte, disforija (garīgā stāvokļa traucējums, kas subjektīvi izpaužas kā diskomforts un ko raksturo biežas garastāvokļa maiņas), neiecietība pret nepatīkamiem fiziskiem (sāpes, bezmiegs, nogurums) un psihiskiem (nepatika, raizes, atbildība) stimuliem un pārspīlēta tieksme pēc spēcīgām emocijām (Estévez, Bayón, De la Cruz un Fernández-Liria, 2009. gads; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón u.c., 2008. gads; Yang, Choe, Balty un Lee, 2005. gads).

| 4.11 | Tomēr dažkārt atkarības pamatā ir personības problēma, piemēram, pārlieka kautrība, zems pašnovērtējums vai neapmierinātība ar savu izskatu, vai arī sava veida neatbilstoša cīņa ar ikdienas grūtībām. Turklāt iepriekšējas problēmas (depresija, uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms (ADHD), sociofobija vai naidīgums) arī palielina atkarības no interneta apdraudējumu (Estévez, Bayón, De la Cruz un Fernández-Liria, 2009. gads; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón u.c., 2008. gads; Yang, Choe, Balty un Lee, 2005. gads). |
| --- | --- |

4.11

Tomēr dažkārt atkarības pamatā ir personības problēma, piemēram, pārlieka kautrība, zems pašnovērtējums vai neapmierinātība ar savu izskatu, vai arī sava veida neatbilstoša cīņa ar ikdienas grūtībām. Turklāt iepriekšējas problēmas (depresija, uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms (ADHD), sociofobija vai naidīgums) arī palielina atkarības no interneta apdraudējumu (Estévez, Bayón, De la Cruz un Fernández-Liria, 2009. gads; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón u.c., 2008. gads; Yang, Choe, Balty un Lee, 2005. gads).

| 4.12 | Preventīvos stratēģiskos pasākumos būtiska nozīme ir gan vecāku, gan izglītības iestādes sniegtam atbalstam, kas palīdz iemācīties sociālos tīklus izmantot saprātīgi. Tāpat palīdz vienaudžu grupu atbalsts (draugi, kas ir pieredzējušāki, labāk apzinās apdraudējumus un var palīdzēt saviem vienaudžiem vai gados jaunākiem draugiem tos atpazīt un no tiem izvairīties). Viņi var sniegt aizsardzību tiešsaistē. |
| --- | --- |

4.12

Preventīvos stratēģiskos pasākumos būtiska nozīme ir gan vecāku, gan izglītības iestādes sniegtam atbalstam, kas palīdz iemācīties sociālos tīklus izmantot saprātīgi. Tāpat palīdz vienaudžu grupu atbalsts (draugi, kas ir pieredzējušāki, labāk apzinās apdraudējumus un var palīdzēt saviem vienaudžiem vai gados jaunākiem draugiem tos atpazīt un no tiem izvairīties). Viņi var sniegt aizsardzību tiešsaistē.

| 4.13 | Kopumā ir jāsekmē sociālo tīklu piedāvāto daudzo iespēju pareiza izmantošana, jo tās bieži ietekmē arī svarīgus sociālus jautājumus, piemēram, saistībā ar nodarbinātību un patēriņu (Salcedo Aznal Alejandro, “Sociedad de consumo o redes de consumidores? Esbozo para un análisis social del consumidor actual” [Patērētāju sabiedrība vai patērētāju tīkli? Ievads sociālam pētījumam par mūsdienu patērētāju] (2008. gads)), kuri šajā atzinumā netiek skatīti. Tādēļ ir jāveic vajadzīgās reformas, lai darba tiesību piemērošanā, izmantojot jaunās tehnoloģijas (mobilos telefonus, e-pastu, sociālos tīklus u.c.), nenotiktu nepieņemama iejaukšanās personu privātajā dzīvē. Tādēļ sociālajiem partneriem būtu jānoslēdz līgumi, kuru pamatā ir principi, kas ietverti Eiropas Padomes rekomendācijā par minēto jautājumu. |
| --- | --- |

4.13

Kopumā ir jāsekmē sociālo tīklu piedāvāto daudzo iespēju pareiza izmantošana, jo tās bieži ietekmē arī svarīgus sociālus jautājumus, piemēram, saistībā ar nodarbinātību un patēriņu (Salcedo Aznal Alejandro, “Sociedad de consumo o redes de consumidores? Esbozo para un análisis social del consumidor actual” [Patērētāju sabiedrība vai patērētāju tīkli? Ievads sociālam pētījumam par mūsdienu patērētāju] (2008. gads)), kuri šajā atzinumā netiek skatīti. Tādēļ ir jāveic vajadzīgās reformas, lai darba tiesību piemērošanā, izmantojot jaunās tehnoloģijas (mobilos telefonus, e-pastu, sociālos tīklus u.c.), nenotiktu nepieņemama iejaukšanās personu privātajā dzīvē. Tādēļ sociālajiem partneriem būtu jānoslēdz līgumi, kuru pamatā ir principi, kas ietverti Eiropas Padomes rekomendācijā par minēto jautājumu.

Briselē, 2012. gada 19. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  OV C 318 – 29.10.2011., 9.-18. lpp.

1

(2)  OV C 128, 18.5.2010., 69. – 73. lpp.

2

(3)  OV C 128, 18.5.2010., 69.–73. lpp.

3

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/36

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas pasivitātes izmaksu atjaunināta analīze” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 351/08

Ziņotājs:
  Georgios DASSIS kgs

Līdzziņotājs:
  Luca JAHIER kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2011. gada 14. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Eiropas pasivitātes izmaksu atjaunināta analīze”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā apakškomiteja “Eiropas pasivitātes izmaksas” atzinumu pieņēma 2012. gada 19. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 154 balsīm par, 5 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums

| 1.1 | Jautājums par Eiropas pasivitātes izmaksām, kas atkal kļuvis aktuāls gandrīz ceturtdaļgadsimtu pēc Cecchini 1988. gada ziņojuma, šķiet, piemērots un interesants veids, kā panākt progresu debatēs par turpmāko Eiropas veidošanu. Cecchini ziņojumā šis temats konkrēti apskatīts vienotā tirgus aspektā, bet šobrīd tas jāskata plašāk un jāapspriež izmaksas, ko Eiropā rada nepabeigta ekonomikas un politiskā savienība. Tās izmaksas jau tagad ir ļoti augstas un, ja nekas netiks darīts, tās pieaugs vēl vairāk. |
| --- | --- |

1.1

Jautājums par Eiropas pasivitātes izmaksām, kas atkal kļuvis aktuāls gandrīz ceturtdaļgadsimtu pēc Cecchini 1988. gada ziņojuma, šķiet, piemērots un interesants veids, kā panākt progresu debatēs par turpmāko Eiropas veidošanu. Cecchini ziņojumā šis temats konkrēti apskatīts vienotā tirgus aspektā, bet šobrīd tas jāskata plašāk un jāapspriež izmaksas, ko Eiropā rada nepabeigta ekonomikas un politiskā savienība. Tās izmaksas jau tagad ir ļoti augstas un, ja nekas netiks darīts, tās pieaugs vēl vairāk.

| 1.2 | Šis jautājums īpaši aktuāls ir situācijā, kad finanšu tirgu spiediena un jaunu saistošu institucionālo noteikumu ietekmē dalībvalstīm būs jādara vairāk, lai samazinātu parādu apjomu. Kā, nekaitējot izaugsmei, panākt, lai izdarītu to, kas nepieciešams finanšu tirgū? Lai nenonāktu bezgalīgā depresīvā spirālē un samazinātu nabadzību un trūkumu lielai Eiropas iedzīvotāju daļai, pareizākais būtu apvienot Eiropas līmenī zināmu daļu izdevumu un īstenot tālejošākus ES politikas pasākumus. Tas Savienībai dotu iespēju atjaunināt saimniecisko darbību, nodrošināt spēcīgu ekonomisko, rūpniecisko un tehnoloģisko identitāti globalizācijas apstākļos un aizstāvēt Eiropas sociālo modeli, kas būtiski sekmējis tādas Eiropas izveidi, kādu mēs to pazīstam šobrīd. |
| --- | --- |

1.2

Šis jautājums īpaši aktuāls ir situācijā, kad finanšu tirgu spiediena un jaunu saistošu institucionālo noteikumu ietekmē dalībvalstīm būs jādara vairāk, lai samazinātu parādu apjomu. Kā, nekaitējot izaugsmei, panākt, lai izdarītu to, kas nepieciešams finanšu tirgū? Lai nenonāktu bezgalīgā depresīvā spirālē un samazinātu nabadzību un trūkumu lielai Eiropas iedzīvotāju daļai, pareizākais būtu apvienot Eiropas līmenī zināmu daļu izdevumu un īstenot tālejošākus ES politikas pasākumus. Tas Savienībai dotu iespēju atjaunināt saimniecisko darbību, nodrošināt spēcīgu ekonomisko, rūpniecisko un tehnoloģisko identitāti globalizācijas apstākļos un aizstāvēt Eiropas sociālo modeli, kas būtiski sekmējis tādas Eiropas izveidi, kādu mēs to pazīstam šobrīd.

| 1.3 | Uzdot jautājumu par Eiropas pasivitātes izmaksām tā, kā to ieteikts darīt šajā atzinumā, droši vien rada zināmas metodoloģiskas un tehniskas grūtības, bet galvenā priekšrocība ir tā, ka tas ļauj izvirzīt racionāli grūti apstrīdamus argumentus izkļūšanai no krīzes un ekonomikas un politiskās savienības izveides pabeigšanai Eiropā. Būtībā ir vajadzīga stingra griba, lai pārliecinātu sabiedrisko domu, ka jāatrod tādi problēmu risinājumi, kuros subsidiaritāte būtu virzīta uz mērķi panākt “vairāk labākas Eiropas”, lai gan patlaban daži politiskie spēki mēģina visu vainu uzvelt Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

1.3

Uzdot jautājumu par Eiropas pasivitātes izmaksām tā, kā to ieteikts darīt šajā atzinumā, droši vien rada zināmas metodoloģiskas un tehniskas grūtības, bet galvenā priekšrocība ir tā, ka tas ļauj izvirzīt racionāli grūti apstrīdamus argumentus izkļūšanai no krīzes un ekonomikas un politiskās savienības izveides pabeigšanai Eiropā. Būtībā ir vajadzīga stingra griba, lai pārliecinātu sabiedrisko domu, ka jāatrod tādi problēmu risinājumi, kuros subsidiaritāte būtu virzīta uz mērķi panākt “vairāk labākas Eiropas”, lai gan patlaban daži politiskie spēki mēģina visu vainu uzvelt Eiropas Savienībai.

| 1.4 | Šajā aspektā stratēģijā “Eiropa 2020” ietverti ļoti interesanti elementi. Atzinīgi vērtējams tās tālejošais mērķis veicināt efektīvu konverģenci, izmantojot kopējās politikas jomas un mērķus un pastiprinātu koordināciju starp dalībvalstīm visos līmeņos un visās jomās, kurās ES līmeņa pieeja netiek piemērota vai arī tā vēl tikai tiek veidota. Taču jānoskaidro, vai šī stratēģija atbilst mērķim izveidot efektīvu ekonomikas un politisko savienību, kas spētu stiprināt Eiropas pozīciju globalizētā pasaulē, un vai šai stratēģijai, kāda tā ir patlaban, būs lielāki panākumi nekā Lisabonas stratēģijai. |
| --- | --- |

1.4

Šajā aspektā stratēģijā “Eiropa 2020” ietverti ļoti interesanti elementi. Atzinīgi vērtējams tās tālejošais mērķis veicināt efektīvu konverģenci, izmantojot kopējās politikas jomas un mērķus un pastiprinātu koordināciju starp dalībvalstīm visos līmeņos un visās jomās, kurās ES līmeņa pieeja netiek piemērota vai arī tā vēl tikai tiek veidota. Taču jānoskaidro, vai šī stratēģija atbilst mērķim izveidot efektīvu ekonomikas un politisko savienību, kas spētu stiprināt Eiropas pozīciju globalizētā pasaulē, un vai šai stratēģijai, kāda tā ir patlaban, būs lielāki panākumi nekā Lisabonas stratēģijai.

| 1.5 | Mums šķiet, ka jārīkojas vēl tālejošāk, proti, jāiesaistās eurozonas 17 dalībvalstu un ES 27 dalībvalstu vadītāju plānotajās pusgada debatēs un jāpanāk, lai Eiropas vadītāji un sabiedriskā doma apzinātos, ka valstu, Eiropas un pasaules attiecībās jāīsteno “Kopernika revolūcija”. Jautājums par Eiropas pasivitātes pašreizējām un turpmākajām izmaksām ir lieliska iespēja, lai darbotos šajā virzienā. Ar pamatotiem pierādījumiem par priekšrocībām ekonomikas, politikas un sociālajā jomā jāatspēko eiroskeptiķu nostāja un jāpārliecina sabiedriskā doma, ka Eiropa nav problēma, bet risinājums. |
| --- | --- |

1.5

Mums šķiet, ka jārīkojas vēl tālejošāk, proti, jāiesaistās eurozonas 17 dalībvalstu un ES 27 dalībvalstu vadītāju plānotajās pusgada debatēs un jāpanāk, lai Eiropas vadītāji un sabiedriskā doma apzinātos, ka valstu, Eiropas un pasaules attiecībās jāīsteno “Kopernika revolūcija”. Jautājums par Eiropas pasivitātes pašreizējām un turpmākajām izmaksām ir lieliska iespēja, lai darbotos šajā virzienā. Ar pamatotiem pierādījumiem par priekšrocībām ekonomikas, politikas un sociālajā jomā jāatspēko eiroskeptiķu nostāja un jāpārliecina sabiedriskā doma, ka Eiropa nav problēma, bet risinājums.

| 1.6 | Iepriekš minētā pieeja ļautu samazināt izmaksas, optimizēt izdevumus un maksimāli izmantot iespējas, lai atbilstoši reaģētu uz pašreizējām problēmām un stratēģiskā līmenī rastu risinājumu, kas visiem sniedz priekšrocības. |
| --- | --- |

1.6

Iepriekš minētā pieeja ļautu samazināt izmaksas, optimizēt izdevumus un maksimāli izmantot iespējas, lai atbilstoši reaģētu uz pašreizējām problēmām un stratēģiskā līmenī rastu risinājumu, kas visiem sniedz priekšrocības.

| 1.7 | Ņemot vērā visus minētos aspektus, Eiropas pasivitātes izmaksas jāanalizē daudz plašāk, nekā tas ierosināts Eiropas Komisijas pasūtītajā pētījumā “Eiropas pasivitātes izmaksas: ES vienotā tirgus neizmantotais potenciāls”. Mums nav vajadzīgs kārtējais pētījums (iespējams, ļoti kvalitatīvs), kas “gulēs grāmatplauktos” un kuru laiku pa laikam izmantos kāds augsta līmeņa speciālists. |
| --- | --- |

1.7

Ņemot vērā visus minētos aspektus, Eiropas pasivitātes izmaksas jāanalizē daudz plašāk, nekā tas ierosināts Eiropas Komisijas pasūtītajā pētījumā “Eiropas pasivitātes izmaksas: ES vienotā tirgus neizmantotais potenciāls”. Mums nav vajadzīgs kārtējais pētījums (iespējams, ļoti kvalitatīvs), kas “gulēs grāmatplauktos” un kuru laiku pa laikam izmantos kāds augsta līmeņa speciālists.

| 1.8 | EESK aicina Komisiju, pirmkārt, pēc iespējas precīzāk novērtēt visas ar Eiropas pasivitāti saistītās izmaksas, kas saistītas ar šajā atzinumā minētajiem aspektiem, un to ietekmi uz nodarbinātību un izaugsmi. Otrkārt, Komiteja ierosina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut skaitliskus mērķus šo izmaksu samazināšanai, kā arī izstrādāt skaidru rīcības plānu un mehānismu tā īstenošanas sistemātiskai novērtēšanai. |
| --- | --- |

1.8

EESK aicina Komisiju, pirmkārt, pēc iespējas precīzāk novērtēt visas ar Eiropas pasivitāti saistītās izmaksas, kas saistītas ar šajā atzinumā minētajiem aspektiem, un to ietekmi uz nodarbinātību un izaugsmi. Otrkārt, Komiteja ierosina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut skaitliskus mērķus šo izmaksu samazināšanai, kā arī izstrādāt skaidru rīcības plānu un mehānismu tā īstenošanas sistemātiskai novērtēšanai.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Pēdējos gados EESK vairākos atzinumos apskatījusi Eiropas pasivitātes izmaksu jautājuma dažādus aspektus (1). Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija 2010. gada beigās atsāka debates par Eiropas pasivitāti. Turklāt Eiropas Komisija pasūtīja vērienīgu pētījumu, lai aktualizētu Cecchini ziņojumā sniegto informāciju (2), (3). |
| --- | --- |

2.1

Pēdējos gados EESK vairākos atzinumos apskatījusi Eiropas pasivitātes izmaksu jautājuma dažādus aspektus (1). Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija 2010. gada beigās atsāka debates par Eiropas pasivitāti. Turklāt Eiropas Komisija pasūtīja vērienīgu pētījumu, lai aktualizētu Cecchini ziņojumā sniegto informāciju (2), (3).

| 2.2 | Šķiet, ka Komisijas un Parlamenta izvēlēto metodi un pētījuma tematu galvenokārt pamatoja Vienotā tirgus akta II sagatavošana, kaut arī abu iestāžu paziņojumos uzsvērta nepieciešamība virzīt un balstīt šo tematu uz pētījumā iegūtiem “zinātniskiem datiem” (4). Atgādināsim, ka Cecchini ziņojumā izmantotie diezgan sarežģītie modeļi savulaik ļāva noskaidrot, ka ieguvums varētu būt 4,5 % – 7 % no Kopienas IKP (12 dalībvalstis) un no 2 līdz 5 miljoniem papildu darbavietu izveide Kopienā. Šo prognožu pamatā bija metodoloģiska pieeja un pamatpieņēmumi, kurus var kritizēt un apstrīdēt. Neraugoties uz to, ka komunikācijas aspektā minētā pieeja un pieņēmumi bija ļoti veiksmīgi, tomēr, cik mums zināms, par šīm prognozēm vēlāk nav veikts novērtējums, kas ļautu noskaidrot, vai tās bijušas precīzas (5). |
| --- | --- |

2.2

Šķiet, ka Komisijas un Parlamenta izvēlēto metodi un pētījuma tematu galvenokārt pamatoja Vienotā tirgus akta II sagatavošana, kaut arī abu iestāžu paziņojumos uzsvērta nepieciešamība virzīt un balstīt šo tematu uz pētījumā iegūtiem “zinātniskiem datiem” (4). Atgādināsim, ka Cecchini ziņojumā izmantotie diezgan sarežģītie modeļi savulaik ļāva noskaidrot, ka ieguvums varētu būt 4,5 % – 7 % no Kopienas IKP (12 dalībvalstis) un no 2 līdz 5 miljoniem papildu darbavietu izveide Kopienā. Šo prognožu pamatā bija metodoloģiska pieeja un pamatpieņēmumi, kurus var kritizēt un apstrīdēt. Neraugoties uz to, ka komunikācijas aspektā minētā pieeja un pieņēmumi bija ļoti veiksmīgi, tomēr, cik mums zināms, par šīm prognozēm vēlāk nav veikts novērtējums, kas ļautu noskaidrot, vai tās bijušas precīzas (5).

| 2.3 | EESK pauž gandarījumu, ka šis temats gandrīz ceturtdaļgadsimtu pēc Cecchini ziņojuma publiskošanas atkal kļuvis aktuāls. Taču izvēlētā pieeja, t. i., piemērot tādu pašu metodoloģiju un ar konkrētiem skaitļiem vēlreiz izvērtēt, kādu saimniecisko labumu varētu gūt, ja tiktu atcelti tirdzniecības šķēršļi vienotajā tirgū, labākajā gadījumā šķiet ierobežojoša un sliktākajā — pilnīgi nepiemērota vismaz divu savstarpēji saistītu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

2.3

EESK pauž gandarījumu, ka šis temats gandrīz ceturtdaļgadsimtu pēc Cecchini ziņojuma publiskošanas atkal kļuvis aktuāls. Taču izvēlētā pieeja, t. i., piemērot tādu pašu metodoloģiju un ar konkrētiem skaitļiem vēlreiz izvērtēt, kādu saimniecisko labumu varētu gūt, ja tiktu atcelti tirdzniecības šķēršļi vienotajā tirgū, labākajā gadījumā šķiet ierobežojoša un sliktākajā — pilnīgi nepiemērota vismaz divu savstarpēji saistītu iemeslu dēļ.

| 2.4 | Pirmkārt, pastāv risks, ka debates par Eiropas pasivitātes izmaksām izvērtīsies tīri tehniska (lai neteiktu tehnokrātiska) rakstura debatēs, taču — neraugoties uz ļoti sarežģītu instrumentu iespējamu izmantošanu — sociālajās zinātnēs tehniskais aspekts bieži vien ir tikai šķietams. |
| --- | --- |

2.4

Pirmkārt, pastāv risks, ka debates par Eiropas pasivitātes izmaksām izvērtīsies tīri tehniska (lai neteiktu tehnokrātiska) rakstura debatēs, taču — neraugoties uz ļoti sarežģītu instrumentu iespējamu izmantošanu — sociālajās zinātnēs tehniskais aspekts bieži vien ir tikai šķietams.

| 2.5 | Otrs — vēl svarīgāks — iemesls ir tas, ka šobrīd apstākļi ir pilnīgi atšķirīgi. 1988. gadā debatēs galvenokārt apspriests stāvoklis kopējā tirgū, ko vēlāk pārdēvēja par vienoto tirgu. Šajā ziņā Cecchini ziņojums bija ļoti noderīgs, jo tajā norādīti un skaitļos izteikti tirgū vērojamie šķēršļi un kavēšanās. Turklāt tas ļāva pamatot atjaunināšanas programmu un sekmēt pozitīvu dinamiku, īstenojot Delors programmu 1992. gadam un tajā izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

2.5

Otrs — vēl svarīgāks — iemesls ir tas, ka šobrīd apstākļi ir pilnīgi atšķirīgi. 1988. gadā debatēs galvenokārt apspriests stāvoklis kopējā tirgū, ko vēlāk pārdēvēja par vienoto tirgu. Šajā ziņā Cecchini ziņojums bija ļoti noderīgs, jo tajā norādīti un skaitļos izteikti tirgū vērojamie šķēršļi un kavēšanās. Turklāt tas ļāva pamatot atjaunināšanas programmu un sekmēt pozitīvu dinamiku, īstenojot Delors programmu 1992. gadam un tajā izvirzīto mērķi.

| 2.6 | Stāvoklis vienotajā tirgū vairs nav galvenā problēma 2012. gadā. Ceturtdaļgadsimta laikā vienotā tirgus veidošanā panākta būtiska virzība uz priekšu, bet svarīgākais — situācija ir būtiski mainījusies, un, šķiet, ka salīdzinājumā ar 80. gadu beigām to raksturo vismaz piecas jaunas svarīgas iezīmes: 1) plašāka globalizācija ar jaunietekmes valstu, piemēram, Brazīlijas, Indijas un jo īpaši Ķīnas, ienākšanu starptautiskajā tirgū, savukārt 80. gados Eiropas konkurenti galvenokārt bija attīstītās valstis; 2) attīstības līmenis, ekonomikas struktūras un sociālās sistēmas Eiropas Savienībā, kuras sastāvā ir 27 dalībvalstis, ir neviendabīgākas nekā 80. gados; 3) Eiropas veidošanā panākts būtisks progress, ieviests euro un izveidota ECB; 4) kopš 30. gadiem nepieredzēti plaša ekonomikas krīze, kas vēl joprojām nav pārvarēta un patlaban raksturojama kā valsts parāda krīze; 5) jāpanāk, ka Eiropas valstis turpmākajos gados samazina sava parāda apjomu. |
| --- | --- |

2.6

Stāvoklis vienotajā tirgū vairs nav galvenā problēma 2012. gadā. Ceturtdaļgadsimta laikā vienotā tirgus veidošanā panākta būtiska virzība uz priekšu, bet svarīgākais — situācija ir būtiski mainījusies, un, šķiet, ka salīdzinājumā ar 80. gadu beigām to raksturo vismaz piecas jaunas svarīgas iezīmes: 1) plašāka globalizācija ar jaunietekmes valstu, piemēram, Brazīlijas, Indijas un jo īpaši Ķīnas, ienākšanu starptautiskajā tirgū, savukārt 80. gados Eiropas konkurenti galvenokārt bija attīstītās valstis; 2) attīstības līmenis, ekonomikas struktūras un sociālās sistēmas Eiropas Savienībā, kuras sastāvā ir 27 dalībvalstis, ir neviendabīgākas nekā 80. gados; 3) Eiropas veidošanā panākts būtisks progress, ieviests euro un izveidota ECB; 4) kopš 30. gadiem nepieredzēti plaša ekonomikas krīze, kas vēl joprojām nav pārvarēta un patlaban raksturojama kā valsts parāda krīze; 5) jāpanāk, ka Eiropas valstis turpmākajos gados samazina sava parāda apjomu.

| 2.7 | Ņemot vērā minētās iezīmes, Komiteja ierosina apspriest Eiropas pasivitātes izmaksas no gluži cita viedokļa. Patlaban Eiropā galvenā problēma ir ne tik daudz kavēšanās vienotā tirgus izveidē (kas vienlīdz izdevīga gan mūsu konkurentiem, gan pašiem eiropiešiem), bet gan spēcīgas ekonomiskās, rūpnieciskās un tehnoloģiskās identitātes veidošana daudzpolāras globalizācijas apstākļos, kad Eiropai vēl nepieredzēti plašas sistēmiskas krīzes apstākļos nākas saskarties ar arvien sīvāku konkurenci, īpaši no tā dēvēto jaunietekmes lielvalstu puses. |
| --- | --- |

2.7

Ņemot vērā minētās iezīmes, Komiteja ierosina apspriest Eiropas pasivitātes izmaksas no gluži cita viedokļa. Patlaban Eiropā galvenā problēma ir ne tik daudz kavēšanās vienotā tirgus izveidē (kas vienlīdz izdevīga gan mūsu konkurentiem, gan pašiem eiropiešiem), bet gan spēcīgas ekonomiskās, rūpnieciskās un tehnoloģiskās identitātes veidošana daudzpolāras globalizācijas apstākļos, kad Eiropai vēl nepieredzēti plašas sistēmiskas krīzes apstākļos nākas saskarties ar arvien sīvāku konkurenci, īpaši no tā dēvēto jaunietekmes lielvalstu puses.

| 2.8 | Tāpēc debates jāvirza uz kopējām Eiropas pasivitātes izmaksām, ko rada nepabeigtā Eiropas veidošana. Šīs izmaksas noteikti pārsniedz izmaksas, ko varētu radīt pašreizējie šķēršļi dalībvalstu iekšējā tirdzniecībā. EESK apzinās, ka nebūs viegli šo tematu apskatīt tik plašā un politiskā aspektā, bet mūsu skatījumā pašreizējos apstākļos tas ir vienīgais iespējamais risinājums, lai debates būtu lietderīgas (6). |
| --- | --- |

2.8

Tāpēc debates jāvirza uz kopējām Eiropas pasivitātes izmaksām, ko rada nepabeigtā Eiropas veidošana. Šīs izmaksas noteikti pārsniedz izmaksas, ko varētu radīt pašreizējie šķēršļi dalībvalstu iekšējā tirdzniecībā. EESK apzinās, ka nebūs viegli šo tematu apskatīt tik plašā un politiskā aspektā, bet mūsu skatījumā pašreizējos apstākļos tas ir vienīgais iespējamais risinājums, lai debates būtu lietderīgas (6).

3.   Eiropa un tās acquis

| 3.1 | Pirms 60 gadiem eiropiešu cerība dzīvot miera apstākļos tika īstenota, izveidojot pirmo Eiropas Kopienu — EOTK. Līdz pat 1992. gadam virzība uz integrāciju bija lēna, bet nepārtraukta. Pēdējos 20 gados neapšaubāmi liels progress bija Savienības paplašināšana līdz 27 dalībvalstīm, bet tas arī bija vienīgais pilnvērtīgais progress. Savienības integrācijas padziļināšana, ko ierosināja jau 80. gadu sākumā, tika aizmirsta. Vienotā valūta, iekšējais tirgus, kohēzijas politika un KLP neapšaubāmi ir svarīgi acquis, taču nepilnīgi un nepietiekami, lai izveidotu patiesi funkcionējošu Savienību. |
| --- | --- |

3.1

Pirms 60 gadiem eiropiešu cerība dzīvot miera apstākļos tika īstenota, izveidojot pirmo Eiropas Kopienu — EOTK. Līdz pat 1992. gadam virzība uz integrāciju bija lēna, bet nepārtraukta. Pēdējos 20 gados neapšaubāmi liels progress bija Savienības paplašināšana līdz 27 dalībvalstīm, bet tas arī bija vienīgais pilnvērtīgais progress. Savienības integrācijas padziļināšana, ko ierosināja jau 80. gadu sākumā, tika aizmirsta. Vienotā valūta, iekšējais tirgus, kohēzijas politika un KLP neapšaubāmi ir svarīgi acquis, taču nepilnīgi un nepietiekami, lai izveidotu patiesi funkcionējošu Savienību.

| 3.2 | Papildus debašu jautājumiem ir arī debates par jēdzienu. Ko nozīmē izmaksas? Ko nozīmē Eiropas pasivitāte? Ko nozīmē pasivitāte? Ar Eiropu vai Eiropas pasivitāti var saistīt visu. Ir grūti objektīvi izvēlēties, uz kuriem instrumentiem, politikas jomām un sabiedriskajām vērtībām tas attieksies, noteikt to ietekmi un noskaidrot, kurā (ES/valstu/vietējā) līmenī to īstenošana būs visefektīvākā, nolemt, kādā izteiksmē aprēķināt izmaksas/ieguvumus, un cik ilgā termiņā tie jāanalizē (te nav uzskaitītas visas grūtības). Ņemot vērā visus minētos faktorus, ir skaidrs, ka nebūs viegli vienoties par stingru metodoloģisku pieeju un apskatīt jautājumu plašākā aspektā. Eiropas Parlamenta paziņojumā par metodoloģiskajiem aspektiem iekļauti noderīgi skaidrojumi par šo tematu un nepārprotami norādīts uz tā sarežģītību. |
| --- | --- |

3.2

Papildus debašu jautājumiem ir arī debates par jēdzienu. Ko nozīmē izmaksas? Ko nozīmē Eiropas pasivitāte? Ko nozīmē pasivitāte? Ar Eiropu vai Eiropas pasivitāti var saistīt visu. Ir grūti objektīvi izvēlēties, uz kuriem instrumentiem, politikas jomām un sabiedriskajām vērtībām tas attieksies, noteikt to ietekmi un noskaidrot, kurā (ES/valstu/vietējā) līmenī to īstenošana būs visefektīvākā, nolemt, kādā izteiksmē aprēķināt izmaksas/ieguvumus, un cik ilgā termiņā tie jāanalizē (te nav uzskaitītas visas grūtības). Ņemot vērā visus minētos faktorus, ir skaidrs, ka nebūs viegli vienoties par stingru metodoloģisku pieeju un apskatīt jautājumu plašākā aspektā. Eiropas Parlamenta paziņojumā par metodoloģiskajiem aspektiem iekļauti noderīgi skaidrojumi par šo tematu un nepārprotami norādīts uz tā sarežģītību.

| 3.3 | Taču neatkarīgi no izvēlētās pieejas pat visplašākās šā jēdziena definīcijas nenodrošina, ka debatēs tiks iekļauta tā sabiedrisko pamatvērtību daļa (piemēram, miers un pilsoņu brīva pārvietošanās), kas Eiropas veidošanas procesā radīta nedaudz vairāk kā pusgadsimta laikā. |
| --- | --- |

3.3

Taču neatkarīgi no izvēlētās pieejas pat visplašākās šā jēdziena definīcijas nenodrošina, ka debatēs tiks iekļauta tā sabiedrisko pamatvērtību daļa (piemēram, miers un pilsoņu brīva pārvietošanās), kas Eiropas veidošanas procesā radīta nedaudz vairāk kā pusgadsimta laikā.

| 3.4 | Nemēģinot izteikt skaitļos minēto vērtību ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju labklājību vai veidot alternatīvu vēsturi (kas būtu noticis, ja Eiropa nebūtu veidojusies tāda, kāda tā ir tagad?), — laikā, kad jautājums par Eiropas pasivitātes izmaksām kļūst arvien aktuālāks, — ir lietderīgi atgādināt, ka Eiropas kontinenta vēsture ne vienmēr ir bijusi tāda, kādu mēs to pazīstam no 1945. gada līdz mūsdienām. Miers, labklājība, pamattiesības (kas noteiktas ES Pamattiesību hartā (7)), personu brīva pārvietošanās un preču brīva aprite, iespēja izmantot vienotu valūtu, šķērsojot robežas, cenu stabilitāte un citas priekšrocības, kas ir mūsu ikdienas dzīves sastāvdaļa, daudziem no mums (īpaši jaunajai paaudzei) šobrīd liekas pašsaprotamas un dabiskas: kontroles uz Francijas un Vācijas robežas tiktu uzskatītas par nesaprotamu dīvainību, bet varbūtēja karadarbība starp Eiropas valstīm — par neizdevušos joku. Protams, ir grūti un pat neiespējami ar pārliecību apgalvot, kāda būtu pašreizējā situācija, ja mēs būtu palikuši nacionālu valstu sistēmā, taču var apgalvot, ka Eiropas veidošana vismaz ir veicinājusi šo sabiedrisko vērtību rašanos un padarījusi tās visiem tik acīmredzamas un ierastas. |
| --- | --- |

3.4

Nemēģinot izteikt skaitļos minēto vērtību ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju labklājību vai veidot alternatīvu vēsturi (kas būtu noticis, ja Eiropa nebūtu veidojusies tāda, kāda tā ir tagad?), — laikā, kad jautājums par Eiropas pasivitātes izmaksām kļūst arvien aktuālāks, — ir lietderīgi atgādināt, ka Eiropas kontinenta vēsture ne vienmēr ir bijusi tāda, kādu mēs to pazīstam no 1945. gada līdz mūsdienām. Miers, labklājība, pamattiesības (kas noteiktas ES Pamattiesību hartā (7)), personu brīva pārvietošanās un preču brīva aprite, iespēja izmantot vienotu valūtu, šķērsojot robežas, cenu stabilitāte un citas priekšrocības, kas ir mūsu ikdienas dzīves sastāvdaļa, daudziem no mums (īpaši jaunajai paaudzei) šobrīd liekas pašsaprotamas un dabiskas: kontroles uz Francijas un Vācijas robežas tiktu uzskatītas par nesaprotamu dīvainību, bet varbūtēja karadarbība starp Eiropas valstīm — par neizdevušos joku. Protams, ir grūti un pat neiespējami ar pārliecību apgalvot, kāda būtu pašreizējā situācija, ja mēs būtu palikuši nacionālu valstu sistēmā, taču var apgalvot, ka Eiropas veidošana vismaz ir veicinājusi šo sabiedrisko vērtību rašanos un padarījusi tās visiem tik acīmredzamas un ierastas.

| 3.5 | Bet vai tas nozīmē, ka tās ir nemainīgas? Mēs nevaram būt par to pilnīgi pārliecināti. Jebkuram Dienvidslāvijas iedzīvotājam 80. gados etnisko kopienu bruņota konflikta iespējamība liktos absurda un neiespējama, tomēr tas nenovērsa ļoti asiņainu karadarbību pēc valsts sabrukuma. Var izzust arī citi, vairāku gadu desmitos īstenotie acquis: pēdējā laikā komentētāji, eiroskeptiski noskaņotās politiskās partijas un /vai populisti, bet arvien biežāk arī tradicionālie politiskie spēki nekautrējoties pieļauj iespēju par robežkontroles atjaunošanu un eurozonas izjukšanu. |
| --- | --- |

3.5

Bet vai tas nozīmē, ka tās ir nemainīgas? Mēs nevaram būt par to pilnīgi pārliecināti. Jebkuram Dienvidslāvijas iedzīvotājam 80. gados etnisko kopienu bruņota konflikta iespējamība liktos absurda un neiespējama, tomēr tas nenovērsa ļoti asiņainu karadarbību pēc valsts sabrukuma. Var izzust arī citi, vairāku gadu desmitos īstenotie acquis: pēdējā laikā komentētāji, eiroskeptiski noskaņotās politiskās partijas un /vai populisti, bet arvien biežāk arī tradicionālie politiskie spēki nekautrējoties pieļauj iespēju par robežkontroles atjaunošanu un eurozonas izjukšanu.

| 3.6 | Pat neņemot vērā visekstrēmākos scenārijus, šobrīd ir skaidrs, ka atsevišķu nozīmīgu institūciju, piemēram, vienotās valūtas, pilnīgas vai daļējas izzušanas gadījumā būs jārisina jautājums par Eiropas pasivitātes izmaksām. Lai arī vairākkārt kritizēts tā metodoloģiskais aspekts, UBS bankas nesen veiktajā pētījumā (8) aprēķināts, ka “vājākai” valstij izstāšanās no eurozonas pirmajā gadā vien izmaksās 40–50 % no IKP. Pat ja no eurozonas izstāsies kāda “spēcīga” valsts (piemēram, Vācija), šīs izmaksas pirmajā gadā attiecīgajai valstij sasniegs 20–25 % no IKP, t. i., no EUR 6 000 līdz 8 000 uz vienu iedzīvotāju. Papildus jāņem vērā arī destabilizējoša ietekme uz politikas jomu, iespējamā konkurence starp valūtām un līdz ar to šo valūtu konkurējošā devalvācija, protekcionisma politiku atdzimšana valstu līmenī un varbūtējas katastrofālā ietekme uz ekonomikas dalībnieku turpmāko darbību. Šo tendenču rezultātā Eiropa var nonākt depresijā vairāku gadu garumā. Šādu notikumu sekas nav prognozējamas, bet var paredzēt būtiskas izmaiņas ģeopolitiskajā struktūrā, kurā veidosies jaunas alianses, kas savukārt varētu destabilizēt Eiropu kā vienotu politisku un ekonomisku veselumu. |
| --- | --- |

3.6

Pat neņemot vērā visekstrēmākos scenārijus, šobrīd ir skaidrs, ka atsevišķu nozīmīgu institūciju, piemēram, vienotās valūtas, pilnīgas vai daļējas izzušanas gadījumā būs jārisina jautājums par Eiropas pasivitātes izmaksām. Lai arī vairākkārt kritizēts tā metodoloģiskais aspekts, UBS bankas nesen veiktajā pētījumā (8) aprēķināts, ka “vājākai” valstij izstāšanās no eurozonas pirmajā gadā vien izmaksās 40–50 % no IKP. Pat ja no eurozonas izstāsies kāda “spēcīga” valsts (piemēram, Vācija), šīs izmaksas pirmajā gadā attiecīgajai valstij sasniegs 20–25 % no IKP, t. i., no EUR 6 000 līdz 8 000 uz vienu iedzīvotāju. Papildus jāņem vērā arī destabilizējoša ietekme uz politikas jomu, iespējamā konkurence starp valūtām un līdz ar to šo valūtu konkurējošā devalvācija, protekcionisma politiku atdzimšana valstu līmenī un varbūtējas katastrofālā ietekme uz ekonomikas dalībnieku turpmāko darbību. Šo tendenču rezultātā Eiropa var nonākt depresijā vairāku gadu garumā. Šādu notikumu sekas nav prognozējamas, bet var paredzēt būtiskas izmaiņas ģeopolitiskajā struktūrā, kurā veidosies jaunas alianses, kas savukārt varētu destabilizēt Eiropu kā vienotu politisku un ekonomisku veselumu.

4.   Eiropas Savienība nevar pastāvēt bez funkcionējošas ekonomiskās savienības

| 4.1 | Pretēji demagoģiskajām idejām, ko izplata zināmi politiski spēki daudzās ES dalībvalstīs, īpaši kopš 2008./2009. gada krīzes un daudzajām problēmām, kas radās pēc tam, pašreizējās ekonomiskās problēmas nav saistītas ar “Briseles eirokrātu pārspīlējumiem”, bet gan ar nepabeigtu Eiropas veidošanas procesu. Patiesībā joprojām nav sasniegts mērķis — izveidot un monetāro savienību. Dalībvalstu un ES iestāžu ieinteresētības trūkums (par ko liecina fakts, ka tās arvien atlikušas uz vēlāku laiku efektīvai ekonomikas integrācijai vajadzīgo pasākumu īstenošanu), kā arī leģitimitātes un demokrātijas trūkums lēmumu pieņemšanā (dažās dalībvalstīs tas tika spēcīgi propagandēts) galu galā pēc ārkārtīgi smaga ārējā asimetriskā šoka mazināja uzticēšanos tirgiem. Šī situācija savukārt arvien vairāk apdraud Savienības dalībvalstu konkurētspēju, izaugsmi, nodarbinātības jomu, sociālo kohēziju un pat demokrātisko leģitimitāti kontinentā. |
| --- | --- |

4.1

Pretēji demagoģiskajām idejām, ko izplata zināmi politiski spēki daudzās ES dalībvalstīs, īpaši kopš 2008./2009. gada krīzes un daudzajām problēmām, kas radās pēc tam, pašreizējās ekonomiskās problēmas nav saistītas ar “Briseles eirokrātu pārspīlējumiem”, bet gan ar nepabeigtu Eiropas veidošanas procesu. Patiesībā joprojām nav sasniegts mērķis — izveidot un monetāro savienību. Dalībvalstu un ES iestāžu ieinteresētības trūkums (par ko liecina fakts, ka tās arvien atlikušas uz vēlāku laiku efektīvai ekonomikas integrācijai vajadzīgo pasākumu īstenošanu), kā arī leģitimitātes un demokrātijas trūkums lēmumu pieņemšanā (dažās dalībvalstīs tas tika spēcīgi propagandēts) galu galā pēc ārkārtīgi smaga ārējā asimetriskā šoka mazināja uzticēšanos tirgiem. Šī situācija savukārt arvien vairāk apdraud Savienības dalībvalstu konkurētspēju, izaugsmi, nodarbinātības jomu, sociālo kohēziju un pat demokrātisko leģitimitāti kontinentā.

| 4.2 | Monetārā savienība, kas izveidota bez efektīvas ekonomikas savienības, ir apliecinājusi savas ierobežotās iespējas, jo galarezultātā palielinājušās atšķirības, nevis panākta konverģence. Mūsdienās Eiropa vairs nevar gaidīt, ka lietas tālākā nākotnē nokārtosies pašas no sevis. Ir divas iespējas: vai nu aktīvi darboties, lai pabeigtu efektīvas Eiropas ekonomikas savienības izveidi, tostarp radot efektīvu mehānismu, kas ļautu pārvarēt asimetriskus satricinājumus, vai uzņemties Eiropas pasivitātes milzīgās izmaksas. |
| --- | --- |

4.2

Monetārā savienība, kas izveidota bez efektīvas ekonomikas savienības, ir apliecinājusi savas ierobežotās iespējas, jo galarezultātā palielinājušās atšķirības, nevis panākta konverģence. Mūsdienās Eiropa vairs nevar gaidīt, ka lietas tālākā nākotnē nokārtosies pašas no sevis. Ir divas iespējas: vai nu aktīvi darboties, lai pabeigtu efektīvas Eiropas ekonomikas savienības izveidi, tostarp radot efektīvu mehānismu, kas ļautu pārvarēt asimetriskus satricinājumus, vai uzņemties Eiropas pasivitātes milzīgās izmaksas.

| 4.3 | Par to liecina pašreizējās problēmas ar euro, būtībā “nepabeigtu” valūtu. Valsts parāda relatīvais līmenis eurozonas dalībvalstīs kopumā un pat lielākajā daļā “apdraudēto” Eiropas valstu ir zemāks nekā tā dēvētajās “attīstītajās” valstīs, piemēram, ASV, Apvienotajā Karalistē un Japānā. Dolārs, sterliņu mārciņa un jena tiek uzskatīti par “atzītu” lielvalstu valūtu, bet euro tiek uzskatīts par valūtu, kuras piederība nav skaidra (9); euro tēlu vājina arī Eiropas Centrālajai bankas uzticētās ierobežotās pilnvaras un efektīvas ekonomikas pārvaldības trūkums ES mērogā. Šo iemeslu dēļ ir būtiski veidot patiesu Eiropas ekonomisko savienību, kurā ir skaidri un pirmām kārtām izpildāmi noteikumi un skaidra atbildība katrā līmenī, un tāpēc ir vajadzīgas pamata politiskas reformas, kas šādai savienībai dotu nepieciešamo leģitimitāti. |
| --- | --- |

4.3

Par to liecina pašreizējās problēmas ar euro, būtībā “nepabeigtu” valūtu. Valsts parāda relatīvais līmenis eurozonas dalībvalstīs kopumā un pat lielākajā daļā “apdraudēto” Eiropas valstu ir zemāks nekā tā dēvētajās “attīstītajās” valstīs, piemēram, ASV, Apvienotajā Karalistē un Japānā. Dolārs, sterliņu mārciņa un jena tiek uzskatīti par “atzītu” lielvalstu valūtu, bet euro tiek uzskatīts par valūtu, kuras piederība nav skaidra (9); euro tēlu vājina arī Eiropas Centrālajai bankas uzticētās ierobežotās pilnvaras un efektīvas ekonomikas pārvaldības trūkums ES mērogā. Šo iemeslu dēļ ir būtiski veidot patiesu Eiropas ekonomisko savienību, kurā ir skaidri un pirmām kārtām izpildāmi noteikumi un skaidra atbildība katrā līmenī, un tāpēc ir vajadzīgas pamata politiskas reformas, kas šādai savienībai dotu nepieciešamo leģitimitāti.

| 4.4 | Ir grūti aprēķināt, cik kopumā izmaksās šī uzticības vājināšanās tirgos, kas lielā mērā bijusi par iemeslu pašreizējai recesijai. Tomēr Eiropas pasivitātes izmaksas valstu budžetiem, kaut vai, piemēram, riska iemaksas, kas patlaban noteiktas dažām valstīm, eurozonā kopumā, bet, protams, ar ļoti lielām atšķirībām atkarībā no valsts, varētu būt no 0,4 % līdz 1, 5 % no IKP 2012. gadā (9 līdz 36 miljardi EUR) un sasniegt 1,8 % no IKP 2013. gadā (42 miljardi EUR), un 2,4 % no IKP 2014. gadā (56 miljardi EUR) (10). |
| --- | --- |

4.4

Ir grūti aprēķināt, cik kopumā izmaksās šī uzticības vājināšanās tirgos, kas lielā mērā bijusi par iemeslu pašreizējai recesijai. Tomēr Eiropas pasivitātes izmaksas valstu budžetiem, kaut vai, piemēram, riska iemaksas, kas patlaban noteiktas dažām valstīm, eurozonā kopumā, bet, protams, ar ļoti lielām atšķirībām atkarībā no valsts, varētu būt no 0,4 % līdz 1, 5 % no IKP 2012. gadā (9 līdz 36 miljardi EUR) un sasniegt 1,8 % no IKP 2013. gadā (42 miljardi EUR), un 2,4 % no IKP 2014. gadā (56 miljardi EUR) (10).

| 4.5 | Pabeigta ekonomikas savienības izveide, īpaši plašāka budžeta un fiskālā integrācija, ko regulē stingri noteikumi, būtu varējusi novērst šīs riska iemaksas, ja Eiropas līmenī būtu ieviesti līdzekļu apvienošanas mehānismi (piemēram, eiroobligācijas vai citi), nevis veikti neatliekami ad hoc pasākumi, kuri ārkārtas apstākļos vairākkārt pielāgoti un papildināti. Eiropas valstis nedrīkst asi reaģēt, tām jāpieņem rīcības plāns un jāīsteno saskaņotas institucionālas reformas, lai rastu pašreizējai krīzei visaptverošu risinājumu, kas iezīmēs patiesi pozitīvu virzību. |
| --- | --- |

4.5

Pabeigta ekonomikas savienības izveide, īpaši plašāka budžeta un fiskālā integrācija, ko regulē stingri noteikumi, būtu varējusi novērst šīs riska iemaksas, ja Eiropas līmenī būtu ieviesti līdzekļu apvienošanas mehānismi (piemēram, eiroobligācijas vai citi), nevis veikti neatliekami ad hoc pasākumi, kuri ārkārtas apstākļos vairākkārt pielāgoti un papildināti. Eiropas valstis nedrīkst asi reaģēt, tām jāpieņem rīcības plāns un jāīsteno saskaņotas institucionālas reformas, lai rastu pašreizējai krīzei visaptverošu risinājumu, kas iezīmēs patiesi pozitīvu virzību.

| 4.6 | Nesen sperti daži soļi šajā virzienā. Taču tie, šķiet, nav pietiekami. |
| --- | --- |

4.6

Nesen sperti daži soļi šajā virzienā. Taču tie, šķiet, nav pietiekami.

5.   Ieguvumi, ko sagaida Eiropas Savienība

| 5.1 | Briseles samitā 2011. gada 9. decembrī pieņemtās saistības attiecībā uz Māstrihtas stabilitātes paktā noteikto disciplīnu paredz dalībvalstu valsts deficīta krasu samazināšanu, ieviešot automātiskas sankcijas gadījumos, kad konstatēts līdzsvarota budžeta normas (t. s. “zelta likuma”) pārkāpums. Līdz ar to ne tikai finanšu tirgu spiediena ietekmē, bet arī ievērojot jaunos saistošos noteikumus, valstis būs spiestas aktīvāk rīkoties, lai samazinātu parādu. |
| --- | --- |

5.1

Briseles samitā 2011. gada 9. decembrī pieņemtās saistības attiecībā uz Māstrihtas stabilitātes paktā noteikto disciplīnu paredz dalībvalstu valsts deficīta krasu samazināšanu, ieviešot automātiskas sankcijas gadījumos, kad konstatēts līdzsvarota budžeta normas (t. s. “zelta likuma”) pārkāpums. Līdz ar to ne tikai finanšu tirgu spiediena ietekmē, bet arī ievērojot jaunos saistošos noteikumus, valstis būs spiestas aktīvāk rīkoties, lai samazinātu parādu.

| 5.2 | Vairāku ES valstu vadītājiem uzdotais jautājums par stāvokli valsts parāda jomā līdzinās “riņķa kvadratūrai”: kā atjaunināt uzticēšanos tirgiem ar tādiem pretrunīgiem līdzekļiem kā valsts deficīta krasa samazināšana un — gandrīz vienlaikus — izaugsmes atjaunināšana. Viena iespēja, kā atrisināt šo sarežģīto vienādojumu, būtu atcelt nevajadzīgo dublēšanos starp dalībvalstīm, gūstot tādējādi apjomradītus ietaupījumus un vienlaikus izstrādājot pamatu turpmākajiem budžeta stimulēšanas pasākumiem Eiropas līmenī. Ar šādu rīcību varētu novērst vai vismaz ierobežot dalībvalstu īstenotās taupības politikas negatīvās sekas, nekaitējot iedzīvotājiem sniegto publisko pakalpojumu kvalitātei, un vienlaikus novērst izšķērdību, ko rada 27 atšķirīgu, bieži vien nesaskaņotu politiku īstenošana vienās un tajās pašās jomās. Šī ideja diemžēl nav īstenojama apstākļos, kad ES budžetam atvēlēts 1 % no IKP; tā ir arī pretrunā ieteikumam samazināt budžeta izdevumus visos līmeņos, tai skaitā Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

5.2

Vairāku ES valstu vadītājiem uzdotais jautājums par stāvokli valsts parāda jomā līdzinās “riņķa kvadratūrai”: kā atjaunināt uzticēšanos tirgiem ar tādiem pretrunīgiem līdzekļiem kā valsts deficīta krasa samazināšana un — gandrīz vienlaikus — izaugsmes atjaunināšana. Viena iespēja, kā atrisināt šo sarežģīto vienādojumu, būtu atcelt nevajadzīgo dublēšanos starp dalībvalstīm, gūstot tādējādi apjomradītus ietaupījumus un vienlaikus izstrādājot pamatu turpmākajiem budžeta stimulēšanas pasākumiem Eiropas līmenī. Ar šādu rīcību varētu novērst vai vismaz ierobežot dalībvalstu īstenotās taupības politikas negatīvās sekas, nekaitējot iedzīvotājiem sniegto publisko pakalpojumu kvalitātei, un vienlaikus novērst izšķērdību, ko rada 27 atšķirīgu, bieži vien nesaskaņotu politiku īstenošana vienās un tajās pašās jomās. Šī ideja diemžēl nav īstenojama apstākļos, kad ES budžetam atvēlēts 1 % no IKP; tā ir arī pretrunā ieteikumam samazināt budžeta izdevumus visos līmeņos, tai skaitā Eiropas līmenī.

| 5.3 | Eiropas valstu kopējais aizsardzības budžets 2010. gadā bija gandrīz EUR 200 miljardi, tomēr šajā jomā īstenotās valstu politikas ir sadrumstalotas un lielākoties nepietiekami efektīvas (11). Neraugoties uz daudzām iniciatīvām Eiropas un valstu līmenī, aizsardzības aprīkojuma apropriācijas un pētniecības un izstrādes programmas (ap 20 % no kopējā budžeta) ir gandrīz vienīgās jomas, kurās izdevumi ir apvienoti, bet pat šajās jomās, pēc EAA datiem, to apjoms 2010. gadā bija 22 % (12). Pētījumos par šo tematu norādīts, ka minētajos posteņos izdevumu apvienošanas gadījumā varētu ietaupīt 32 % jeb EUR 13 miljardus (13). |
| --- | --- |

5.3

Eiropas valstu kopējais aizsardzības budžets 2010. gadā bija gandrīz EUR 200 miljardi, tomēr šajā jomā īstenotās valstu politikas ir sadrumstalotas un lielākoties nepietiekami efektīvas (11). Neraugoties uz daudzām iniciatīvām Eiropas un valstu līmenī, aizsardzības aprīkojuma apropriācijas un pētniecības un izstrādes programmas (ap 20 % no kopējā budžeta) ir gandrīz vienīgās jomas, kurās izdevumi ir apvienoti, bet pat šajās jomās, pēc EAA datiem, to apjoms 2010. gadā bija 22 % (12). Pētījumos par šo tematu norādīts, ka minētajos posteņos izdevumu apvienošanas gadījumā varētu ietaupīt 32 % jeb EUR 13 miljardus (13).

| 5.4 | Šo pieeju varētu piemērot arī citām valstu suverēnajām prerogatīvām, piemēram, diplomātiskajam dienestam, muitai, robežsardzei, civilajai aizsardzībai, krāpšanas apkarošanai u. c. Neraugoties uz iespējamām nesaskaņām attiecībā uz izdevumu precīzu aprēķināšanu, izdevumu samazināšana visās šajās jomās ir tikai politiskas gribas jautājums. |
| --- | --- |

5.4

Šo pieeju varētu piemērot arī citām valstu suverēnajām prerogatīvām, piemēram, diplomātiskajam dienestam, muitai, robežsardzei, civilajai aizsardzībai, krāpšanas apkarošanai u. c. Neraugoties uz iespējamām nesaskaņām attiecībā uz izdevumu precīzu aprēķināšanu, izdevumu samazināšana visās šajās jomās ir tikai politiskas gribas jautājums.

| 5.5 | Eiropas pasivitātes fiskālās izmaksas ir vēl viens faktors, kas palielina budžeta izmaksas. Dalībvalstu fiskālā konkurence nav regulēta atbilstīgi ES kopējām interesēm. Līdz ar to mobilai pārvietojamai nodokļu bāzei uzlikti pārāk mazi nodokļi, bet pārējām nodokļu bāzēm — pārāk lieli nodokļi, tādējādi samazinot Eiropas un dalībvalstu nodokļu ieņēmumus (un tātad radot izmaksas). Turklāt šāda situācija rada nelīdzsvarotību, nevienlīdzību un jo īpaši apjomīgas sociālās izmaksas, pret kurām sabiedriskā doma pauž negatīvu attieksmi. |
| --- | --- |

5.5

Eiropas pasivitātes fiskālās izmaksas ir vēl viens faktors, kas palielina budžeta izmaksas. Dalībvalstu fiskālā konkurence nav regulēta atbilstīgi ES kopējām interesēm. Līdz ar to mobilai pārvietojamai nodokļu bāzei uzlikti pārāk mazi nodokļi, bet pārējām nodokļu bāzēm — pārāk lieli nodokļi, tādējādi samazinot Eiropas un dalībvalstu nodokļu ieņēmumus (un tātad radot izmaksas). Turklāt šāda situācija rada nelīdzsvarotību, nevienlīdzību un jo īpaši apjomīgas sociālās izmaksas, pret kurām sabiedriskā doma pauž negatīvu attieksmi.

| 5.6 | Sociālajā jomā jau notikušas debates par Eiropas pasivitātes izmaksām. Preču brīva aprite, kurā konkurences politikai un patērētāju labklājībai ir prioritāra nozīme un sociālās atšķirības tiek izlīdzinātās, pamatojoties uz zemāko līmeni, nevar būt vienīgais Eiropas veidošanas pamatprincips. Lai arī nereti izskan nosodījums par šķietamo “Eiropas diktātu”, jāatgādina, ka arī šajā gadījumā problēma saistīta nevis ar to, ka ir pārāk daudz, bet gan ar to, ka ir pārāk maz Eiropas. Vairāku pētījumu secinājumos norādīts, ka papildus nevienlīdzībai un apjomīgām sociālajām izmaksām, īpaši pašreizējos apstākļos, Eiropas pasivitātei šajā jomā ir arī augstas saimnieciskās izmaksas (14). Empīriskie dati liecina, ka taisnīga un efektīva sociālā politika sekmē makroekonomisko stabilizāciju, mazinot ciklisko parādību mērogu, un sekmējot līdzekļu labāku piešķīrumu, kā arī iedzīvotāju labklājību kopumā (15). Kvalitatīvas sociālās politikas palīdz mazināt “nepareizas izvēles” iespējas, internalizēt dažas ārējās izmaksas un stiprināt darbaspēka un plašākā nozīmē “sociālā kapitāla” kvalitāti. Eiropas Sociālās hartas mērķis bija noteikt visām dalībvalstīm pamatnoteikumus šajā jomā. Šobrīd, šķiet, ka vajadzētu darīt vairāk un izstrādāt strukturētu sistēmu sociālās politikas konverģencei, lai izvairītos no tā, ka sociālo atšķirību un vispārējā nabadzības palielināšanās rada nopietnus šķēršļus ievērojamai, līdzsvarotai un ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei. |
| --- | --- |

5.6

Sociālajā jomā jau notikušas debates par Eiropas pasivitātes izmaksām. Preču brīva aprite, kurā konkurences politikai un patērētāju labklājībai ir prioritāra nozīme un sociālās atšķirības tiek izlīdzinātās, pamatojoties uz zemāko līmeni, nevar būt vienīgais Eiropas veidošanas pamatprincips. Lai arī nereti izskan nosodījums par šķietamo “Eiropas diktātu”, jāatgādina, ka arī šajā gadījumā problēma saistīta nevis ar to, ka ir pārāk daudz, bet gan ar to, ka ir pārāk maz Eiropas. Vairāku pētījumu secinājumos norādīts, ka papildus nevienlīdzībai un apjomīgām sociālajām izmaksām, īpaši pašreizējos apstākļos, Eiropas pasivitātei šajā jomā ir arī augstas saimnieciskās izmaksas (14). Empīriskie dati liecina, ka taisnīga un efektīva sociālā politika sekmē makroekonomisko stabilizāciju, mazinot ciklisko parādību mērogu, un sekmējot līdzekļu labāku piešķīrumu, kā arī iedzīvotāju labklājību kopumā (15). Kvalitatīvas sociālās politikas palīdz mazināt “nepareizas izvēles” iespējas, internalizēt dažas ārējās izmaksas un stiprināt darbaspēka un plašākā nozīmē “sociālā kapitāla” kvalitāti. Eiropas Sociālās hartas mērķis bija noteikt visām dalībvalstīm pamatnoteikumus šajā jomā. Šobrīd, šķiet, ka vajadzētu darīt vairāk un izstrādāt strukturētu sistēmu sociālās politikas konverģencei, lai izvairītos no tā, ka sociālo atšķirību un vispārējā nabadzības palielināšanās rada nopietnus šķēršļus ievērojamai, līdzsvarotai un ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei.

| 5.7 | Nepietiekami regulēta fiskālā un sociālā konkurence ekonomikas telpā, kurā preču, pakalpojumu un kapitāla apritei nav daudz šķēršļu, rada ļoti nevēlamas tendences globalizētas ekonomikas apstākļos. Pakāpeniska rūpniecības struktūras izjukšana vairākās ES valstīs ir realitāte, pret kuru stingri iebilst iedzīvotāji un kura rada arī stratēģiskas problēmas dalībvalstīm, jo šī tendence ir ļoti izteikta, īstermiņā vai vidējā termiņā grūti apturama, un tai ir smagas sekas (16). Tā kā rūpniecības politikā prioritāte ir valstu nostādnēm, palielinās atšķirības un tiek pieņemti individuāli, nepietiekami optimāli un dažkārt pat neefektīvi risinājumi (17), bet jaunietekmes valstis tajā pašā laikā īsteno “bezaizspriedumu” rūpniecības politiku, balstoties uz vāju valūtu un aktīvu publisko atbalstu (18). Tā vietā lai apvienotu līdzekļus vai vismaz koordinētu to izlietojumu problēmu risināšanai, vairākas lielās Eiropas valstis tā iemesla dēļ, ka nav Eiropas enerģētikas kopienas (19), aizvien vairāk ir spiestas slēgt divpusējus nolīgumus ar trešām valstīm tādās svarīgās jomās kā enerģētika, pētniecība un izstrāde (20). Neapšaubāmi, ka ES politika noteikti būtu daudz efektīvāks risinājums. |
| --- | --- |

5.7

Nepietiekami regulēta fiskālā un sociālā konkurence ekonomikas telpā, kurā preču, pakalpojumu un kapitāla apritei nav daudz šķēršļu, rada ļoti nevēlamas tendences globalizētas ekonomikas apstākļos. Pakāpeniska rūpniecības struktūras izjukšana vairākās ES valstīs ir realitāte, pret kuru stingri iebilst iedzīvotāji un kura rada arī stratēģiskas problēmas dalībvalstīm, jo šī tendence ir ļoti izteikta, īstermiņā vai vidējā termiņā grūti apturama, un tai ir smagas sekas (16). Tā kā rūpniecības politikā prioritāte ir valstu nostādnēm, palielinās atšķirības un tiek pieņemti individuāli, nepietiekami optimāli un dažkārt pat neefektīvi risinājumi (17), bet jaunietekmes valstis tajā pašā laikā īsteno “bezaizspriedumu” rūpniecības politiku, balstoties uz vāju valūtu un aktīvu publisko atbalstu (18). Tā vietā lai apvienotu līdzekļus vai vismaz koordinētu to izlietojumu problēmu risināšanai, vairākas lielās Eiropas valstis tā iemesla dēļ, ka nav Eiropas enerģētikas kopienas (19), aizvien vairāk ir spiestas slēgt divpusējus nolīgumus ar trešām valstīm tādās svarīgās jomās kā enerģētika, pētniecība un izstrāde (20). Neapšaubāmi, ka ES politika noteikti būtu daudz efektīvāks risinājums.

| 5.8 | ES budžets pētniecībai un izstrādei laika posmam no 2014. gada līdz 2020. gadam ir 0,08 % no ES IKP, t. i., 20 līdz 30 reižu mazāks nekā valstu budžeti. Nesen izstrādātā pētījumā secināts, ka viens papildu euro, kas no valsts budžeta ieguldīts ES nozīmes pētniecības projektā, piesaista 0,93 EUR no privātā sektora (21). ES 7. pētniecības pamatprogramma (2007.–2013. gadam), kurai piešķirti EUR 50,5 miljardi, apliecina, ka tas nav tikai tukšs solījums un ka iespējams īstenot kopēju politiku šajā jomā. Šai programmai ir būtiski rezultāti: tiek lēsts, ka galarezultātā viens pamatprogrammā ieguldītais euro dos rūpniecisku pievienoto vērtību no 7 līdz 14 EUR apmērā. Pētniecības ĢD veiktajās makroekonomiskajās analīzēs prognozēts, ka ilgtermiņā līdz 2030. gadam, pateicoties 7. pamatprogrammai, tiks izveidotas 900 000 darbavietas, tai skaitā 300 000 darbavietas pētniekiem. Ar šīs pamatprogrammas atbalstu paaugstināsies konkurētspēja, un līdz 2030. gadam ES eksporta apjoms palielināsies par aptuveni 1,6 %, bet importa apjoms samazināsies par aptuveni 0,9 %. |
| --- | --- |

5.8

ES budžets pētniecībai un izstrādei laika posmam no 2014. gada līdz 2020. gadam ir 0,08 % no ES IKP, t. i., 20 līdz 30 reižu mazāks nekā valstu budžeti. Nesen izstrādātā pētījumā secināts, ka viens papildu euro, kas no valsts budžeta ieguldīts ES nozīmes pētniecības projektā, piesaista 0,93 EUR no privātā sektora (21). ES 7. pētniecības pamatprogramma (2007.–2013. gadam), kurai piešķirti EUR 50,5 miljardi, apliecina, ka tas nav tikai tukšs solījums un ka iespējams īstenot kopēju politiku šajā jomā. Šai programmai ir būtiski rezultāti: tiek lēsts, ka galarezultātā viens pamatprogrammā ieguldītais euro dos rūpniecisku pievienoto vērtību no 7 līdz 14 EUR apmērā. Pētniecības ĢD veiktajās makroekonomiskajās analīzēs prognozēts, ka ilgtermiņā līdz 2030. gadam, pateicoties 7. pamatprogrammai, tiks izveidotas 900 000 darbavietas, tai skaitā 300 000 darbavietas pētniekiem. Ar šīs pamatprogrammas atbalstu paaugstināsies konkurētspēja, un līdz 2030. gadam ES eksporta apjoms palielināsies par aptuveni 1,6 %, bet importa apjoms samazināsies par aptuveni 0,9 %.

| 5.9 | Kopējā rūpniecības politikā obligāti jāņem vērā vides problēmjautājumi, un tā cieši jāsaista ar ES enerģētikas politiku. Vidējā un īstermiņā enerģētikas jautājumu risināšana valsts līmenī var šķist vienkāršākais risinājums, bet ilgtermiņā tā var radīt apjomīgas izmaksas, jo palielināsies atkarība no naftas ražotājām valstīm un enerģijas patēriņa izdevumi. Šo problēmu varētu atrisināt ar ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūras attīstībā un jaunu enerģijas avotu plašākā izmantošanā, šajā nolūkā īstenojot ES nozīmes pētniecības un izstrādes pasākumus (22). Enerģētikas ĢD uzdevumā veiktajā Accenture pētījumā norādīts, ka, izmantojot atjaunojamos energoresursus, piemēram, vēja enerģiju Apvienotajā Karalistē un saules enerģiju Spānijā, un savstarpēji savienojot valstu tīklus, līdz 2020. gadam Eiropas patērētāju rēķinus varētu samazināt par aptuveni EUR 110 miljardiem. |
| --- | --- |

5.9

Kopējā rūpniecības politikā obligāti jāņem vērā vides problēmjautājumi, un tā cieši jāsaista ar ES enerģētikas politiku. Vidējā un īstermiņā enerģētikas jautājumu risināšana valsts līmenī var šķist vienkāršākais risinājums, bet ilgtermiņā tā var radīt apjomīgas izmaksas, jo palielināsies atkarība no naftas ražotājām valstīm un enerģijas patēriņa izdevumi. Šo problēmu varētu atrisināt ar ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūras attīstībā un jaunu enerģijas avotu plašākā izmantošanā, šajā nolūkā īstenojot ES nozīmes pētniecības un izstrādes pasākumus (22). Enerģētikas ĢD uzdevumā veiktajā Accenture pētījumā norādīts, ka, izmantojot atjaunojamos energoresursus, piemēram, vēja enerģiju Apvienotajā Karalistē un saules enerģiju Spānijā, un savstarpēji savienojot valstu tīklus, līdz 2020. gadam Eiropas patērētāju rēķinus varētu samazināt par aptuveni EUR 110 miljardiem.

| 5.10 | Pašreizējā krīzes situācijā pieaug ilgtermiņa bezdarbs, un pastāv risks, ka tas varētu kļūt pastāvīgs. Tas varētu traucēt iedzīvotājiem darbavietā realizēt savas spējas un neļautu Eiropas ekonomikai izmantot viņu potenciālu. Šāda situācija ir pretrunā ar iekļaujošas izaugsmes mērķi, un tāpēc intensīvi ir jāmeklē ilgtermiņa risinājumi, tostarp, būtu jāpanāk publisks finansējums iekļaujošām darbavietām, lai saglabātu darba iemaņas, kā arī pārkvalificēšanās pasākumiem, lai palīdzētu iedzīvotājiem pielāgoties darba tirgus turpmākajām vajadzībām. |
| --- | --- |

5.10

Pašreizējā krīzes situācijā pieaug ilgtermiņa bezdarbs, un pastāv risks, ka tas varētu kļūt pastāvīgs. Tas varētu traucēt iedzīvotājiem darbavietā realizēt savas spējas un neļautu Eiropas ekonomikai izmantot viņu potenciālu. Šāda situācija ir pretrunā ar iekļaujošas izaugsmes mērķi, un tāpēc intensīvi ir jāmeklē ilgtermiņa risinājumi, tostarp, būtu jāpanāk publisks finansējums iekļaujošām darbavietām, lai saglabātu darba iemaņas, kā arī pārkvalificēšanās pasākumiem, lai palīdzētu iedzīvotājiem pielāgoties darba tirgus turpmākajām vajadzībām.

Epilogs

Ar tukšiem vārdiem vairs nepietiek, ir pienācis laiks rīkoties, rīkoties izlēmīgi un konstruktīvi.

Šie Robēra Šūmaņa 1950. gada 9. maijā teiktie vārdi ir aktuāli kā vēl nekad. Lēmumu pieņēmēji, jums jārīkojas! Iedzīvotāji tiecas pēc miera un cieņpilnas attieksmes. Izmantojiet iespējas, ko sniedz šis milzīgais 500 miljonu eiropiešu potenciāls! Jūs neesat tiesīgi sagādāt viņiem vilšanos.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Skatīt, piemēram, EESK 2010. gada 21. oktobra atzinumu par tematu “Kopienas metodes atjaunināšana (vadlīnijas)” un 2011. gada 16. jūnija atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un valstu parlamentiem “ES budžeta pārskatīšana” ”.

1

(2)  Atgādināsim, ka minētā ziņojuma izstrādes mērķis bija ar konkrētiem skaitļiem atspoguļot, kādu saimniecisko labumu varētu gūt, ja tiktu atcelti tirdzniecības šķēršļi starp toreizējām dalībvalstīm. Jaunajā pētījumā būtu jāizmanto tāda pati metodoloģija, pielāgojot to uzdevumiem un mērķiem pašreizējā situācijā.

2

(3)  Eiropas Parlaments 2010. gada 15. decembrī pieņēma lēmumu pasūtīt visaptverošu pētījumu par Eiropas pasivitātes izmaksām. Pēc konkursa Eiropas Komisija pētījuma izstrādi uzticēja konsorcijam, ko vadīja Londonas Ekonomikas skola (London School of Economics). Šo pētījumu paredzēts izmantot debatēs saistībā ar Vienota tirgus akta II (Single Market Act II) sagatavošanu.

3

London School of Economics

Single Market Act II

(4)  Eiropas Parlamenta ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2011. gada 21. februārī sagatavotajā metodoloģiskajā dokumentā uzsvērts, ka principā motivācija, kas pamato šo izdevumu un ieguvumu novērtējumu, atspoguļo vēlmi pieņemt lēmumus, balstoties uz zinātniskiem datiem (slīprakstā dokumenta tekstā) saistībā ar dažādiem jēdzieniem un principiem (piemēram, laba finanšu pārvaldība, iedarbīgums, efektivitāte, ilgtspēja), lai nodrošinātu pārredzamu un atbildīgu politisku rīcību attiecībā uz iedzīvotājiem.

4

zinātniskiem datiem

(5)  Var minēt vienīgi 20 gadus vēlāk nezināmu autoru sagatavotu novērtējuma ziņojumu, kas pieejams tīmekļa vietnē www.oboulo.com. Minētajā ziņojumā norādīts, ka prognozes nav īstenojušās, bet to kvalitāte kopumā bijusi apmierinoša (skatīt “The Cecchini Report – 20 years later”, 16/01/2009).

5

www.oboulo.com.

The Cecchini Report – 20 years later

(6)  Komisija un Parlaments apzinās šo tematu nozīmīgumu. Atzīstot kopējo politikas jomu ārējās dimensijas iespējamās apjomīgās izmaksas, Eiropas Parlamenta paziņojumā secināts, ka šāds pētījums varētu būt ļoti sarežģīts un iegūtie rezultāti pārāk nekonkrēti, jo tie ir atkarīgi no starptautisko iestāžu lēmumiem un pašreizējiem trūkumiem daudzpusējas pārvaldības jomā (15. lpp.). Attiecībā uz iekšējiem procesiem analīzē ierosināts izmantot stratēģiju “Eiropa 2020”, kurā uzskaitītas 12 jomas, kurās ES līmeņa politika varētu sniegt priekšrocības (15.-17. lpp.).

6

(7)  Pamattiesību harta ietver Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības, kā arī ekonomiskās un sociālās tiesības, kas noteiktas Eiropas Padomes Sociālajā hartā un Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām.

7

(8)  UBS Investment Research, Euro Break-up - the Conséquences, www.ubs.com/economics, 2011. gada septembrī.

8

UBS Investment Research

Euro Break-up - the Conséquences

(9)  Diemžēl jāsecina, ka slavenā frāze, ar ko nāca klajā Henry Kissinger pagājušā gadsimta 70. gados “Kam jāzvana, ja vēlos runāt ar Eiropu?”, vēl joprojām ir aktuāla.

9

Henry Kissinger

(10)  Vause N., von Peter G. (2011), “Euro Area Sovereign Crisis Drives Global Markets”, BIS Quartely Review, 2011. gada decembris, http://www.bis.org/publ/qtrpdf/r_qt1112a.pdf#page=4.

10

Vause N., von Peter G. (2011), “Euro Area Sovereign Crisis Drives Global Markets”, BIS Quartely Review

http://www.bis.org/publ/qtrpdf/r_qt1112a.pdf#page=4

(11)  Heuninckx B. (2008), “A Primer to Collaborative Defence Procurement in Europe: Troubles, Achievements and Prospects”, Public Procurement Law Review, 17. sējums, 3. nodaļa.

11

Heuninckx B. (2008), “A Primer to Collaborative Defence Procurement in Europe: Troubles, Achievements and Prospects”, Public Procurement Law Review

(12)  Dati no 2009. gada ziņojuma. Defence Data: EDA participating Member States in 2010, 2012. gada 18. janvāris.

12

Defence Data: EDA participating Member States in 2010

(13)  Skatīt, piemēram, Dufour N. et al. (2005), Intra-Community Transfers of Defence Products, Unisys.

13

Dufour N. et al. (2005), Intra-Community Transfers of Defence Products, Unisys

(14)  Fouarge, D., The Cost of non-Social Policy: Towards an Economic Framework of Quality Social Policies - and the Cost of not Having Them, Nodarbinātības un sociālo lietu ĢD uzdevumā sagatavots ziņojums, 2003. gads, Brisele.

14

Fouarge, D., The Cost of non-Social Policy: Towards an Economic Framework of Quality Social Policies - and the Cost of not Having Them

(15)  Jautājumā par saikni starp nevienlīdzību un labklājību skatīt arī darbu: Wilkinson et Pickett (2009), “The Spirit Level. Why Equal Societies Almost Always Do Better”, Allen Lane, Londona.

15

Wilkinson et Pickett (2009), “The Spirit Level. Why Equal Societies Almost Always Do Better”, Allen Lane

(16)  Kā piemēru var minēt EOTK, kuras izzušana paātrināja Eiropas metalurģijas lejupslīdes procesu, vai būtisko kavēšanos Galileo projekta īstenošanā pārvaldības un finansēšanas problēmu dēļ, ko radīja publiskas pārvaldības trūkums Eiropas līmenī.

16

Galileo

(17)  Piemēram, attiecībā uz valstu enerģētikas politikas nosacījumiem un finansēšanas programmām.

17

(18)  Lisabonas stratēģijā bija paredzēts, ka pētniecībai un izstrādei tiek piešķirti līdzekļi vismaz 3 % apmērā no IKP. Tiek lēsts, ka patlaban Eiropas Savienībā šis rādītājs ir 1,84 %, bet ASV 3 % un Ķīnā 8 %.

18

(19)  Notre Europe un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas kopējā deklarācija par kopējas enerģētikas kopienas mērķi, 2012. gada 21. februāris.

19

Notre Europe

(20)  Viens no pēdējiem piemēriem ir vairāki Vācijas un Ķīnas 2011. gada 27. jūlijā noslēgtie nolīgumi par pētniecību un ieguldījumiem “zaļo” tehnoloģiju jomā, t. sk. elektriskajiem transportlīdzekļiem un oglekļa piesaistīšanu un uzglabāšanu (Peel Q., Anderlini J., «China and Germany launch green initiative», The Financial Times, 2011. gada 28. jūlijs).

20

Peel Q., Anderlini J., «China and Germany launch green initiative»

The Financial Times

(21)  Eiropas Komisijas 2005. gada 6. aprīļa paziņojums “Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas pētniecības telpas veidošana izaugsmei” (COM(2005) 118 final).

21

(22)  Syndex, Une politique industrielle bas-carbone comme voie de sortie de crise (Rūpniecība ar zemu oglekļa emisijas līmeni — ceļš krīzes pārvarēšanai Eiropā), EESK uzdevumā sagatavots ziņojums, 2012. gada marts, Brisele.

22

Syndex, Une politique industrielle bas-carbone comme voie de sortie de crise

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

483. plenārā sesija 2012. gada 18. un 19. septembrī

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/42

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Mantojuma nodokļa radīto pārrobežu šķēršļu pārvarēšana Eiropas Savienībā””

COM(2011) 864 final

2012/C 351/09

Ziņotājs:
  FARRUGIA kgs

Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 304. pantu 2011. gada 15. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Mantojuma nodokļa radīto pārrobežu šķēršļu pārvarēšana Eiropas Savienībā””

COM(2011) 864 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 4. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 135 balsīm par, 1 balsi pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | ES iedzīvotāji, kas manto citā dalībvalstī esošus aktīvus, bieži saskaras ar problēmu, ka nodokļi tiek uzlikti divās vai vairākās dalībvalstīs (t. i., nodokļu dubultā vai daudzkāršā uzlikšana) un ka viņi tiek pakļauti nodokļu diskriminācijai. Šīs problēmas nereti rada pārmērīgu apgrūtinājumu iedzīvotājiem un kavē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. To risināšanas centienos Komisija 2011. gadā ir izstrādājusi paziņojumu un tam pievienotu ieteikumu. |
| --- | --- |

1.1

ES iedzīvotāji, kas manto citā dalībvalstī esošus aktīvus, bieži saskaras ar problēmu, ka nodokļi tiek uzlikti divās vai vairākās dalībvalstīs (t. i., nodokļu dubultā vai daudzkāršā uzlikšana) un ka viņi tiek pakļauti nodokļu diskriminācijai. Šīs problēmas nereti rada pārmērīgu apgrūtinājumu iedzīvotājiem un kavē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. To risināšanas centienos Komisija 2011. gadā ir izstrādājusi paziņojumu un tam pievienotu ieteikumu.

| 1.2 | EESK atbalsta nodokļu dubultas/daudzkāršas un diskriminējošas nodokļu uzlikšanas novēršanu un atzinīgi vērtē Komisijas izvēlēto pieeju, jo tiek ievērota dalībvalstu nodokļu suverenitāte un vienlaikus pieprasīts labāk koordinēt valstu nodokļu sistēmas. |
| --- | --- |

1.2

EESK atbalsta nodokļu dubultas/daudzkāršas un diskriminējošas nodokļu uzlikšanas novēršanu un atzinīgi vērtē Komisijas izvēlēto pieeju, jo tiek ievērota dalībvalstu nodokļu suverenitāte un vienlaikus pieprasīts labāk koordinēt valstu nodokļu sistēmas.

| 1.3 | EESK tomēr uzskata, ka galīgos mērķus Komisija varētu sasniegt efektīvāk, ja tā






  — | ierosinātu un ieviestu praktiskus mehānismus, kas pieņemamā laikposmā nodrošinātu valstu mantojuma nodokļu sistēmu efektīvu mijiedarbību, un ja tā rosinātu dalībvalstis radīt un izmantot efektīvākus un elastīgākus atbrīvojuma mehānismus nodokļu dubultās/daudzkāršās uzlikšanas gadījumā; |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK tomēr uzskata, ka galīgos mērķus Komisija varētu sasniegt efektīvāk, ja tā

—

ierosinātu un ieviestu praktiskus mehānismus, kas pieņemamā laikposmā nodrošinātu valstu mantojuma nodokļu sistēmu efektīvu mijiedarbību, un ja tā rosinātu dalībvalstis radīt un izmantot efektīvākus un elastīgākus atbrīvojuma mehānismus nodokļu dubultās/daudzkāršās uzlikšanas gadījumā;

| — | izmantotu leģislatīvus mehānismus, lai efektīvi novērstu mantojuma nodokļa dubultu/daudzkāršu uzlikšanu ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

izmantotu leģislatīvus mehānismus, lai efektīvi novērstu mantojuma nodokļa dubultu/daudzkāršu uzlikšanu ES iedzīvotājiem;

| — | iztirzātu jautājumus, kas saistīti ne tikai ar pārrobežu nodokļu uzlikšanu, bet arī ar iespējamajām kropļojošajām sekām, kuras izraisa atšķirības mantojuma nodokļa bāzes aprēķināšanā saskaņā ar dažādiem valstu nodokļu noteikumiem, un ja tā izstrādātu visā ES piemērojamus kopīgus principus, kuru pamatā ir taisnīgs neto aktīvu novērtējums un kuri uzņēmumiem nodrošina saimnieciskās darbības turpināšanu; |
| --- | --- |

—

iztirzātu jautājumus, kas saistīti ne tikai ar pārrobežu nodokļu uzlikšanu, bet arī ar iespējamajām kropļojošajām sekām, kuras izraisa atšķirības mantojuma nodokļa bāzes aprēķināšanā saskaņā ar dažādiem valstu nodokļu noteikumiem, un ja tā izstrādātu visā ES piemērojamus kopīgus principus, kuru pamatā ir taisnīgs neto aktīvu novērtējums un kuri uzņēmumiem nodrošina saimnieciskās darbības turpināšanu;

| — | aktīvi atbalstītu efektīvākas, rezultatīvākas un iedzīvotājiem draudzīgākas nodokļu sistēmas, kas rada pēc iespējas mazāku slogu nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

—

aktīvi atbalstītu efektīvākas, rezultatīvākas un iedzīvotājiem draudzīgākas nodokļu sistēmas, kas rada pēc iespējas mazāku slogu nodokļu maksātājiem;

| — | izpētītu problēmas, kas saistībā ar vispārējiem pārrobežu mantojuma nodokļiem sagādā rūpes ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

izpētītu problēmas, kas saistībā ar vispārējiem pārrobežu mantojuma nodokļiem sagādā rūpes ES iedzīvotājiem;

| — | izanalizētu iespēju vienkāršot mantojuma nodokļa uzlikšanu pārrobežu kontekstā, izmantojot sistēmu, kas paredz uzlikt nodokli tikai vienreiz un tikai tajā vietā, kur atrodas aktīvi. |
| --- | --- |

—

izanalizētu iespēju vienkāršot mantojuma nodokļa uzlikšanu pārrobežu kontekstā, izmantojot sistēmu, kas paredz uzlikt nodokli tikai vienreiz un tikai tajā vietā, kur atrodas aktīvi.

| 1.4 | ES Nodokļu jautājumu novērošanas centrs, kura izveide Komisijas uzraudzībā bija ierosināta EESK atzinumos (1) un kurš nodarbojas ar nodokļu daudzkāršas un diskriminējošas uzlikšanas jautājumu, varētu būt instruments, kas kalpotu iepriekš minēto ieteikumu īstenošanai. |
| --- | --- |

1.4

ES Nodokļu jautājumu novērošanas centrs, kura izveide Komisijas uzraudzībā bija ierosināta EESK atzinumos (1) un kurš nodarbojas ar nodokļu daudzkāršas un diskriminējošas uzlikšanas jautājumu, varētu būt instruments, kas kalpotu iepriekš minēto ieteikumu īstenošanai.

2.   Priekšlikuma saturs un vispārīga informācija

| 2.1 | ES iedzīvotāji, kas saņem mantojumu ārzemēs, bieži nonāk situācijā, ka viņiem tiek uzlikts nodoklis vairāk nekā vienā dalībvalstī (). Turklāt dažās dalībvalstīs tiek uzlikts augstāks nodoklis ārzemēs saņemtam mantojumam nekā valsts teritorijā iegūtam mantojumam (). Šādos gadījumos mantojuma iegūšana iedzīvotājiem var radīt pārmērīgu apgrūtinājumu. Mazie uzņēmumi it sevišķi var saskarties ar īpašumtiesību nodošanas problēmām īpašnieka nāves gadījumā. |
| --- | --- |

2.1

ES iedzīvotāji, kas saņem mantojumu ārzemēs, bieži nonāk situācijā, ka viņiem tiek uzlikts nodoklis vairāk nekā vienā dalībvalstī (). Turklāt dažās dalībvalstīs tiek uzlikts augstāks nodoklis ārzemēs saņemtam mantojumam nekā valsts teritorijā iegūtam mantojumam (). Šādos gadījumos mantojuma iegūšana iedzīvotājiem var radīt pārmērīgu apgrūtinājumu. Mazie uzņēmumi it sevišķi var saskarties ar īpašumtiesību nodošanas problēmām īpašnieka nāves gadījumā.

| 2.2 | Iedzīvotāju aizsardzībai pret nodokļu diskrimināciju ir pieejami juridiskie līdzekļi. Tomēr pārmērīgi augsto izmaksu dēļ tie bieži vien ir neefektīvi. Tā kā tiesības uzlikt nodokli ir vairākām dalībvalstīm, nav juridisku līdzekļu, kas ļautu aizsargāt iedzīvotājus no nodokļa daudzkāršas uzlikšanas (2). |
| --- | --- |

2.2

Iedzīvotāju aizsardzībai pret nodokļu diskrimināciju ir pieejami juridiskie līdzekļi. Tomēr pārmērīgi augsto izmaksu dēļ tie bieži vien ir neefektīvi. Tā kā tiesības uzlikt nodokli ir vairākām dalībvalstīm, nav juridisku līdzekļu, kas ļautu aizsargāt iedzīvotājus no nodokļa daudzkāršas uzlikšanas (2).

| 2.3 | Šī parādība jāskata apstākļos, kad to ES iedzīvotāju skaits, kas Eiropas Savienībā pārceļas no vienas valsts uz citu, no 2005. gada līdz 2010. gadam ir palielinājies par 3 miljoniem, sasniedzot 12,3 miljonus, un nekustamā īpašuma pārrobežu īpašumtiesību apjoms no 2002. gada līdz 2010. gadam Eiropas Savienībā ir palielinājies par 50 % (3). Turklāt aizvien izteiktāks ir pārrobežu ieguldījumu portfeļa pieaugums. Mantojuma nodokļa daudzkārša vai diskriminējoša uzlikšana smagi skar iedzīvotājus, taču ES dalībvalstu ienākumi no mantojuma nodokļiem nepārsniedz 0,5 % no kopējiem nodokļu ieņēmumiem, kas pārrobežu mantojuma gadījumos ir vēl daudz mazāki. |
| --- | --- |

2.3

Šī parādība jāskata apstākļos, kad to ES iedzīvotāju skaits, kas Eiropas Savienībā pārceļas no vienas valsts uz citu, no 2005. gada līdz 2010. gadam ir palielinājies par 3 miljoniem, sasniedzot 12,3 miljonus, un nekustamā īpašuma pārrobežu īpašumtiesību apjoms no 2002. gada līdz 2010. gadam Eiropas Savienībā ir palielinājies par 50 % (3). Turklāt aizvien izteiktāks ir pārrobežu ieguldījumu portfeļa pieaugums. Mantojuma nodokļa daudzkārša vai diskriminējoša uzlikšana smagi skar iedzīvotājus, taču ES dalībvalstu ienākumi no mantojuma nodokļiem nepārsniedz 0,5 % no kopējiem nodokļu ieņēmumiem, kas pārrobežu mantojuma gadījumos ir vēl daudz mazāki.

| 2.4 | Šāda situācija rada nopietnus šķēršļus personu pārvietošanās un kapitāla aprites brīvībai vienotajā tirgū un tādējādi kavē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. Tā ir arī tiešā pretrunā ES pilsoņu tiesībām. |
| --- | --- |

2.4

Šāda situācija rada nopietnus šķēršļus personu pārvietošanās un kapitāla aprites brīvībai vienotajā tirgū un tādējādi kavē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. Tā ir arī tiešā pretrunā ES pilsoņu tiesībām.

| 2.5 | Lai mēģinātu risināt minētās problēmas, Komisijas izstrādātajā paziņojumā un tam pievienotajā ieteikumā ir izvirzīti šādi ierosinājumi:






  — | pārrobežu mantojuma nodokļa problēmas varētu atrisināt, neveicot dalībvalstu mantojuma nodokļa noteikumu saskaņošanu; |
| --- | --- | --- |

2.5

Lai mēģinātu risināt minētās problēmas, Komisijas izstrādātajā paziņojumā un tam pievienotajā ieteikumā ir izvirzīti šādi ierosinājumi:

—

pārrobežu mantojuma nodokļa problēmas varētu atrisināt, neveicot dalībvalstu mantojuma nodokļa noteikumu saskaņošanu;

| — | nodokļu daudzkāršo uzlikšanu varētu novērst, ja valstu nodokļu sistēmu efektīvākai saskaņošanai izmantotu atbrīvojuma sistēmu, kurā paredzēts, ka dalībvalstis, kuras ir tiesīgas iekasēt nodokli, neuzliek nodokli, ja tas ir samaksāts citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

—

nodokļu daudzkāršo uzlikšanu varētu novērst, ja valstu nodokļu sistēmu efektīvākai saskaņošanai izmantotu atbrīvojuma sistēmu, kurā paredzēts, ka dalībvalstis, kuras ir tiesīgas iekasēt nodokli, neuzliek nodokli, ja tas ir samaksāts citā dalībvalstī;

| — | attiecībā uz nekustamo īpašumu dalībvalstij, kurā tas atrodas, varētu būt tiesības pirmajai uzlikt nodokļus, un pārējās iesaistītās dalībvalstis varētu noteikt nodokļu atbrīvojumu; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz nekustamo īpašumu dalībvalstij, kurā tas atrodas, varētu būt tiesības pirmajai uzlikt nodokļus, un pārējās iesaistītās dalībvalstis varētu noteikt nodokļu atbrīvojumu;

| — | attiecībā uz kustamajiem aktīviem, kas ir saistīti ar pastāvīgu uzņēmumu kādā no dalībvalstīm, šai dalībvalstij varētu būt tiesības pirmajai uzlikt nodokļus un citas dalībvalstis varētu noteikt nodokļu atbrīvojumu, ņemot vērā pirmās dalībvalsts uzlikto nodokļu slogu; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz kustamajiem aktīviem, kas ir saistīti ar pastāvīgu uzņēmumu kādā no dalībvalstīm, šai dalībvalstij varētu būt tiesības pirmajai uzlikt nodokļus un citas dalībvalstis varētu noteikt nodokļu atbrīvojumu, ņemot vērā pirmās dalībvalsts uzlikto nodokļu slogu;

| — | valstij, kurā persona ir mirusi, varētu būt prioritāras tiesības salīdzinājumā ar mantinieka valsti, kuras pienākums būtu piešķirt atlaidi par mirušās personas valstī samaksātajiem nodokļiem; |
| --- | --- |

—

valstij, kurā persona ir mirusi, varētu būt prioritāras tiesības salīdzinājumā ar mantinieka valsti, kuras pienākums būtu piešķirt atlaidi par mirušās personas valstī samaksātajiem nodokļiem;

| — | izmantojot savstarpējās vienošanās procedūru, būtu jānosaka, ar kuru no valstīm mirušajam vai mantiniekam ir ciešāka saikne, ja kādam no viņiem pastāvīgās dzīvesvietas, parastās dzīves vietas un valstspiederības dēļ šī saikne ir izveidojusies ar vairākām valstīm; |
| --- | --- |

—

izmantojot savstarpējās vienošanās procedūru, būtu jānosaka, ar kuru no valstīm mirušajam vai mantiniekam ir ciešāka saikne, ja kādam no viņiem pastāvīgās dzīvesvietas, parastās dzīves vietas un valstspiederības dēļ šī saikne ir izveidojusies ar vairākām valstīm;

| — | ar nodokļu diskrimināciju saistīti jautājumi ir skatīti Komisijas dienestu darba dokumentā (4), kurš ir paredzēts iedzīvotāju un dalībvalstu informēšanai par to, kādai vajadzētu būt nediskriminējošai mantojuma nodokļu sistēmai, un kurā ir sniegti tiesu prakses piemēri, kas dod iespēju pilnvērtīgāk izmantot rīcībā esošos juridiskos līdzekļus. |
| --- | --- |

—

ar nodokļu diskrimināciju saistīti jautājumi ir skatīti Komisijas dienestu darba dokumentā (4), kurš ir paredzēts iedzīvotāju un dalībvalstu informēšanai par to, kādai vajadzētu būt nediskriminējošai mantojuma nodokļu sistēmai, un kurā ir sniegti tiesu prakses piemēri, kas dod iespēju pilnvērtīgāk izmantot rīcībā esošos juridiskos līdzekļus.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | EESK atbalsta vēršanos pret daudzkāršu un diskriminējošu nodokļa uzlikšanu, jo tādējādi tiek aizstāvētas pilsoņu tiesības un veicināta vienotā tirgus izveide. EESK to jau ir uzsvērusi daudzos atzinumos un īpaši iesaka novērst daudzkāršu un diskriminējošu nodokļa uzlikšanu iedzīvotājiem, kā arī vienkāršot administratīvās procedūras pārrobežu kontekstā (5). |
| --- | --- |

3.1

EESK atbalsta vēršanos pret daudzkāršu un diskriminējošu nodokļa uzlikšanu, jo tādējādi tiek aizstāvētas pilsoņu tiesības un veicināta vienotā tirgus izveide. EESK to jau ir uzsvērusi daudzos atzinumos un īpaši iesaka novērst daudzkāršu un diskriminējošu nodokļa uzlikšanu iedzīvotājiem, kā arī vienkāršot administratīvās procedūras pārrobežu kontekstā (5).

| 3.2 | Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par mantojuma nodokļa radītajiem pārrobežu šķēršļiem, jo






  — | tajā ir atzīts, ka šīs problēmas smagi skar iedzīvotājus un mazos uzņēmumus, taču nenozīmīgi ietekmē valsts fiskālo situāciju; |
| --- | --- | --- |

3.2

Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par mantojuma nodokļa radītajiem pārrobežu šķēršļiem, jo

—

tajā ir atzīts, ka šīs problēmas smagi skar iedzīvotājus un mazos uzņēmumus, taču nenozīmīgi ietekmē valsts fiskālo situāciju;

| — | tajā ir sniegti priekšlikumi par to, kā nodokļa daudzkāršas uzlikšanas gadījumā dalībvalstis varētu piešķirt nodokļa atbrīvojumu; |
| --- | --- |

—

tajā ir sniegti priekšlikumi par to, kā nodokļa daudzkāršas uzlikšanas gadījumā dalībvalstis varētu piešķirt nodokļa atbrīvojumu;

| — | tajā ir sniegta informācija, kas varētu būt lietderīga nodokļu diskriminācijas novēršanai. |
| --- | --- |

—

tajā ir sniegta informācija, kas varētu būt lietderīga nodokļu diskriminācijas novēršanai.

| 3.3 | Turklāt EESK atzinīgi vērtē paziņojumā izmantoto pieeju, jo tiek ievērota dalībvalstu nodokļu suverenitāte un dalībvalstīm tiek ieteikts labāk koordinēt valsts nodokļu sistēmas un vienlaikus atcelt valsts nodokļu sistēmā pastāvošos diskriminējošos nodokļus. |
| --- | --- |

3.3

Turklāt EESK atzinīgi vērtē paziņojumā izmantoto pieeju, jo tiek ievērota dalībvalstu nodokļu suverenitāte un dalībvalstīm tiek ieteikts labāk koordinēt valsts nodokļu sistēmas un vienlaikus atcelt valsts nodokļu sistēmā pastāvošos diskriminējošos nodokļus.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | EESK tomēr uzskata, ka galīgos mērķus Komisija varētu sasniegt efektīvāk, ja tā






  — | izmantotu un nostiprinātu leģislatīvus mehānismus, lai efektīvi novērstu diskriminējošu nošķiršanu starp ES iedzīvotājiem mantojuma nodokļu jomā. Šāda iniciatīva nav jāuztver kā valsts nodokļu suverenitātes pārkāpšana, bet gan kā pamatnosacījums ES pilsoņu tiesībām uz īpašumu ārpus savas valsts robežām; |
| --- | --- | --- |

4.1

EESK tomēr uzskata, ka galīgos mērķus Komisija varētu sasniegt efektīvāk, ja tā

—

izmantotu un nostiprinātu leģislatīvus mehānismus, lai efektīvi novērstu diskriminējošu nošķiršanu starp ES iedzīvotājiem mantojuma nodokļu jomā. Šāda iniciatīva nav jāuztver kā valsts nodokļu suverenitātes pārkāpšana, bet gan kā pamatnosacījums ES pilsoņu tiesībām uz īpašumu ārpus savas valsts robežām;

| — | ierosinātu un ieviestu praktiskus mehānismus, kas pieņemamā laikposmā nodrošinātu valstu nodokļu sistēmu efektīvu mijiedarbību; kā nepietiekami efektīva praksē varētu tikt uztverta pieeja, kuras pamatā ir tādu ieteikumu sniegšana, kas dalībvalstīm tikai jāīsteno. Turklāt ir atzīts, ka būtu vēlams — kā Komisija ierosina — dalībvalstis mudināt, lai tās nekavējoties efektīvāk un elastīgāk piemērotu atbrīvojuma mehānismus, kas paredzēti daudzkāršas nodokļu uzlikšanas gadījumiem, savukārt Komisijai būtu jānovēro attīstība nākamajos trīs gados, lai nepieciešamības gadījumā ar direktīvas starpniecību pieņemtu saistošākus pasākumus; |
| --- | --- |

—

ierosinātu un ieviestu praktiskus mehānismus, kas pieņemamā laikposmā nodrošinātu valstu nodokļu sistēmu efektīvu mijiedarbību; kā nepietiekami efektīva praksē varētu tikt uztverta pieeja, kuras pamatā ir tādu ieteikumu sniegšana, kas dalībvalstīm tikai jāīsteno. Turklāt ir atzīts, ka būtu vēlams — kā Komisija ierosina — dalībvalstis mudināt, lai tās nekavējoties efektīvāk un elastīgāk piemērotu atbrīvojuma mehānismus, kas paredzēti daudzkāršas nodokļu uzlikšanas gadījumiem, savukārt Komisijai būtu jānovēro attīstība nākamajos trīs gados, lai nepieciešamības gadījumā ar direktīvas starpniecību pieņemtu saistošākus pasākumus;

| — | ilgtermiņā un plašākā redzējumā, kas aptver ne tikai pārrobežu nodokļu jautājumus, izvērstu pasākumus attiecībā uz mantojuma nodokļa uzlikšanu un tādējādi izanalizētu iespējamajās kropļojošajās sekas, kuras izraisa atšķirības mantojuma nodokļa bāzes aprēķināšanā saskaņā ar dažādiem valstu nodokļu noteikumiem, taču tajā pašā laikā neierobežotu valsts nodokļu suverenitāti, it sevišķi nodokļu likmju noteikšanas ziņā, bet gan izstrādātu visās ES dalībvalstīs piemērojamus kopīgus principus, kas precizētu, kā visās ES dalībvalstīs jānosaka mantojuma nodokļa bāze, kura — ideālā gadījumā — būtu balstīta uz neto aktīvu taisnīga novērtējuma principiem un uzņēmumiem nodrošinātu saimnieciskās darbības turpināšanu; |
| --- | --- |

—

ilgtermiņā un plašākā redzējumā, kas aptver ne tikai pārrobežu nodokļu jautājumus, izvērstu pasākumus attiecībā uz mantojuma nodokļa uzlikšanu un tādējādi izanalizētu iespējamajās kropļojošajās sekas, kuras izraisa atšķirības mantojuma nodokļa bāzes aprēķināšanā saskaņā ar dažādiem valstu nodokļu noteikumiem, taču tajā pašā laikā neierobežotu valsts nodokļu suverenitāti, it sevišķi nodokļu likmju noteikšanas ziņā, bet gan izstrādātu visās ES dalībvalstīs piemērojamus kopīgus principus, kas precizētu, kā visās ES dalībvalstīs jānosaka mantojuma nodokļa bāze, kura — ideālā gadījumā — būtu balstīta uz neto aktīvu taisnīga novērtējuma principiem un uzņēmumiem nodrošinātu saimnieciskās darbības turpināšanu;

| — | izpētītu tādu situāciju biežumu un sekas, kad, izmantojot sarežģītus finanšu instrumentus, ir iespējams izvairīties no nodokļu daudzkāršas uzlikšanas. Šajā sakarībā EESK cer uz turpmākām konsultācijām un iniciatīvām no Komisijas puses; |
| --- | --- |

—

izpētītu tādu situāciju biežumu un sekas, kad, izmantojot sarežģītus finanšu instrumentus, ir iespējams izvairīties no nodokļu daudzkāršas uzlikšanas. Šajā sakarībā EESK cer uz turpmākām konsultācijām un iniciatīvām no Komisijas puses;

| — | aktīvi atbalstītu efektīvākas, rezultatīvākas un iedzīvotājiem draudzīgākas nodokļu uzlikšanas sistēmas, kas sniedz ātrākus un precīzākus rezultātus, īpaši ņemot vērā to, ka ar mantojuma nodokļu jautājumiem bieži ir saistītas ilgas un sarežģītas procedūras, un kas rada pēc iespējas mazāku slogu nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

—

aktīvi atbalstītu efektīvākas, rezultatīvākas un iedzīvotājiem draudzīgākas nodokļu uzlikšanas sistēmas, kas sniedz ātrākus un precīzākus rezultātus, īpaši ņemot vērā to, ka ar mantojuma nodokļu jautājumiem bieži ir saistītas ilgas un sarežģītas procedūras, un kas rada pēc iespējas mazāku slogu nodokļu maksātājiem;

| — | izpētītu, cik lielā mērā ES pilsoņus negatīvi ietekmē pārrobežu mantojuma nodokļu problēmas kopumā, kādas ir to sekas un iespējamie risinājumi; |
| --- | --- |

—

izpētītu, cik lielā mērā ES pilsoņus negatīvi ietekmē pārrobežu mantojuma nodokļu problēmas kopumā, kādas ir to sekas un iespējamie risinājumi;

| — | izanalizētu iespēju ieviest vienkāršāku mantojuma nodokļa uzlikšanas metodi, kas paredzētu, ka nodokli uzliek tikai vienreiz un tikai tajā vietā, kura noteikta atkarībā no aktīvu atrašanās vietas. |
| --- | --- |

—

izanalizētu iespēju ieviest vienkāršāku mantojuma nodokļa uzlikšanas metodi, kas paredzētu, ka nodokli uzliek tikai vienreiz un tikai tajā vietā, kura noteikta atkarībā no aktīvu atrašanās vietas.

| 4.2 | Komisija turklāt varētu apsvērt iespēju šos pienākumus uzticēt ES Nodokļu jautājumu novērošanas centram, kura izveide Komisijas uzraudzībā bija ierosināta EESK atzinumos par daudzkāršu un diskriminējošu nodokļa uzlikšanu (6). Šis novērošanas centrs, veicot pastāvīgu pētniecības un izmeklēšanas darbu, varētu sekmēt mantojuma nodokļu radīto šķēršļu efektīvāku novēršanu un piedāvāt forumus, kuros dažādu valsts nodokļu iestāžu pārstāvji varētu apspriesties, īstenot sadarbību un slēgt vienošanās. |
| --- | --- |

4.2

Komisija turklāt varētu apsvērt iespēju šos pienākumus uzticēt ES Nodokļu jautājumu novērošanas centram, kura izveide Komisijas uzraudzībā bija ierosināta EESK atzinumos par daudzkāršu un diskriminējošu nodokļa uzlikšanu (6). Šis novērošanas centrs, veicot pastāvīgu pētniecības un izmeklēšanas darbu, varētu sekmēt mantojuma nodokļu radīto šķēršļu efektīvāku novēršanu un piedāvāt forumus, kuros dažādu valsts nodokļu iestāžu pārstāvji varētu apspriesties, īstenot sadarbību un slēgt vienošanās.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Sk. EESK atzinumu par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (OV C 24, 28.1.2012., 63. lpp.), EESK atzinumu par tematu “Pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršana ES pilsoņiem” (OV C 318, 29.10.2011., 95. lpp.), EESK atzinumu par tematu “Nodokļu dubultā uzlikšana vienotajā tirgū”OV C 181, 21.6.2012., 40. lpp. (ECO/304).

1

(2)  Block lieta (C-67/08).

2

Block

(3)  Copenhagen Economics veikts pētījums par mantojuma nodokļiem ES dalībvalstīs un iespējamiem risinājumiem mantojuma nodokļu dubultas uzlikšanas problēmu risināšanai ES (Study on Inheritance Taxes in EU Member States and Possible Mechanisms to Resolve problems of Double Inheritance Taxation in the EU), 2010. gada augusts.

3

Copenhagen Economics

Study on Inheritance Taxes in EU Member States and Possible Mechanisms to Resolve problems of Double Inheritance Taxation in the EU

(4)  SEC(2011) 1488.

4

(5)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

6

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/45

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam” ”

COM(2011) 870 final

2012/C 351/10

Ziņotāja:
  DARMANIN kdze

Līdzziņotājs:
  LANNOO kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2011. gada 7. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam””

COM (2011) 870 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 30. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (19. septembra sēdē), ar 174 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1   EESK atzinīgi vērtē ES rīcības plānu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam, jo plāns izstrādāts laikā, kad daudzās Eiropas valstīs valda nedrošība par ekonomikas turpmāko attīstību. EESK uzskata, ka Eiropas ekonomikas atveseļošanos nevarēs panākt, ja Eiropas politikas veidotāji neveltīs īpašu uzmanību pasākumiem, kas paredzēti mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Komiteja tāpēc stingri atbalsta Eiropas iestāžu centienus uzlabot finanšu sistēmas stabilitāti, lai tā kalpotu reālās tautsaimniecības interesēm.

1.2   EESK atzīmē, ka paredzētie pasākumi nevar būt sekmīgi bez dalībvalstu būtiskas līdzdalības. Tāpēc EESK rosina dalībvalstis, īpašu uzmanību veltot stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātēm, īstenot rīcības plānu un izmantot visus iespējamos instrumentus, lai atbalstītu MVU centienus iegūt finansējumu. Dalībvalstīm, piemēram, būtu jāizveido garantiju fondi un finanšu instrumentu vajadzībām labāk jāizmanto struktūrfondi.

1.3   EESK atzīmē, ka aizdevumu nodrošinātais finansējums ir un būs viens no visplašāk lietotajiem MVU attīstības instrumentiem. Tāpēc Komiteja pilnībā atbalsta visus reglamentējošos un finansiālos pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt aizņēmuma finansējuma un garantiju instrumentus MVU izaugsmei.

1.4   Komiteja uzsver: lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz reālās tautsaimniecības finansēšanu, priekšlikumi, kas saistīti ar “Bāzele III”, Eiropā ir atbilstoši jāīsteno, pieņemot ceturto Kapitāla prasību direktīvu.

1.5   EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus veicināt riska kapitāla pieejamību Eiropā. Eiropas riska kapitāla tirgum noteikti ir jādod jauns būtisks impulss, lai varētu novērst tirgus nepilnības un normatīvos šķēršļus un tā palielināt privāto ieguldītāju interesi par šo tirgus segmentu.

1.6   Eiropas mazie un vidējie uzņēmumi ir daudzveidīgi un atšķirīgi. Ar ierosmēm uzlabot piekļuvi finansējumam jānodrošina visaptverošs daudzveidīgu un novatorisku pasākumu klāsts, lai efektīvi atbalstītu šo daudzveidīgo dalībnieku grupu, ievērojot to īpašās pazīmes. Piemēram, sociālo uzņēmumu un brīvo profesiju juridiskās formas un darbības veidi atšķiras no “parastajiem” uzņēmumiem, un tas vēl vairāk sarežģī piekļuvi finansējumam, jo finanšu nozares dalībnieki ne vienmēr šīs formas un veidus atzīst un izprot.

1.7   Jāveicina arī hibrīdkapitāla, kas ir alternatīva banku aizdevumiem, pieejamība. Jāatbalsta jaunu finanšu nozares dalībnieku un jaunu starpnieku, kas piedāvā novatoriskas finansēšanas iespējas un uzņēmumu konsultācijas, darbības uzsākšana. Pieminēšanas vērts ir tāds labs piemērs kā finansējums no daudziem anonīmiem ieguldītājiem (crowd funding), un vēl viena apsverama iespēja ir “līdzdalības” bankas.

1.8   EESK uzsver, ka Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupai, cieši sadarbojoties ar Eiropas Komisiju, ir jāizmanto plašs vispārēju un īpašu instrumentu klāsts un būtiski jāveicina ieguldījumi mazajos un vidējos uzņēmumos. Attiecībā uz EIB aizdevumiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Komiteja rosina EIB starpniekus veltīt vairāk pūļu saziņai, lai sadarbībā ar MVU apvienībām informētu par šo finansēšanas programmu.

1.9   EESK atzīmē, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ierosināts vienkāršot nākamās paaudzes finanšu instrumentus (ES parāda finanšu instrumentu un ES kapitāla finanšu instrumentu) un uzlabot to pārredzamību. EESK atbalsta šos priekšlikumus, jo abas minētās programmas radīs lielu sviras efektu.

1.10   EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu veicināt dažādu ieinteresēto personu dialogu, lai varētu uzraudzīt tirgus attīstības tendences un izteikt ieteikumus, kā uzlabot MVU piekļuvi finansējumam. EESK pauž cerību, ka to regulāri aicinās piedalīties “MVU finansēšanas forumā” un tā varēs sniegt konkrētus priekšlikumus par to, kā mazināt MVU finansiālās problēmas.

1.11   Komiteja uzskata, ka jāatbalsta īpašas uzņēmēju apmācības programmas, piemēram, programmas, kas uzlabo gatavību veikt ieguldījumus.

1.12   EESK uzsver, ka jāvienkāršo MVU iespējas piekļūt ES programmām, kuru mērķis ir atbalstīt MVU finansēšanu un kuras īsteno starpnieki Eiropas, valstu vai reģionu līmenī. Lai šīs programmas būtu efektīvas, būtiski ir nodrošināt pārredzamas, saprotamas un vienotas procedūras visos līmeņos.

2.   Komisijas priekšlikums

2.1   Rīcības plānā ir izklāstīti galvenie šķēršļi, kas kavē MVU finansēšanas veicināšanu, piemēram,

| — | aizdevumu pieejamība; |
| --- | --- |

—

aizdevumu pieejamība;

| — | riska kapitāla pieejamība; |
| --- | --- |

—

riska kapitāla pieejamība;

| — | piekļuve kapitāla tirgum. |
| --- | --- |

—

piekļuve kapitāla tirgum.

2.2   Turklāt dokumentā ir minēti pasākumi, kas īstenoti no 2007. līdz 2012. gadam, lai nodrošinātu finansējumu MVU, proti,

| — | Konkurētspējas un jauninājumu programma (CIP); |
| --- | --- |

—

Konkurētspējas un jauninājumu programma (CIP);

| — | EIB piešķīrums, kas paredzēts aizdevumiem MVU; |
| --- | --- |

—

EIB piešķīrums, kas paredzēts aizdevumiem MVU;

| — | kohēzijas politikas fondi; |
| --- | --- |

—

kohēzijas politikas fondi;

| — | riska dalīšanas instruments Septītajā pamatprogrammā. |
| --- | --- |

—

riska dalīšanas instruments Septītajā pamatprogrammā.

2.3   Komisija minējusi vairākus pasākumus, kuru mērķis ir atvieglot MVU piekļuvi finansējumam. Tie, piemēram, ir šādi:

| — | reglamentējošie pasākumi; |
| --- | --- |

—

reglamentējošie pasākumi;

| — | finanšu pasākumi, kuru mērķis ir Eiropas Savienībā uzlabot aizdevumu piešķiršanu un piekļuvi riska kapitālam; |
| --- | --- |

—

finanšu pasākumi, kuru mērķis ir Eiropas Savienībā uzlabot aizdevumu piešķiršanu un piekļuvi riska kapitālam;

| — | pasākumi, lai uzlabotu MVU darbības vidi. |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai uzlabotu MVU darbības vidi.

3.   Vispārīgi novērojumi un piezīmes

3.1   Eiropas Centrālā banka (ECB) ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju regulāri publicē rezultātus, kas iegūti aptaujā par mazo un vidēju uzņēmumu (MVU), kuri darbojas eurozonā, piekļuvi finansējumam (1). Pēdējās aptaujas rezultāti liecina, ka no 2011. gada oktobra līdz 2012. gada martam eurozonā MVU vajadzības pēc ārējā finansējuma ir palielinājušās. Vienlaikus aptaujas rezultāti liecina, ka turpina samazināties iespējas piekļūt banku aizdevumiem, bet stāvoklis dalībvalstīs ir atšķirīgs (2). Uzņēmumi kopumā norāda, ka piekļūt banku aizdevumiem kļūst aizvien grūtāk. Aptaujas rezultāti arī liecina, ka mazliet ir palielinājies noraidīto aizdevuma pieprasījumu skaits. Kopumā to aptaujas dalībnieku skaits, kas norāda, ka piekļuve finansējumam ir viņu galvenā problēma, ir palicis nemainīgs. Tā kā izveidojies šāds stāvoklis, EESK rosina Komisiju nodrošināt, ka pilnībā var izmantot citas iespējas piekļūt finansējumam.

3.2   EESK uzsver, ka katras aptaujas rezultāti ir rūpīgi jānovērtē, lai varētu ātri rīkoties, ierosinot konkrētus pasākumus politikas jomā. Šajā darbā papildus var izmantot informāciju, kas pieejama MVU Finansēšanas forumā, dalībvalstīs un MVO organizācijās. Minēto darbu vajadzētu veikt Komisijai, iesaistot EESK un pilsonisko sabiedrību.

3.3   EESK atbalsta Komisijas veikto pētījumu, kura mērķis ir novērtēt MVU definīciju, un aicina īpašu uzmanību pievērst mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem. Ņemot vērā MVU (3) dažādību un lielumu (ģimenes uzņēmumi, brīvās profesijas un sociālie uzņēmumi ir tikai daži piemēri), EESK atgādina Komisijai, ka īpaši svarīgi ir īstenot piemērotus šo uzņēmumu atbalsta pasākumus. Tāpēc Komiteja lūdz Komisiju, gatavojot MVU attīstības veicināšanai paredzētās finansēšanas programmas, ņemt vērā šādu uzņēmumu atšķirīgās iezīmes, īpašu uzmanību veltot mikrouzņēmumiem. Komisija nedrīkst pieļaut nekādas diskriminācijas izpausmes, jo visām MVU problēmām nav vienota risinājuma.

4.   Īpaši novērojumi un piezīmes par regulējošajiem pasākumiem

4.1   Riska kapitāla tiesiskais regulējums

| 4.1.1 | EESK atbalsta saskaņota regulējuma ieviešanu attiecībā uz riska kapitāla fondu veiktajiem pārrobežu darījumiem. Šāds priekšlikums vērtējams atzinīgi, jo tas ļaus mazināt trūkumus tirgū, pateicoties riska kapitāla pases izveidošanai, kas dos iespēju ES riska kapitāla fondiem aktīvāk izvietot savus līdzekļus tirgū un piesaistīt kapitālu Eiropas līmenī. EESK savos iepriekšējos atzinumos par riska kapitālu (4) jau ir izteikusi vairākas piezīmes un lūdz Komisiju ņemt tās vērā. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK atbalsta saskaņota regulējuma ieviešanu attiecībā uz riska kapitāla fondu veiktajiem pārrobežu darījumiem. Šāds priekšlikums vērtējams atzinīgi, jo tas ļaus mazināt trūkumus tirgū, pateicoties riska kapitāla pases izveidošanai, kas dos iespēju ES riska kapitāla fondiem aktīvāk izvietot savus līdzekļus tirgū un piesaistīt kapitālu Eiropas līmenī. EESK savos iepriekšējos atzinumos par riska kapitālu (4) jau ir izteikusi vairākas piezīmes un lūdz Komisiju ņemt tās vērā.

| 4.1.2 | EESK stingri atbalsta pētījumu, ko Komisija veiks 2012. gadā par attiecībām starp konsultatīvu uzraudzību un riska kapitāla ieguldījumiem, ko veic bankas un apdrošināšanas uzņēmumi. Pētījumā vajadzētu novērtēt, vai minētie instrumenti rada lielu starptautisku banku oligopolu vai arī vidējā termiņā vai ilgtermiņa tie būtu jāmaina. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK stingri atbalsta pētījumu, ko Komisija veiks 2012. gadā par attiecībām starp konsultatīvu uzraudzību un riska kapitāla ieguldījumiem, ko veic bankas un apdrošināšanas uzņēmumi. Pētījumā vajadzētu novērtēt, vai minētie instrumenti rada lielu starptautisku banku oligopolu vai arī vidējā termiņā vai ilgtermiņa tie būtu jāmaina.

| 4.1.3 | Tā kā lielākā daļa MVU ir mazie uzņēmumi (ar mazāk nekā 10 darba ņēmējiem), EESK aicina Komisiju veltīt īpašu uzmanību riska kapitāla mikrofondiem. Minētie fondi iegulda uzņēmumos, kuru projekti nav pietiekami pievilcīgi, lai piesaistītu tradicionālos riska kapitāla nodrošinātājus, bet ir pārāk lieli vai riskanti, lai piesaistītu kapitālu no tradicionālajiem aizdevumu avotiem. Šādi fondi nostiprina uzņēmuma kapitāla bāzi un attīsta uzņēmēju uzņēmējdarbības iemaņas, izmantojot koučinga metodes visā investīciju periodā (5). Dalībvalstīm vajadzētu ierosināt līdzekļus, piemēram, īpašus nodokļu uzlikšanas pasākumus, kas varētu stimulēt šādu fondu attīstību, lai likvidētu finansējuma deficītu. |
| --- | --- |

4.1.3

Tā kā lielākā daļa MVU ir mazie uzņēmumi (ar mazāk nekā 10 darba ņēmējiem), EESK aicina Komisiju veltīt īpašu uzmanību riska kapitāla mikrofondiem. Minētie fondi iegulda uzņēmumos, kuru projekti nav pietiekami pievilcīgi, lai piesaistītu tradicionālos riska kapitāla nodrošinātājus, bet ir pārāk lieli vai riskanti, lai piesaistītu kapitālu no tradicionālajiem aizdevumu avotiem. Šādi fondi nostiprina uzņēmuma kapitāla bāzi un attīsta uzņēmēju uzņēmējdarbības iemaņas, izmantojot koučinga metodes visā investīciju periodā (5). Dalībvalstīm vajadzētu ierosināt līdzekļus, piemēram, īpašus nodokļu uzlikšanas pasākumus, kas varētu stimulēt šādu fondu attīstību, lai likvidētu finansējuma deficītu.

4.2   Nodokļu reformas

| 4.2.1 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par nodokļu reformām attiecībā uz riska kapitāla pārrobežu ieguldījumiem. Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis vienlaikus ierosināt arī konkrētus pasākumus, lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu. |
| --- | --- |

4.2.1

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par nodokļu reformām attiecībā uz riska kapitāla pārrobežu ieguldījumiem. Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis vienlaikus ierosināt arī konkrētus pasākumus, lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu.

| 4.2.2 | Komisijai, pievēršoties nodokļu šķēršļiem pārrobežu darījumos, būtu arī jānodrošina, ka dalībvalstis rosina nodokļu reformu savās valstīs attiecībā uz MVU finansēšanas sistēmām. |
| --- | --- |

4.2.2

Komisijai, pievēršoties nodokļu šķēršļiem pārrobežu darījumos, būtu arī jānodrošina, ka dalībvalstis rosina nodokļu reformu savās valstīs attiecībā uz MVU finansēšanas sistēmām.

| 4.2.3 | ES līmenī jāanalizē un jāizmanto laba prakse, kas pastāv dažās dalībvalstīs (6). Daudzās valstīs jau ir ieviesti fiskālo stimulu kopumi. Kā piemēru var minēt Beļģiju/Flandriju, kur pirms dažiem gadiem tika ieviests abpusēji izdevīgs aizdevums, proti, individuāli aizdevēji var aizdot naudu MVU un par to iegūt nodokļu atlaides. Cits labs piemērs ir Nīderlandē pastāvošā sistēma, ko dēvē par “Tantes Agates aizdevumu” (Tante Agaath loan) (7). |
| --- | --- |

4.2.3

ES līmenī jāanalizē un jāizmanto laba prakse, kas pastāv dažās dalībvalstīs (6). Daudzās valstīs jau ir ieviesti fiskālo stimulu kopumi. Kā piemēru var minēt Beļģiju/Flandriju, kur pirms dažiem gadiem tika ieviests abpusēji izdevīgs aizdevums, proti, individuāli aizdevēji var aizdot naudu MVU un par to iegūt nodokļu atlaides. Cits labs piemērs ir Nīderlandē pastāvošā sistēma, ko dēvē par “Tantes Agates aizdevumu” (Tante Agaath loan) (7).

| 4.2.4 | MVU aktīvu izaugsmi var patiesi sekmēt arī nodokļu atvieglojumi kā, piemēram, Francijā “ISF PME” likums (8). EESK atzinīgi vērtē šādas sistēmas, ja nodokļu atvieglojumi ir samērīgi un nekavē ieguldījumus citās svarīgās nozarēs. |
| --- | --- |

4.2.4

MVU aktīvu izaugsmi var patiesi sekmēt arī nodokļu atvieglojumi kā, piemēram, Francijā “ISF PME” likums (8). EESK atzinīgi vērtē šādas sistēmas, ja nodokļu atvieglojumi ir samērīgi un nekavē ieguldījumus citās svarīgās nozarēs.

4.3   Valsts atbalsta noteikumi

| 4.3.1 | EESK atzinīgi vērtē valsts atbalsta modernizācijas priekšlikumu, ar ko paredzēts vienkāršot spēkā esošos valsts atbalsta noteikumus attiecībā uz MVU. Komiteja pieņem zināšanai, ka Komisija pārskatīs vispārējo grupu atbrīvojuma regulu un vairākas valsts atbalsta pamatnostādnes, tostarp attiecībā uz riska kapitālu, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. EESK mudina pilnveidot, vienkāršot un precizēt minētos noteikumus. Komiteja aicina Komisiju nodrošināt, ka valsts atbalstu izmanto vienīgi tirgus nepilnību novēršanai. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK atzinīgi vērtē valsts atbalsta modernizācijas priekšlikumu, ar ko paredzēts vienkāršot spēkā esošos valsts atbalsta noteikumus attiecībā uz MVU. Komiteja pieņem zināšanai, ka Komisija pārskatīs vispārējo grupu atbrīvojuma regulu un vairākas valsts atbalsta pamatnostādnes, tostarp attiecībā uz riska kapitālu, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. EESK mudina pilnveidot, vienkāršot un precizēt minētos noteikumus. Komiteja aicina Komisiju nodrošināt, ka valsts atbalstu izmanto vienīgi tirgus nepilnību novēršanai.

4.4   Redzamāki MVU tirgi un biržas sarakstos iekļautie MVU

| 4.4.1 | EESK atzinīgi vērtē to, ka finanšu instrumentu tirgus direktīvā (MIFID) ir ierosināts izveidot viendabīgus MVU izaugsmes tirgus un piesaistīt tiem investorus, izmantojot jauno kategoriju “MVU izaugsmes tirgi”. EESK tomēr ierosina (9) izstrādāt īpašus noteikumus un pasākumus, kas dos iespēju to efektīvi un enerģiski īstenot. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK atzinīgi vērtē to, ka finanšu instrumentu tirgus direktīvā (MIFID) ir ierosināts izveidot viendabīgus MVU izaugsmes tirgus un piesaistīt tiem investorus, izmantojot jauno kategoriju “MVU izaugsmes tirgi”. EESK tomēr ierosina (9) izstrādāt īpašus noteikumus un pasākumus, kas dos iespēju to efektīvi un enerģiski īstenot.

4.5   Pārskatu sniegšanas pienākumi biržu sarakstos iekļautiem MVU

| 4.5.1 | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāatvieglo grāmatvedības noteikumi un pārskatu sniegšanas pienākumi biržu sarakstos iekļautiem MVU Eiropā. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir iesniegusi priekšlikumu direktīvai, lai vienkāršotu un grozītu Grāmatvedības direktīvas, un priekšlikumu pārskatīt Pārredzamības direktīvu. Komiteja atgādina Komisijai ņemt vērā divus atzinumus, ko EESK pieņēma 2012. gada sākumā (10), un uzskata, ka MVU jāatbrīvo resursi, lai ieguldītu tos uzņēmumos turpmākas izaugsmes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.5.1

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāatvieglo grāmatvedības noteikumi un pārskatu sniegšanas pienākumi biržu sarakstos iekļautiem MVU Eiropā. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir iesniegusi priekšlikumu direktīvai, lai vienkāršotu un grozītu Grāmatvedības direktīvas, un priekšlikumu pārskatīt Pārredzamības direktīvu. Komiteja atgādina Komisijai ņemt vērā divus atzinumus, ko EESK pieņēma 2012. gada sākumā (10), un uzskata, ka MVU jāatbrīvo resursi, lai ieguldītu tos uzņēmumos turpmākas izaugsmes nodrošināšanai.

4.6   Bāzele III turpmākā īstenošana un ietekme uz MVU finansējumu

| 4.6.1 | ES jāsaglabā savas vadošās pozīcijas starptautiski saskaņotu finanšu regulatīvo reformu īstenošanā. Komiteja tomēr atzīmē, ka dažādās kapitāla prasības Bāzele III īstenošanai ES, kas stājas spēkā un pašlaik tiek apspriestas, var radīt dažādas problēmas MVU (11). |
| --- | --- |

4.6.1

ES jāsaglabā savas vadošās pozīcijas starptautiski saskaņotu finanšu regulatīvo reformu īstenošanā. Komiteja tomēr atzīmē, ka dažādās kapitāla prasības Bāzele III īstenošanai ES, kas stājas spēkā un pašlaik tiek apspriestas, var radīt dažādas problēmas MVU (11).

| 4.6.2 | EESK atbalsta Eiropas iestāžu centienus uzlabot finanšu sistēmas stabilitāti, lai izvairītos no turpmākām krīzēm. Tomēr finanšu tirgus stingrāku regulējumu nevar veidot uz MVU finansēšanas rēķina. EESK pilnībā atbalsta Eiropas Parlamenta 2012. gada maijā pieņemto “Karas ziņojumu”, kas ir vēl viens solis virzībā uz Bāzele III noteikumu par kapitāla prasībām saprātīgu un konstruktīvu ieviešanu ES. |
| --- | --- |

4.6.2

EESK atbalsta Eiropas iestāžu centienus uzlabot finanšu sistēmas stabilitāti, lai izvairītos no turpmākām krīzēm. Tomēr finanšu tirgus stingrāku regulējumu nevar veidot uz MVU finansēšanas rēķina. EESK pilnībā atbalsta Eiropas Parlamenta 2012. gada maijā pieņemto “Karas ziņojumu”, kas ir vēl viens solis virzībā uz Bāzele III noteikumu par kapitāla prasībām saprātīgu un konstruktīvu ieviešanu ES.

| 4.6.3 | EESK pieņem zināšanai, ka Komisija 24 mēnešu laikā pēc jaunās direktīvas (CRD IV) stāšanās spēkā apspriedīsies ar Eiropas Banku iestādi (EBI) un ka Eiropas Banku iestāde sniegs ziņojumu par aizdevumiem MVU un fiziskām personām. Komiteja lūdz Komisijai to pilnībā iesaistīt riska svēruma pārvērtēšanā, un tā varētu izstrādāt atzinumu par ziņojumu, kas nosūtāms Padomei un Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

4.6.3

EESK pieņem zināšanai, ka Komisija 24 mēnešu laikā pēc jaunās direktīvas (CRD IV) stāšanās spēkā apspriedīsies ar Eiropas Banku iestādi (EBI) un ka Eiropas Banku iestāde sniegs ziņojumu par aizdevumiem MVU un fiziskām personām. Komiteja lūdz Komisijai to pilnībā iesaistīt riska svēruma pārvērtēšanā, un tā varētu izstrādāt atzinumu par ziņojumu, kas nosūtāms Padomei un Eiropas Parlamentam.

4.7   Direktīva par maksājumu kavējumu novēršanu

| 4.7.1 | Komisija ir paredzējusi, ka minētā direktīva stāsies spēkā līdz 2013. gada 16. martam. EESK aicina dalībvalstis rīkoties, lai MVU ātrāk varētu izmantot sistēmas priekšrocības. Ir arī ļoti svarīgi, lai Komisija uzraudzītu minētās direktīvas savlaicīgu īstenošanu visās dalībvalstīs. Turklāt Komisijai rūpīgi jāuzrauga, kā dalībvalstis īsteno 4. panta 5. punktu, kurā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja pārbaudes procedūru pagarināt, pārsniedzot 30 dienu termiņu, ja vien tas nav kopumā netaisnīgi pret kreditoru. Komisijai būtu stingri jāuzrauga dalībvalstis, ka tās minēto pantu neizmanto, lai mākslīgi kavētu maksājumus, īpaši tāpēc, ka publisko iestāžu kavēšanās ar maksājumiem ievērojami ietekmē MVU naudas plūsmu un likviditātes pārvaldību. |
| --- | --- |

4.7.1

Komisija ir paredzējusi, ka minētā direktīva stāsies spēkā līdz 2013. gada 16. martam. EESK aicina dalībvalstis rīkoties, lai MVU ātrāk varētu izmantot sistēmas priekšrocības. Ir arī ļoti svarīgi, lai Komisija uzraudzītu minētās direktīvas savlaicīgu īstenošanu visās dalībvalstīs. Turklāt Komisijai rūpīgi jāuzrauga, kā dalībvalstis īsteno 4. panta 5. punktu, kurā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja pārbaudes procedūru pagarināt, pārsniedzot 30 dienu termiņu, ja vien tas nav kopumā netaisnīgi pret kreditoru. Komisijai būtu stingri jāuzrauga dalībvalstis, ka tās minēto pantu neizmanto, lai mākslīgi kavētu maksājumus, īpaši tāpēc, ka publisko iestāžu kavēšanās ar maksājumiem ievērojami ietekmē MVU naudas plūsmu un likviditātes pārvaldību.

| 4.7.2 | Lai sniegtu piemēru, EESK aicina ES iestādes laikus maksāt saviem līgumslēdzējiem un neuzlikt tiem nevajadzīgu administratīvo un finansiālo slogu. |
| --- | --- |

4.7.2

Lai sniegtu piemēru, EESK aicina ES iestādes laikus maksāt saviem līgumslēdzējiem un neuzlikt tiem nevajadzīgu administratīvo un finansiālo slogu.

4.8   Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondi

| 4.8.1 | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par Sociālās uzņēmējdarbības fondiem un atgādina Komisijai, ka atbilstoša kapitāla pieejamības uzlabošanai sociālajiem uzņēmumiem jābūt vienam no darba kārtības prioritārajiem punktiem. EESK 2012. gada sākumā izteica savu viedokli (12) par minēto jautājumu. Viena no problēmām ir tā, ka jāizvērtē un jāziņo par portfeļuzņēmumu sociālajām sekām un ietekmi uz sabiedrību. EESK iesaka uzsākt kopīgu pētījumu ES līmenī, lai izstrādātu kritērijus un rādītājus šādu problēmu risināšanai. Komiteja atgādina Komisijai, ka šādi fondi var būt tikai viens instruments no daudziem ļoti vajadzīgajiem finanšu instrumentiem, kas vēl jāizstrādā. |
| --- | --- |

4.8.1

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par Sociālās uzņēmējdarbības fondiem un atgādina Komisijai, ka atbilstoša kapitāla pieejamības uzlabošanai sociālajiem uzņēmumiem jābūt vienam no darba kārtības prioritārajiem punktiem. EESK 2012. gada sākumā izteica savu viedokli (12) par minēto jautājumu. Viena no problēmām ir tā, ka jāizvērtē un jāziņo par portfeļuzņēmumu sociālajām sekām un ietekmi uz sabiedrību. EESK iesaka uzsākt kopīgu pētījumu ES līmenī, lai izstrādātu kritērijus un rādītājus šādu problēmu risināšanai. Komiteja atgādina Komisijai, ka šādi fondi var būt tikai viens instruments no daudziem ļoti vajadzīgajiem finanšu instrumentiem, kas vēl jāizstrādā.

| 4.8.2 | EESK arī aicina dalībvalstis pilnveidot sociālo uzņēmumu dažādu formu atzīšanu. Ja šādus uzņēmumus vairāk atzītu, tiktu samazināts riska svērums tiem piešķirtajiem aizdevumiem, un minētie uzņēmumi vairs nebūtu neizdevīgākā stāvoklī šajā jomā salīdzinājumā ar tradicionālajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.8.2

EESK arī aicina dalībvalstis pilnveidot sociālo uzņēmumu dažādu formu atzīšanu. Ja šādus uzņēmumus vairāk atzītu, tiktu samazināts riska svērums tiem piešķirtajiem aizdevumiem, un minētie uzņēmumi vairs nebūtu neizdevīgākā stāvoklī šajā jomā salīdzinājumā ar tradicionālajiem uzņēmumiem.

5.   Īpaši novērojumi un piezīmes par ES pasākumiem MVU finansēšanai

5.1   Komiteja pilnībā apzinās, ka liels skaits MVU, īpaši mazākie, attiecībā uz ārējo finansējumu joprojām būs atkarīgi galvenokārt no kredītiem.

5.2   EESK atzinīgi vērtē EIB pastāvīgo darbību MVU kreditēšanā kā vienu no galvenajiem MVU kreditēšanas instrumentiem ES līmenī un atzīst MVU sniegtās finansiālās priekšrocības ar starpniecības kredītiem samazināt aizņēmumu izmaksas. EESK aicina EIB efektīvi turpināt šādu darbību un regulāri ziņot par rezultātiem. Lai gūtu paredzamos rezultātus, starpniekbankām ciešā sadarbībā ar MVU organizācijām jāpastiprina komunikācijas pasākumi, lai popularizētu minētos aizdevumus MVU vidē.

5.3   Vienlīdz svarīgi ir atbalstīt jaunu veidu starpniekbanku rašanos, kas daudzos gadījumos labāk atbilst MVU daudzveidībai. Vērtīga ir pieredze, kas gūta no kooperatīvā sektora un no sociālajiem pakalpojumiem banku sektorā, jo minētās nozares piedāvā atbilstīgi pielāgotu finanšu atbalstu, bieži kopā ar citiem atbalsta pakalpojumiem.

5.4   EESK aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar EIB grupu paplašināt riska dalīšanas pasākumus attiecībā uz pašu kapitāla un kvazikapitāla ieguldījumiem un atbalstīt uzņēmumu kopējo obligāciju emitēšanu. Attiecībā uz kvazikapitāla tirgu EESK jo īpaši aicina Komisiju un EIB grupu izpētīt veidus, kā pilnveidot mezonīna finansējumu un apsvērt jaunus mezonīna finansējuma produktus, piemēram, garantiju mezonīna aizdevumiem.

5.5   EESK iesaka Eiropas Komisijai sadarbībā ar MVU organizācijām turpināt popularizēt ES finanšu shēmas, lai nodrošinātu minēto instrumentu lielāku atpazīstamību un straujāku apgūšanu, jo īpaši dalībvalstīs, kas joprojām atpaliek. Tā kā MVU efektīvu finansējumu var uzskatīt par vienu no svarīgākajiem izaugsmes pakta instrumentiem, šiem jautājumam pienācīgi jāpievēršas valstu reformu programmās.

5.6   Komiteja uzskata, ka īpaša uzmanība būtu veltāma MVU atbalstam, izmantojot pašu kapitāla un parāda instrumentus, kā paredzēts Programmā uzņēmumu un MVU konkurētspējai (COSME) un programmā “Apvārsnis 2020”. EESK stingri atbalsta maksimālās likmes palielināšanu, ko paredz aizdevumu garantijas mehānisms (LGF) COSME programmā (EUR 150 000), kā jau norādīts Komitejas iepriekšējā atzinumā par konkurētspējas programmu (13).

5.7   EESK uzsver, ka ir vajadzīgi kohēzijas politikas noteikumi, kas ļautu vienmērīgi un efektīvi īstenot MVU programmas, tā kā spēkā esošā sistēma nav pietiekami veicinoša. EESK izsaka nožēlu par to, ka ES finanšu noteikumi šobrīd ir pārāk stingri vai pārāk sarežģīti, tādējādi radot problēmas valstu starpniekiem, kas atbild par minēto noteikumu īstenošanu. Ir skaidrs, ka kohēzijas politikas ietvaros paredzēto finanšu instrumentu izmantošanai jāpiemēro labāka uzraudzība (14).

5.8   Svarīgi ir arī pārvirzīties no projektu finansēšanas uz ilgtspējīgākiem finansēšanas instrumentiem, lai izvairītos no publiskā finansējuma atkarības. Komisijai tādēļ vajadzētu sniegt pamatnostādnes par labu praksi attiecībā uz dažādu avotu finansēšanas instrumentu apvienošanu un īpatsvara palielināšanu MVU dzīves cikla visos posmos.

5.9   EESK atzīmē, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ierosināts atvieglot MVU piekļuvi finansējumam ilgtermiņā, izmantojot jaunus finansējuma instrumentus (ES parāda finanšu instrumentu un ES pašu kapitāla finanšu instrumentu) specializētu platformu veidā. Apvienojot resursus no dažādiem avotiem, EESK lēš, ka finanšu instrumenti var būt katalizators ieguldījumiem tirgū apzināto trūkumu likvidēšanai, veidot apjomradītus ietaupījumus un/vai mazināt neveiksmes risku jomās, kurās atsevišķām dalībvalstīm būtu grūti sasniegt nepieciešamo kritisko masu. EESK tādēļ aicina Komisiju ieviest jaunās paaudzes finanšu instrumentus, pamatojoties uz darbā ar pašreizējiem instrumentiem (Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (CIP) finanšu instrumenti, RDFM) gūto pieredzi. Svarīgi ir noteikt atbilstošus noteikumus, pamatnostādnes un standartizēšanu saskaņā ar tirgus prasībām un paraugpraksi, izvairīties no pārklāšanās un vienkāršot īstenošanas noteikumus, lai veicinātu efektivitāti un finanšu disciplīnu. EESK uzsver: lai nodrošinātu ES resursu izmantošanu paredzētajam mērķim, ārkārtīgi svarīga ir atbilstoša pārraudzība, ziņošana, revīzija un laba pārvaldība.

6.   Īpaši novērojumi un piezīmes par pasākumiem MVU darbības vides uzlabošanai

6.1   Labāka informācija un komunikācija mazajiem un vidējiem uzņēmumiem

| 6.1.1 | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu sniegt informāciju finanšu starpniekiem un rosināt bankas un finanšu iestādes sniegt visu nepieciešamo informāciju saviem klientiem, lai viņiem palīdzētu atrast finansējumu. Turklāt EESK uzskata, ka ir svarīgi uzlabot MVU izglītošanu finanšu jautājumos. Dalībvalstis tiek aicinātas ciešā sadarbībā ar MVU organizācijām īstenot šādus pasākumus, izveidojot īpašas “ieguldījumu gatavības” programmas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

6.1.1

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu sniegt informāciju finanšu starpniekiem un rosināt bankas un finanšu iestādes sniegt visu nepieciešamo informāciju saviem klientiem, lai viņiem palīdzētu atrast finansējumu. Turklāt EESK uzskata, ka ir svarīgi uzlabot MVU izglītošanu finanšu jautājumos. Dalībvalstis tiek aicinātas ciešā sadarbībā ar MVU organizācijām īstenot šādus pasākumus, izveidojot īpašas “ieguldījumu gatavības” programmas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 6.1.2 | Viena no galvenajām problēmām lielākajai daļai MVU ir piekļuve īpaši MVU paredzētām konsultācijām. EESK atbalsta Eiropas Biznesa atbalsta tīkla (EEN) principu un lomu, tomēr uzskata, ka tā potenciāls būtu jāizmanto pilnībā (15). Tādēļ EESK ierosina stiprināt EEN kā finanšu konsultanta funkcijas. Komiteja tomēr uzsver, ka šajā kampaņā cieši jāiesaista arī MVU organizācijas un ka tai jāatspoguļo MVU lielā daudzveidība. |
| --- | --- |

6.1.2

Viena no galvenajām problēmām lielākajai daļai MVU ir piekļuve īpaši MVU paredzētām konsultācijām. EESK atbalsta Eiropas Biznesa atbalsta tīkla (EEN) principu un lomu, tomēr uzskata, ka tā potenciāls būtu jāizmanto pilnībā (15). Tādēļ EESK ierosina stiprināt EEN kā finanšu konsultanta funkcijas. Komiteja tomēr uzsver, ka šajā kampaņā cieši jāiesaista arī MVU organizācijas un ka tai jāatspoguļo MVU lielā daudzveidība.

6.2   Uzlabota MVU finanšu tirgus uzraudzība un datu vākšana

| 6.2.1 | Komiteja atzīmē, ka Komisija jau ir pievērsusies šim jautājumam (MVU: piekļuve finanšu pārskatiem un MVU finansējuma indekss). Tā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ciešāk sadarboties ar banku federācijām un konsultēties ar citām institūcijām (ECB, EBI), lai tās sniegtu padomus. EESK iesaka dalībvalstu līmenī iesaistīt arī MVU organizācijas un institūcijas. Komiteja izsaka nožēlu par to, ka rīcības plānā nav paredzēts pastiprināt sadarbību ar starptautiskām organizācijām, piemēram, ESAO, lai sagatavotu datus un statistiku (16) par piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

6.2.1

Komiteja atzīmē, ka Komisija jau ir pievērsusies šim jautājumam (MVU: piekļuve finanšu pārskatiem un MVU finansējuma indekss). Tā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ciešāk sadarboties ar banku federācijām un konsultēties ar citām institūcijām (ECB, EBI), lai tās sniegtu padomus. EESK iesaka dalībvalstu līmenī iesaistīt arī MVU organizācijas un institūcijas. Komiteja izsaka nožēlu par to, ka rīcības plānā nav paredzēts pastiprināt sadarbību ar starptautiskām organizācijām, piemēram, ESAO, lai sagatavotu datus un statistiku (16) par piekļuvi finansējumam.

6.3   Kvalitatīvs reitings

| 6.3.1 | Kvantitatīva reitinga modeļi bieži nav piemēroti MVU novērtēšanai, jo tie ir pārāk stingri. Ļoti vēlama būtu kvalitatīvo faktoru izmantošana papildus parastajai kvantitatīvajai analīzei. Bankas tādēļ varētu līdzsvarot savas punktu piešķiršanas metodes, lai novērtētu MVU kredītspēju, pienācīgu nišu atstājot individualizētiem banku pakalpojumiem. Šis jautājums arī ir jārisina, apmainoties ar labu praksi. EESK pauž nožēlu, ka dažas bankas, šķiet, šo ideju nevis veicina, bet gan no tās atsakās. |
| --- | --- |

6.3.1

Kvantitatīva reitinga modeļi bieži nav piemēroti MVU novērtēšanai, jo tie ir pārāk stingri. Ļoti vēlama būtu kvalitatīvo faktoru izmantošana papildus parastajai kvantitatīvajai analīzei. Bankas tādēļ varētu līdzsvarot savas punktu piešķiršanas metodes, lai novērtētu MVU kredītspēju, pienācīgu nišu atstājot individualizētiem banku pakalpojumiem. Šis jautājums arī ir jārisina, apmainoties ar labu praksi. EESK pauž nožēlu, ka dažas bankas, šķiet, šo ideju nevis veicina, bet gan no tās atsakās.

6.4   “Biznesa eņģeļi” un citi dalībnieki agrīnā posmā

| 6.4.1 | EESK uzskata, ka ir svarīgi izvērst saikni starp biznesa eņģeļiem, riska kapitāla fondiem agrīnā posmā un riska kapitāla fondiem vēlākā posmā, lai nodrošinātu stabilu inovācijas finansējuma ķēdi. Turklāt ļoti atbalstāmas ir iniciatīvas, lai stiprinātu biznesa eņģeļu, RK fondu un vietējo uzņēmēju reģionāla līmeņa dialogu. |
| --- | --- |

6.4.1

EESK uzskata, ka ir svarīgi izvērst saikni starp biznesa eņģeļiem, riska kapitāla fondiem agrīnā posmā un riska kapitāla fondiem vēlākā posmā, lai nodrošinātu stabilu inovācijas finansējuma ķēdi. Turklāt ļoti atbalstāmas ir iniciatīvas, lai stiprinātu biznesa eņģeļu, RK fondu un vietējo uzņēmēju reģionāla līmeņa dialogu.

| 6.4.2 | Vajadzētu apzināt un īstenot inovatīvas pieejas riska kapitāla finansējumam. Viena šāda pieeja ir kolektīvs finansējums no daudziem ieguldītājiem, saskaņā ar ko nevis bankas vai speciālisti, bet gan iedzīvotāji iegulda mazajos un vidējos uzņēmumos, izmantojot tiešsaistes platformu nevis biržas tirgu. |
| --- | --- |

6.4.2

Vajadzētu apzināt un īstenot inovatīvas pieejas riska kapitāla finansējumam. Viena šāda pieeja ir kolektīvs finansējums no daudziem ieguldītājiem, saskaņā ar ko nevis bankas vai speciālisti, bet gan iedzīvotāji iegulda mazajos un vidējos uzņēmumos, izmantojot tiešsaistes platformu nevis biržas tirgu.

| 6.4.3 | Būtu jānostiprina hibrīdkapitāla (17) pielāgotas formas, kurās ietvertas dotācijas, pašu kapitāls un parāda kapitāls (piemēram, pašu kapitāla aizdevumi), jo tās ir labāk piemērotas MVU gan agrīnā posmā, gan visā MVU dzīves ciklā. |
| --- | --- |

6.4.3

Būtu jānostiprina hibrīdkapitāla (17) pielāgotas formas, kurās ietvertas dotācijas, pašu kapitāls un parāda kapitāls (piemēram, pašu kapitāla aizdevumi), jo tās ir labāk piemērotas MVU gan agrīnā posmā, gan visā MVU dzīves ciklā.

7.   Citi ieteikumi jautājumā par MVU finansējuma nodrošināšanu

7.1   Paraugprakses piemēri banku sektorā

| 7.1.1 | Būtu jāapsver tāda regulējuma izstrāde, kas iestādēm, kuru darbības pamatā ir riska un peļņas dalīšana, radītu stimulus izsniegt aizdevumus, jo MVU no tā noteikti gūtu labumu. Komisijai būtu rūpīgi jāanalizē iespējas, ko paver bankas, kuras ievēro līdzdalības principu. EESK aicina Komisiju izstrādāt zaļo grāmatu, uz ko pamatojoties Eiropas līmenī varētu uzsākt debates par līdzdalības bankām. Atsevišķi pasākumi, ko minētajā jomā īstenojušas Apvienotā Karaliste, Francija, Vācija, Itālija, Luksemburga un Malta, ir vērtējami atzinīgi, tomēr tie var kavēt ES finanšu pakalpojumu nozares turpmāko integrāciju. Turklāt, īstenojot atsevišķus, nesaskaņotus pasākumus, šis finansēšanas modelis, kas paredz, piemēram, riska dalīšanu, līdzdalību peļņas sadalē un sociāliem principiem atbilstošu finansēšanu, nedarbotos pietiekami efektīvi. Veicinot mikrokreditēšanu ar īpašu ieguldījumu politiku attiecībā uz islāmisko finanšu sistēmu, varētu rasties jauni uzņēmējdarbības veidi, kas noteiktos reģionos palīdzētu mazināt nabadzību. Tāpēc būtu vajadzīgs Komisijas paziņojums, kurā ir paredzētas, noteiktas un rosinātas alternatīvas finansēšanas metodes, lai nodrošinātu, ka uz šīm metodēm attiecas tādi paši nosacījumi kā uz citām parastām finansēšanas metodēm. |
| --- | --- |

7.1.1

Būtu jāapsver tāda regulējuma izstrāde, kas iestādēm, kuru darbības pamatā ir riska un peļņas dalīšana, radītu stimulus izsniegt aizdevumus, jo MVU no tā noteikti gūtu labumu. Komisijai būtu rūpīgi jāanalizē iespējas, ko paver bankas, kuras ievēro līdzdalības principu. EESK aicina Komisiju izstrādāt zaļo grāmatu, uz ko pamatojoties Eiropas līmenī varētu uzsākt debates par līdzdalības bankām. Atsevišķi pasākumi, ko minētajā jomā īstenojušas Apvienotā Karaliste, Francija, Vācija, Itālija, Luksemburga un Malta, ir vērtējami atzinīgi, tomēr tie var kavēt ES finanšu pakalpojumu nozares turpmāko integrāciju. Turklāt, īstenojot atsevišķus, nesaskaņotus pasākumus, šis finansēšanas modelis, kas paredz, piemēram, riska dalīšanu, līdzdalību peļņas sadalē un sociāliem principiem atbilstošu finansēšanu, nedarbotos pietiekami efektīvi. Veicinot mikrokreditēšanu ar īpašu ieguldījumu politiku attiecībā uz islāmisko finanšu sistēmu, varētu rasties jauni uzņēmējdarbības veidi, kas noteiktos reģionos palīdzētu mazināt nabadzību. Tāpēc būtu vajadzīgs Komisijas paziņojums, kurā ir paredzētas, noteiktas un rosinātas alternatīvas finansēšanas metodes, lai nodrošinātu, ka uz šīm metodēm attiecas tādi paši nosacījumi kā uz citām parastām finansēšanas metodēm.

| 7.1.2 | EESK atzīmē, ka Komisija ir izanalizējusi kredītu starpnieku darbu un to darba rezultātus, kā arī problēmas, ar ko saskaras MVU, meklējot aizdevuma finansējumu (18). EESK aicina visas dalībvalstis izveidot šādu funkciju, lai uzlabotu aizdošanas procesa pārredzamību. Komiteja atzīmē, ka Kapitāla prasību direktīvas 145. panta 4. punktā un ierosinātās Kapitāla prasību regulas 418. panta 4. punktā paredzēts, ka MVU var lūgt bankas informēt tos par viņu reitingu un punktiem. Būtu svarīgi pilnībā īstenot šos noteikumus praksē. |
| --- | --- |

7.1.2

EESK atzīmē, ka Komisija ir izanalizējusi kredītu starpnieku darbu un to darba rezultātus, kā arī problēmas, ar ko saskaras MVU, meklējot aizdevuma finansējumu (18). EESK aicina visas dalībvalstis izveidot šādu funkciju, lai uzlabotu aizdošanas procesa pārredzamību. Komiteja atzīmē, ka Kapitāla prasību direktīvas 145. panta 4. punktā un ierosinātās Kapitāla prasību regulas 418. panta 4. punktā paredzēts, ka MVU var lūgt bankas informēt tos par viņu reitingu un punktiem. Būtu svarīgi pilnībā īstenot šos noteikumus praksē.

| 7.1.3 | Jautājumā par konkurenci banku nozarē EESK aicina Komisiju izpētīt stāvokli minētajā nozarē un nodrošināt, ka dalībvalstīs un starp dažādām dalībvalstīm ir pietiekama konkurence MVU paredzēto finanšu produktu jomā. Piemēram, pastāv bankas zaudējumu, proti, negūtās peļņas problēma (skat. turpmāk tekstā); vienlaikus kredīta pārtēriņa procenti mazajiem uzņēmumiem vēl joprojām ir ļoti augsti, lai arī Eiropas Centrālās bankas refinansēšanas procentu likmes ir vēsturiski zemas. Lielie uzņēmumi var izmantot alternatīvas (piemēram, tiešos aizdevumus), bet mazajiem uzņēmumiem šie produkti nav pieejami. |
| --- | --- |

7.1.3

Jautājumā par konkurenci banku nozarē EESK aicina Komisiju izpētīt stāvokli minētajā nozarē un nodrošināt, ka dalībvalstīs un starp dažādām dalībvalstīm ir pietiekama konkurence MVU paredzēto finanšu produktu jomā. Piemēram, pastāv bankas zaudējumu, proti, negūtās peļņas problēma (skat. turpmāk tekstā); vienlaikus kredīta pārtēriņa procenti mazajiem uzņēmumiem vēl joprojām ir ļoti augsti, lai arī Eiropas Centrālās bankas refinansēšanas procentu likmes ir vēsturiski zemas. Lielie uzņēmumi var izmantot alternatīvas (piemēram, tiešos aizdevumus), bet mazajiem uzņēmumiem šie produkti nav pieejami.

| 7.1.4 | Negūtā peļņa. Daudzās dalībvalstīs bankas no uzņēmumiem iekasē nodevas, ja tie aizdevumus atmaksā ātrāk nekā paredzēts. Ja aizdevumu atmaksā ātrāk nekā paredzēts līgumā, banka iekasē nodevu par kredītsaistību izpildi pirms noteiktā termiņa kā kompensāciju par to, ka bankai būtu vajadzējis šos līdzekļus atkal ieguldīt par zemākām procentu likmēm nekā tad, ja aizdevums nebūtu atmaksāts ātrāk nekā paredzēts. |
| --- | --- |

7.1.4

Negūtā peļņa. Daudzās dalībvalstīs bankas no uzņēmumiem iekasē nodevas, ja tie aizdevumus atmaksā ātrāk nekā paredzēts. Ja aizdevumu atmaksā ātrāk nekā paredzēts līgumā, banka iekasē nodevu par kredītsaistību izpildi pirms noteiktā termiņa kā kompensāciju par to, ka bankai būtu vajadzējis šos līdzekļus atkal ieguldīt par zemākām procentu likmēm nekā tad, ja aizdevums nebūtu atmaksāts ātrāk nekā paredzēts.

| 7.1.5 | Tomēr problēma ir tā, ka šīs bankas negūtās peļņas nodevas bieži ir diezgan augstas. Turklāt bieži ir tā, ka šīs nodevas nav skaidri paskaidrotas līgumā, kas atsaucas arī uz nākotnes procentu likmēm, kuras vel nav zināmas. Tāpēc uzņēmumiem ir ļoti sarežģīti novērtēt iespējamās negūtās peļņas nodevas, kas jāmaksā gadījumā, ja aizdevumu atmaksā ātrāk. Vairumam uzņēmumu parasti pat nav zināms pienākums maksāt negūtās peļņas nodevu. |
| --- | --- |

7.1.5

Tomēr problēma ir tā, ka šīs bankas negūtās peļņas nodevas bieži ir diezgan augstas. Turklāt bieži ir tā, ka šīs nodevas nav skaidri paskaidrotas līgumā, kas atsaucas arī uz nākotnes procentu likmēm, kuras vel nav zināmas. Tāpēc uzņēmumiem ir ļoti sarežģīti novērtēt iespējamās negūtās peļņas nodevas, kas jāmaksā gadījumā, ja aizdevumu atmaksā ātrāk. Vairumam uzņēmumu parasti pat nav zināms pienākums maksāt negūtās peļņas nodevu.

| 7.1.6 | Tāpēc ir ļoti būtiski, lai bankas pirms aizdevuma līgumu parakstīšanas sniegtu skaidrāku informāciju par šādām nodevām. Turklāt negūtās peļņas nodevas apmēru vajadzētu ierobežot un tai vajadzētu būt samērīgai. |
| --- | --- |

7.1.6

Tāpēc ir ļoti būtiski, lai bankas pirms aizdevuma līgumu parakstīšanas sniegtu skaidrāku informāciju par šādām nodevām. Turklāt negūtās peļņas nodevas apmēru vajadzētu ierobežot un tai vajadzētu būt samērīgai.

7.2   Eiropas programmu MVU finansēšanai pārredzamība un administrēšana

| 7.2.1 | EESK atbalsta nodomu izveidot vienotu tiešsaistes daudzvalodu datubāzi, kurā būtu informācija par dažādiem finansējuma avotiem un iekļauti Eiropas, valstu un reģionālie pasākumi, kuru mērķis ir atvieglot MVU piekļuvi finansējumam. Komiteja aicina Komisiju plaši izplatīt praktiskos norādījumus (19), ko tā izstrādāja, sniedzot informāciju par to, kā nodrošināt piekļuvi 50 miljardiem EUR publiskā finansējuma 27 dalībvalstīs. |
| --- | --- |

7.2.1

EESK atbalsta nodomu izveidot vienotu tiešsaistes daudzvalodu datubāzi, kurā būtu informācija par dažādiem finansējuma avotiem un iekļauti Eiropas, valstu un reģionālie pasākumi, kuru mērķis ir atvieglot MVU piekļuvi finansējumam. Komiteja aicina Komisiju plaši izplatīt praktiskos norādījumus (19), ko tā izstrādāja, sniedzot informāciju par to, kā nodrošināt piekļuvi 50 miljardiem EUR publiskā finansējuma 27 dalībvalstīs.

| 7.2.2 | EESK uzskata, ka attiecībā uz programmu “Apvārsnis 2020” galvenais, lai vislabāk izmantotu MVU inovatīvo potenciālu, ir mērķa budžets 15 % apmērā no kopējās programmas un vienota pārvaldības struktūra. Attiecībā uz procedūru jāveic uzlabojumi saistībā ar finansiāliem un administratīviem jautājumiem. Piemēram, daudzus mazos un vidējos uzņēmumus, kas piedalās ES finansētos projektos, vēl joprojām ļoti nopietni skar ar PVN saistītas problēmas attiecīgajās valstīs. Ļoti bieži tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem tiem uzņēmumiem, kas piedalās jau no paša sākuma. Visās dalībvalstīs vajadzētu ieviest skaidru regulējumu, kas MVU atbrīvo no šā sloga. ES finansētajos projektos PVN vajadzētu būt atgūstamam visos apstākļos. |
| --- | --- |

7.2.2

EESK uzskata, ka attiecībā uz programmu “Apvārsnis 2020” galvenais, lai vislabāk izmantotu MVU inovatīvo potenciālu, ir mērķa budžets 15 % apmērā no kopējās programmas un vienota pārvaldības struktūra. Attiecībā uz procedūru jāveic uzlabojumi saistībā ar finansiāliem un administratīviem jautājumiem. Piemēram, daudzus mazos un vidējos uzņēmumus, kas piedalās ES finansētos projektos, vēl joprojām ļoti nopietni skar ar PVN saistītas problēmas attiecīgajās valstīs. Ļoti bieži tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem tiem uzņēmumiem, kas piedalās jau no paša sākuma. Visās dalībvalstīs vajadzētu ieviest skaidru regulējumu, kas MVU atbrīvo no šā sloga. ES finansētajos projektos PVN vajadzētu būt atgūstamam visos apstākļos.

Briselē, 2012. gada 19. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Aptauju veica no 2012. gada 29. februāra līdz 29. martam, un tajā piedalījās 7 511 eurozonas uzņēmumi.

1

(2)  Turpat, konkrētus skaitļus skatīt 14.–15.lpp.

2

(3)  OV C 318, 23.12.2009, 22. lpp. OV C 376, 22.12.2011, 51. lpp.

3

(4)  OV C 191, 29.06.2012, 72. lpp.

4

(5)  Skat., piemēram, Financités: http://www.financites.fr/.

5

(6)  Skat. EBAN ziņojumu Tax Outlook 2010 Executive Summary - http://www.eban.org/resource-center/publications/eban-publications.

6

EBAN

Tax Outlook 2010 Executive Summary

(7)  Tante Agaath regeling (http://www.tanteagaath.nl/agaath_regeling.htm).

7

Tante Agaath regeling

(8)  http://pme.service-public.fr/actualites/breves/reduction-isf-pour-investissements-pme.html

8

(9)  OV C 191, 29.06.2012, 80. lpp.

9

(10)  OV C 143, 22.5.2012., 78. lpp., OV C 181, 21.6.2012., 84. lpp.

10

(11)  OV C 68, 6.3.2012., 39. lpp.

11

(12)  OV C 229, 31.7.2012., 55. lpp.

12

(13)  OV C 181, 21.6.2012, 125. lpp.

13

(14)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2012 “No Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansēto mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanas instrumenti”, Eiropas Savienības Revīzijas palātas ziņojums, http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/13766742.PDF.

14

(15)  OV C 376, 22.12.2011, 51. lpp., OV C 181, 21.6.2012, 125. lpp.

15

(16)  Skat., piemēram, "Financing SMEs and Entrepreneurs 2012: an OECD scoreboard" (“MVU un uzņēmēju finansēšana 2012. gadā — ESAO pārskats”) (http://www.oecd-ilibrary.org/industry-and-services/financing-smes-and-entrepreneurship_9789264166769-en)

16

"Financing SMEs and Entrepreneurs 2012: an OECD scoreboard"

(17)  http://www.schwabfound.org/pdf/schwabfound/SocialInvestmentManual.pdf

17

(18)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1186&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en

18

(19)  Nobeiguma ziņojums “Dalībvalstu politikas novērtējums attiecībā uz to, kā atvieglot MVU piekļuvi finansējumam”, 2012. gada jūnijs, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/finance/guide-to-funding/indirect-funding/files/evaluation-of-national-financing-programmes-2012_en.pdf

19

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/52

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Zaļā grāmata “Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu” ”

COM(2011) 941 final

2012/C 351/11

Ziņotājs:
  KROPAS kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2012. gada 11. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Zaļā grāmata “Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu””

COM(2011) 941 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2012. gada 30. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (19. septembra sēdē), ar 157 balsīm par, 1 balsi pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veicināt drošu, pārredzamu un inovatīvu maksājumu vidi visā ES. Efektīvāki, mūsdienīgāki un drošāki maksāšanas līdzekļi ir priekšnoteikums, lai paplašinātu papildu ieguvumus no vienotā tirgus, kā arī veicinātu Eiropas ekonomikas globālo konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veicināt drošu, pārredzamu un inovatīvu maksājumu vidi visā ES. Efektīvāki, mūsdienīgāki un drošāki maksāšanas līdzekļi ir priekšnoteikums, lai paplašinātu papildu ieguvumus no vienotā tirgus, kā arī veicinātu Eiropas ekonomikas globālo konkurētspēju.

| 1.2 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas rosinātā dialoga plašo spektru, kas patiešām aptver galvenos pašreizējos un nākotnes jautājumus ES maksājumu jomā. Lai iegūtu pilnīgu ainu, papildu uzmanība tomēr būtu jāpievērš skaidras naudas maksājumiem. Kaut gan tie pakāpeniski samazinās, skaidra nauda joprojām ir dominējošais maksāšanas līdzeklis atsevišķos tirgos. Valstu sniegtie dati arvien vairāk liecina, ka skaidra nauda principā ir mazāk efektīva un ka varētu ietaupīt ievērojamus finanšu resursus, ja patērētāji pārietu uz elektroniskiem maksājumiem. Dažas dalībvalstis ir guvušas reālus panākumus ceļā uz bezskaidras naudas norēķinu sabiedrību. EESK tomēr uzskata, ka skaidras naudas patiesās izmaksas vēl nav zināmas plašākai sabiedrībai. Turklāt skaidru naudu uzskata par ēnu ekonomikas veicinātāju. Tāpēc visām ieinteresētajām pusēm būtu jāsekmē maksāšanas veidi, kas palīdz mazināt ēnu ekonomiku un ir lētāki un drošāki. Šajā jautājumā būtu jāņem vērā gan daudzie ieguvumi visām ieinteresētajām pusēm, gan tas, ka šādi maksāšanas veidi nedrīkst izmaksāt pārāk dārgi MVU, kuri tos piedāvā saviem klientiem. Dalībvalstīs ir vajadzīgas papildu iniciatīvas ar Komisijas nepārprotamu atbalstu. |
| --- | --- |

1.2

EESK atzinīgi vērtē Komisijas rosinātā dialoga plašo spektru, kas patiešām aptver galvenos pašreizējos un nākotnes jautājumus ES maksājumu jomā. Lai iegūtu pilnīgu ainu, papildu uzmanība tomēr būtu jāpievērš skaidras naudas maksājumiem. Kaut gan tie pakāpeniski samazinās, skaidra nauda joprojām ir dominējošais maksāšanas līdzeklis atsevišķos tirgos. Valstu sniegtie dati arvien vairāk liecina, ka skaidra nauda principā ir mazāk efektīva un ka varētu ietaupīt ievērojamus finanšu resursus, ja patērētāji pārietu uz elektroniskiem maksājumiem. Dažas dalībvalstis ir guvušas reālus panākumus ceļā uz bezskaidras naudas norēķinu sabiedrību. EESK tomēr uzskata, ka skaidras naudas patiesās izmaksas vēl nav zināmas plašākai sabiedrībai. Turklāt skaidru naudu uzskata par ēnu ekonomikas veicinātāju. Tāpēc visām ieinteresētajām pusēm būtu jāsekmē maksāšanas veidi, kas palīdz mazināt ēnu ekonomiku un ir lētāki un drošāki. Šajā jautājumā būtu jāņem vērā gan daudzie ieguvumi visām ieinteresētajām pusēm, gan tas, ka šādi maksāšanas veidi nedrīkst izmaksāt pārāk dārgi MVU, kuri tos piedāvā saviem klientiem. Dalībvalstīs ir vajadzīgas papildu iniciatīvas ar Komisijas nepārprotamu atbalstu.

| 1.3 | Populārākais bezskaidras naudas maksāšanas līdzeklis ES un visā pasaulē ir karšu maksājumi. Ekonomikas literatūrā vērojama arvien lielāka vienprātība par to, ka bezskaidras naudas maksājumi no fiskālā un ekonomikas viedokļa ir pārskatāmāki, turklāt sabiedrībai kopumā lētāki, ērtāki, drošāki un inovatīvāki. Tāpēc EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izmantot šādus maksājumus, lai gūtu labumu no tirgu lielākas integrācijas priekšrocībām. Tomēr vēsturisku šķēršļu un standartizācijas un sadarbspējas trūkuma dēļ, kā arī nelīdzsvarotības un nepilnību dēļ publiskās informācijas izmantošanā vienotā tirgus iespējas vēl nav pilnībā izmantotas. Risinājums ir maksājumu karšu, interneta un mobilo telefonu plašāka izmantošana maksājumu veikšanai. Līdz ar to konkurence, inovācija un efektivitāte vēl nav izsmēlušas savu potenciālu. EESK aicina nākt klajā ar tirgus iniciatīvām, lai pēc iespējas drīzākā laikā varētu apzināt īstenojamus risinājumus, īpaši tādus, kas vienlaikus sekmē finansiālo un digitālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

1.3

Populārākais bezskaidras naudas maksāšanas līdzeklis ES un visā pasaulē ir karšu maksājumi. Ekonomikas literatūrā vērojama arvien lielāka vienprātība par to, ka bezskaidras naudas maksājumi no fiskālā un ekonomikas viedokļa ir pārskatāmāki, turklāt sabiedrībai kopumā lētāki, ērtāki, drošāki un inovatīvāki. Tāpēc EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu izmantot šādus maksājumus, lai gūtu labumu no tirgu lielākas integrācijas priekšrocībām. Tomēr vēsturisku šķēršļu un standartizācijas un sadarbspējas trūkuma dēļ, kā arī nelīdzsvarotības un nepilnību dēļ publiskās informācijas izmantošanā vienotā tirgus iespējas vēl nav pilnībā izmantotas. Risinājums ir maksājumu karšu, interneta un mobilo telefonu plašāka izmantošana maksājumu veikšanai. Līdz ar to konkurence, inovācija un efektivitāte vēl nav izsmēlušas savu potenciālu. EESK aicina nākt klajā ar tirgus iniciatīvām, lai pēc iespējas drīzākā laikā varētu apzināt īstenojamus risinājumus, īpaši tādus, kas vienlaikus sekmē finansiālo un digitālo iekļaušanu.

| 1.4 | Pašreizējā juridiskā nenoteiktība attiecībā uz uzņēmējdarbības modeļiem, kuri balstās uz savstarpējās apmaiņas maksu, kavē karšu, elektronisko maksājumu un maksājumu ar mobilo tālruni lietošanas izvēršanu, kā arī skaidras naudas aizvietošanu. Ieguldījumu un inovāciju veikšanai maksājumu sistēmās ļoti svarīga ir skaidrība. EESK aicina Komisiju stabilizēt uzņēmējdarbības vidi visiem tirgus dalībniekiem. Saskaņā ar SEPA mērķiem nevajadzētu būt nekādai maksu un citu prasību diferencēšanai nedz attiecībā uz iekšzemes, nedz pārrobežu darījumiem. |
| --- | --- |

1.4

Pašreizējā juridiskā nenoteiktība attiecībā uz uzņēmējdarbības modeļiem, kuri balstās uz savstarpējās apmaiņas maksu, kavē karšu, elektronisko maksājumu un maksājumu ar mobilo tālruni lietošanas izvēršanu, kā arī skaidras naudas aizvietošanu. Ieguldījumu un inovāciju veikšanai maksājumu sistēmās ļoti svarīga ir skaidrība. EESK aicina Komisiju stabilizēt uzņēmējdarbības vidi visiem tirgus dalībniekiem. Saskaņā ar SEPA mērķiem nevajadzētu būt nekādai maksu un citu prasību diferencēšanai nedz attiecībā uz iekšzemes, nedz pārrobežu darījumiem.

| 1.5 | Piekļuve informācijai par banku kontos esošo līdzekļu pieejamību ir rūpīgi jāapsver, ņemot vērā dažādus aspektus, tostarp attiecībā uz drošību, datu aizsardzību, patērētāju tiesībām, konkurenci un kompensācijām kontu turētājiem. EESK atzīmē, ka subjektiem, kas vēlas iegūt šādu piekļuvi, būtu jāpiemēro regulējums un uzraudzība atbilstoši to riska profilam. Eiropas tiesiskajā regulējumā būtu skaidri jāatspoguļo iesaistīto tirgus dalībnieku saistības un atbildība. |
| --- | --- |

1.5

Piekļuve informācijai par banku kontos esošo līdzekļu pieejamību ir rūpīgi jāapsver, ņemot vērā dažādus aspektus, tostarp attiecībā uz drošību, datu aizsardzību, patērētāju tiesībām, konkurenci un kompensācijām kontu turētājiem. EESK atzīmē, ka subjektiem, kas vēlas iegūt šādu piekļuvi, būtu jāpiemēro regulējums un uzraudzība atbilstoši to riska profilam. Eiropas tiesiskajā regulējumā būtu skaidri jāatspoguļo iesaistīto tirgus dalībnieku saistības un atbildība.

| 1.6 | Daudzos tirgos patērētāji var nebūt gatavi pieņemt papildmaksas un tāpēc varētu pārorientēties uz skaidras naudas maksājumiem, pamatojoties uz priekšstatu, ka skaidra nauda ir bez maksas. Kaut gan patērētāji saskaņā ar Patērētāju tiesību direktīvu no 2014. gada 13. jūnija būs jāaizsargā pret papildmaksu ļaunprātīgu noteikšanu, nav vienkāršas atbildes, kā šī aizsardzība tiks nodrošināta arī ļoti dinamiskajā tiešsaistes vidē. |
| --- | --- |

1.6

Daudzos tirgos patērētāji var nebūt gatavi pieņemt papildmaksas un tāpēc varētu pārorientēties uz skaidras naudas maksājumiem, pamatojoties uz priekšstatu, ka skaidra nauda ir bez maksas. Kaut gan patērētāji saskaņā ar Patērētāju tiesību direktīvu no 2014. gada 13. jūnija būs jāaizsargā pret papildmaksu ļaunprātīgu noteikšanu, nav vienkāršas atbildes, kā šī aizsardzība tiks nodrošināta arī ļoti dinamiskajā tiešsaistes vidē.

| 1.7 | Vietējos tirgos klienti pozitīvi vērtē e-maksājumus. Tomēr trūkst Eiropas mēroga risinājumu, kas balstīti uz internetbanku pakalpojumiem. Tas sarežģī e-komercijas attīstību. EESK aicina šādu sistēmu operatorus atvērtā un pārredzamā veidā risināt sadarbspējas problēmas, kā arī pēc iespējas drīzāk pievērsties e-komercijas nepilnībām. |
| --- | --- |

1.7

Vietējos tirgos klienti pozitīvi vērtē e-maksājumus. Tomēr trūkst Eiropas mēroga risinājumu, kas balstīti uz internetbanku pakalpojumiem. Tas sarežģī e-komercijas attīstību. EESK aicina šādu sistēmu operatorus atvērtā un pārredzamā veidā risināt sadarbspējas problēmas, kā arī pēc iespējas drīzāk pievērsties e-komercijas nepilnībām.

| 1.8 | EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz m-maksājumiem jau to attīstības sākumposmā tiktu ievēroti tādi principi kā atklāta piekļuve platformām, lietojumprogrammu pārnesamība, drošība, kā arī tiktu novērsta izmaksu dublēšana operatoriem, kuri vēlas pieņemt šos maksājumus. |
| --- | --- |

1.8

EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz m-maksājumiem jau to attīstības sākumposmā tiktu ievēroti tādi principi kā atklāta piekļuve platformām, lietojumprogrammu pārnesamība, drošība, kā arī tiktu novērsta izmaksu dublēšana operatoriem, kuri vēlas pieņemt šos maksājumus.

| 1.9 | EESK atzīst tirgus dalībnieku panākto progresu ar fizisko termināļu lietošanu saistītas krāpšanas ierobežošanā. Pašlaik vislielāko apdraudējumu rada krāpšana tiešsaistē. Būtu jāīsteno papildu drošības pasākumi, taču ne uz klientu ērtību rēķina. Publisko iestāžu ierosinātiem drošības pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas tehnoloģiski neitrāliem. |
| --- | --- |

1.9

EESK atzīst tirgus dalībnieku panākto progresu ar fizisko termināļu lietošanu saistītas krāpšanas ierobežošanā. Pašlaik vislielāko apdraudējumu rada krāpšana tiešsaistē. Būtu jāīsteno papildu drošības pasākumi, taču ne uz klientu ērtību rēķina. Publisko iestāžu ierosinātiem drošības pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas tehnoloģiski neitrāliem.

| 1.10 | EESK atzinīgi vērtē centienus stiprināt pašreizējo vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) pārvaldību un atbalsta ieceres centralizēt SEPA“īpašumtiesības”, piemēram, SEPA Padomes pārraudzībā. EESK tomēr mudina Eiropas Komisiju un Eiropas Centrālo banku pēc iespējas drīzākā laikā izstrādāt nepieciešamās detaļas, jo pašreizējais de facto vakuums kavē īstenošanu. |
| --- | --- |

1.10

EESK atzinīgi vērtē centienus stiprināt pašreizējo vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) pārvaldību un atbalsta ieceres centralizēt SEPA“īpašumtiesības”, piemēram, SEPA Padomes pārraudzībā. EESK tomēr mudina Eiropas Komisiju un Eiropas Centrālo banku pēc iespējas drīzākā laikā izstrādāt nepieciešamās detaļas, jo pašreizējais de facto vakuums kavē īstenošanu.

2.   Pamatojums

| 2.1 | SEPA pabeigšana ir viena no Komisijas prioritātēm vienotā tirgus izveidē. Standartizācijas un sadarbspējas sasniegumi, ko atbalsta saskaņots tiesiskais regulējums, jau ir pieejami operatoriem, piemēram, SEPA kredītu pārvedumi un SEPA tiešā debeta maksājumi, ar ko līdz 2014. gada 1. februārim eirozonā aizstās līdzšinējās shēmas. |
| --- | --- |

2.1

SEPA pabeigšana ir viena no Komisijas prioritātēm vienotā tirgus izveidē. Standartizācijas un sadarbspējas sasniegumi, ko atbalsta saskaņots tiesiskais regulējums, jau ir pieejami operatoriem, piemēram, SEPA kredītu pārvedumi un SEPA tiešā debeta maksājumi, ar ko līdz 2014. gada 1. februārim eirozonā aizstās līdzšinējās shēmas.

| 2.2 | Tomēr SEPA darbības joma ir plašāka un ietver arī citus pīlārus. Viens no tiem attiecas uz karšu maksājumiem — svarīgākajiem maksājumu instrumentiem gan Eiropas Savienībā, gan arī pasaulē. Vēl viens šāds pīlārs ir e-maksājumi, t.i., maksājumi, ko veic internetā par pirkumiem. Mūsdienās šie maksājumi veido nelielu daļu no visiem bezskaidras naudas maksājumiem, taču ir sagaidāms pieaugums divciparu skaitļa apmērā. Eiropas Maksājumu padome (EPC), kas ir Eiropas banku nozares koordinācijas un lēmumu pieņemšanas struktūra maksājumu jomā, sadarbības pasākumos iekļāvusi e-maksājumus un izveidojusi SEPA e-maksājumu sistēmu. Nesen EPC saņēmusi informācijas pieprasījumu no Komisijas Konkurences ĢD. |
| --- | --- |

2.2

Tomēr SEPA darbības joma ir plašāka un ietver arī citus pīlārus. Viens no tiem attiecas uz karšu maksājumiem — svarīgākajiem maksājumu instrumentiem gan Eiropas Savienībā, gan arī pasaulē. Vēl viens šāds pīlārs ir e-maksājumi, t.i., maksājumi, ko veic internetā par pirkumiem. Mūsdienās šie maksājumi veido nelielu daļu no visiem bezskaidras naudas maksājumiem, taču ir sagaidāms pieaugums divciparu skaitļa apmērā. Eiropas Maksājumu padome (EPC), kas ir Eiropas banku nozares koordinācijas un lēmumu pieņemšanas struktūra maksājumu jomā, sadarbības pasākumos iekļāvusi e-maksājumus un izveidojusi SEPA e-maksājumu sistēmu. Nesen EPC saņēmusi informācijas pieprasījumu no Komisijas Konkurences ĢD.

| 2.3 | M-maksājumi ir SEPA jaunākais pīlārs. Sadarbībā ar citiem operatoriem EPC veikusi saskaņotus pasākumus m-maksājumu jomā, sagatavojot tehniskos dokumentus par sadarbspējas pamatnostādnēm un vairākas baltās grāmatas. M-maksājumi joprojām ir agrīnā attīstības stadijā, taču to nākotnes perspektīvas ir ļoti daudzsološas. Kaut arī karšu maksājumu, e-maksājumu un m-maksājumu sistēmas atšķiras pēc to gatavības, mēroga un uzņēmējdarbības modeļiem, visām Eiropas iestādēm un tirgus dalībniekiem ir kopīga vispārēja izpratne par to, ka ir nepieciešams papildu progress attiecībā uz integrāciju, pārredzamību un konkurētspēju. Ir risks, ka trūkumi, kas piemīt pašreizējiem uzņēmējdarbības modeļiem, varētu reproducēties turpmākajā m-maksājumu vidē. |
| --- | --- |

2.3

M-maksājumi ir SEPA jaunākais pīlārs. Sadarbībā ar citiem operatoriem EPC veikusi saskaņotus pasākumus m-maksājumu jomā, sagatavojot tehniskos dokumentus par sadarbspējas pamatnostādnēm un vairākas baltās grāmatas. M-maksājumi joprojām ir agrīnā attīstības stadijā, taču to nākotnes perspektīvas ir ļoti daudzsološas. Kaut arī karšu maksājumu, e-maksājumu un m-maksājumu sistēmas atšķiras pēc to gatavības, mēroga un uzņēmējdarbības modeļiem, visām Eiropas iestādēm un tirgus dalībniekiem ir kopīga vispārēja izpratne par to, ka ir nepieciešams papildu progress attiecībā uz integrāciju, pārredzamību un konkurētspēju. Ir risks, ka trūkumi, kas piemīt pašreizējiem uzņēmējdarbības modeļiem, varētu reproducēties turpmākajā m-maksājumu vidē.

| 2.4 | Ikviens iedzīvotājs, uzņēmums vai publiskais administrators veic maksājumus, ko izdara vai nu ar tradicionālajiem maksāšanas līdzekļiem (piem., skaidrā naudā) vai izmantojot mūsdienīgus maksājumu pakalpojumus (piem., e-maksājumus). Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas datiem (1) 2010. gadā Eiropas Savienībā kopējais bezskaidras naudas maksājumu skaits sasniedza 86,4 miljardus, palielinoties par 4,4 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, no kuriem lielākā daļa attiecināma uz karšu maksājumiem (39 % jeb 33,9 miljardi). Karšu maksājumos veikto darījumu vērtība ir sasniegusi EUR 1,8 triljonus, katru gadu pieaugot par 6,7 %, kas vairāk nekā trīs reizes pārsniedz eirozonā 1,8 % apmērā reģistrētā faktiskā IKP pieaugumu. Lai gan karšu izmantošana valstīs ir ļoti atšķirīga, galvenā tendence ir tā, ka karšu maksājumi ir viens no visdinamiskākajiem bezskaidras naudas norēķinu instrumentiem. |
| --- | --- |

2.4

Ikviens iedzīvotājs, uzņēmums vai publiskais administrators veic maksājumus, ko izdara vai nu ar tradicionālajiem maksāšanas līdzekļiem (piem., skaidrā naudā) vai izmantojot mūsdienīgus maksājumu pakalpojumus (piem., e-maksājumus). Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas datiem (1) 2010. gadā Eiropas Savienībā kopējais bezskaidras naudas maksājumu skaits sasniedza 86,4 miljardus, palielinoties par 4,4 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, no kuriem lielākā daļa attiecināma uz karšu maksājumiem (39 % jeb 33,9 miljardi). Karšu maksājumos veikto darījumu vērtība ir sasniegusi EUR 1,8 triljonus, katru gadu pieaugot par 6,7 %, kas vairāk nekā trīs reizes pārsniedz eirozonā 1,8 % apmērā reģistrētā faktiskā IKP pieaugumu. Lai gan karšu izmantošana valstīs ir ļoti atšķirīga, galvenā tendence ir tā, ka karšu maksājumi ir viens no visdinamiskākajiem bezskaidras naudas norēķinu instrumentiem.

| 2.5 | Eiropas Centrālo banku sistēmas veiktais faktu apsekojums (2) apliecināja, ka savstarpējās komisijas maksas netiek saskaņoti noteiktas un piemērotas visā ES. Savstarpējo komisijas maksu izvēle, struktūra un līmenis ļoti atšķiras un ir atkarīgi no daudziem variantiem un aspektiem. Savstarpējās apmaiņas maksa ir galvenā sastāvdaļa izmaksās, kas jāsedz komersantiem. Komisija un valstu kompetentās iestādes ir izvērtējušas savstarpējās apmaiņas maksu konkurences aspektus un pieņēmušas vairākus lēmumus, no kuriem daži attiecas uz pārrobežu darbību, bet citi — tikai uz attiecīgo valsti. |
| --- | --- |

2.5

Eiropas Centrālo banku sistēmas veiktais faktu apsekojums (2) apliecināja, ka savstarpējās komisijas maksas netiek saskaņoti noteiktas un piemērotas visā ES. Savstarpējo komisijas maksu izvēle, struktūra un līmenis ļoti atšķiras un ir atkarīgi no daudziem variantiem un aspektiem. Savstarpējās apmaiņas maksa ir galvenā sastāvdaļa izmaksās, kas jāsedz komersantiem. Komisija un valstu kompetentās iestādes ir izvērtējušas savstarpējās apmaiņas maksu konkurences aspektus un pieņēmušas vairākus lēmumus, no kuriem daži attiecas uz pārrobežu darbību, bet citi — tikai uz attiecīgo valsti.

| 2.6 | Attiecībā uz nodevu pārredzamību līdz šim diemžēl nav veikti oficiāli pētījumi un nav publicēti ne visaptveroši valstu statistikas dati, ne arī dažādas valstis salīdzinoši dati par izdevumiem, kurus maksā patērētāji, piemēram, dažādās nodevas un maksājumi, kas tieši saistīti ar dažādiem maksājumu veidiem. Lai gan šī informācija ir pieejama valstu uzraudzības struktūrām, tās lielākoties to nepublicē pat daļēji. |
| --- | --- |

2.6

Attiecībā uz nodevu pārredzamību līdz šim diemžēl nav veikti oficiāli pētījumi un nav publicēti ne visaptveroši valstu statistikas dati, ne arī dažādas valstis salīdzinoši dati par izdevumiem, kurus maksā patērētāji, piemēram, dažādās nodevas un maksājumi, kas tieši saistīti ar dažādiem maksājumu veidiem. Lai gan šī informācija ir pieejama valstu uzraudzības struktūrām, tās lielākoties to nepublicē pat daļēji.

| 2.7 | Neraugoties uz privātā sektora ierosmēm attiecībā uz standartizāciju, atsevišķās darījumu jomās joprojām dominē sadrumstalotība: starp karšu iegādes un karšu izdošanas maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, starp karšu un termināļu, kā arī termināļu un karšu iegādes maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. Tā kā komerciālās intereses bieži ir atšķirīgas un šajā posmā nav skaidru ieviešanas grafiku, minētajām ierosmēm tomēr bieži ir visai ierobežoti konkrētie rezultāti. |
| --- | --- |

2.7

Neraugoties uz privātā sektora ierosmēm attiecībā uz standartizāciju, atsevišķās darījumu jomās joprojām dominē sadrumstalotība: starp karšu iegādes un karšu izdošanas maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, starp karšu un termināļu, kā arī termināļu un karšu iegādes maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. Tā kā komerciālās intereses bieži ir atšķirīgas un šajā posmā nav skaidru ieviešanas grafiku, minētajām ierosmēm tomēr bieži ir visai ierobežoti konkrētie rezultāti.

| 2.8 | Visu operatoru ievērojamie ieguldījumi un veiktie pasākumi pārejai no magnētisko svītru tehnoloģijas uz EMV mikroshēmu tehnoloģiju ir palīdzējuši mazināt krāpšanu ar maksājumu kartēm tiešas saskarsmes vidē. Jaunākās tendences tomēr liecina, ka, lai gan attālinātie karšu darījumi ir tikai neliela visu karšu darījumu daļa, tie jau rada vislielākos krāpšanas draudus. Šī problēma ir pievērsusi pārraudzības un uzraudzības iestāžu uzmanību; minētās iestādes 2011. gadā ar Eiropas Centrālās bankas atbalstu apvienoja spēkus “SecuRe Pay Forum” pasākumā, lai paaugstinātu drošības līmeni un vairotu sabiedrības uzticību elektroniskajiem maksājumu pakalpojumiem un instrumentiem. Forums 2012. gadā pabeigs interneta maksājumu drošībai paredzētu tehnoloģiski neitrālu ieteikumu kopuma izstrādi. |
| --- | --- |

2.8

Visu operatoru ievērojamie ieguldījumi un veiktie pasākumi pārejai no magnētisko svītru tehnoloģijas uz EMV mikroshēmu tehnoloģiju ir palīdzējuši mazināt krāpšanu ar maksājumu kartēm tiešas saskarsmes vidē. Jaunākās tendences tomēr liecina, ka, lai gan attālinātie karšu darījumi ir tikai neliela visu karšu darījumu daļa, tie jau rada vislielākos krāpšanas draudus. Šī problēma ir pievērsusi pārraudzības un uzraudzības iestāžu uzmanību; minētās iestādes 2011. gadā ar Eiropas Centrālās bankas atbalstu apvienoja spēkus “SecuRe Pay Forum” pasākumā, lai paaugstinātu drošības līmeni un vairotu sabiedrības uzticību elektroniskajiem maksājumu pakalpojumiem un instrumentiem. Forums 2012. gadā pabeigs interneta maksājumu drošībai paredzētu tehnoloģiski neitrālu ieteikumu kopuma izstrādi.

| 2.9 | Komisijas zaļajā grāmatā ir izskatītas visas problēmas saistībā ar maksājumiem, un, ja tās sekmīgi atrisinātu, būtu nodrošināta bāze integrētākiem un drošākiem maksājumu pakalpojumiem, ko varētu sniegt vai nu tradicionālajos interneta veikalos klātienē vai strauji augošajā elektroniskajā vidē. Palielinot konkurenci, izvēles iespējas un pārredzamību patērētājiem, inovāciju, maksājumu drošību un patērētāju uzticību, Eiropai ir iespēja pirmajai parādīt, ko 21. gadsimtā varētu nozīmēt “izdarīt maksājumu”. |
| --- | --- |

2.9

Komisijas zaļajā grāmatā ir izskatītas visas problēmas saistībā ar maksājumiem, un, ja tās sekmīgi atrisinātu, būtu nodrošināta bāze integrētākiem un drošākiem maksājumu pakalpojumiem, ko varētu sniegt vai nu tradicionālajos interneta veikalos klātienē vai strauji augošajā elektroniskajā vidē. Palielinot konkurenci, izvēles iespējas un pārredzamību patērētājiem, inovāciju, maksājumu drošību un patērētāju uzticību, Eiropai ir iespēja pirmajai parādīt, ko 21. gadsimtā varētu nozīmēt “izdarīt maksājumu”.

| 2.10 | Komisija sniedz integrētā tirgus redzējumu, ir apzinātas plaisas starp pašreizējo stāvokli un iecerēto integrēto maksājumu tirgu, kā arī šķēršļi, kas radījuši minētās plaisas. Komisija ir apzinājusi piecas iespējas paātrināt tirgus integrāciju un izsaka apsvērumus par to, kā būtu vadāma minēto iespēju īstenošana. Pirmais pasākumu kopums ir visplašākais un attiecas uz tirgus sadrumstalotību, pieejamību un pārrobežu jautājumiem. Pārējie attiecas uz pārredzamu un rentablu cenu noteikšanu pakalpojumiem, standartizāciju, sadarbspēju un drošību. Pārvaldības pamatnostādnes jāpiemēro esošajām SEPA shēmām (SCT, SDD), kā arī maksājumu kartēm, e-maksājumiem un m-maksājumiem. |
| --- | --- |

2.10

Komisija sniedz integrētā tirgus redzējumu, ir apzinātas plaisas starp pašreizējo stāvokli un iecerēto integrēto maksājumu tirgu, kā arī šķēršļi, kas radījuši minētās plaisas. Komisija ir apzinājusi piecas iespējas paātrināt tirgus integrāciju un izsaka apsvērumus par to, kā būtu vadāma minēto iespēju īstenošana. Pirmais pasākumu kopums ir visplašākais un attiecas uz tirgus sadrumstalotību, pieejamību un pārrobežu jautājumiem. Pārējie attiecas uz pārredzamu un rentablu cenu noteikšanu pakalpojumiem, standartizāciju, sadarbspēju un drošību. Pārvaldības pamatnostādnes jāpiemēro esošajām SEPA shēmām (SCT, SDD), kā arī maksājumu kartēm, e-maksājumiem un m-maksājumiem.

3.   Piezīmes un apsvērumi

| 3.1 | Kopienas mēroga attieksme pret ilglaicīgiem un uz nākotni orientētiem jautājumiem maksājumu jomā — izņemot SEPA naudas pārvedumus un SEPA tiešos debetus — vēl tikai veidojas, un tā ir galvenā problēma visiem operatoriem vienotajā tirgū. EESK atzinīgi vērtē Komisijas zaļo grāmatu un sagaida atbilstīgus papildu pasākumus, lai novērstu pašreizējos trūkumus. Komiteja uzskata, ka patērētāju interesēm attiecībā uz drošu, efektīvu, ērtu un ātri veicamu maksājumu pieejamību vajadzētu būt katra maksājumu darījuma prioritātei. |
| --- | --- |

3.1

Kopienas mēroga attieksme pret ilglaicīgiem un uz nākotni orientētiem jautājumiem maksājumu jomā — izņemot SEPA naudas pārvedumus un SEPA tiešos debetus — vēl tikai veidojas, un tā ir galvenā problēma visiem operatoriem vienotajā tirgū. EESK atzinīgi vērtē Komisijas zaļo grāmatu un sagaida atbilstīgus papildu pasākumus, lai novērstu pašreizējos trūkumus. Komiteja uzskata, ka patērētāju interesēm attiecībā uz drošu, efektīvu, ērtu un ātri veicamu maksājumu pieejamību vajadzētu būt katra maksājumu darījuma prioritātei.

| 3.2 | Galvenā uzmanība zaļajā grāmatā ir pievērsta elektroniskajiem maksājumiem, diemžēl pienācīgi neņemot vērā skaidras naudas joprojām dominējošo lomu, jo 80 % maksājumu Eiropā tiek veikti skaidrā naudā. Lielāka izmaksu pārredzamība ir vienlīdz svarīga gan attiecībā uz elektroniskajiem maksājumiem, gan skaidras naudas darījumiem, un tai vajadzētu būt galvenajai atsaucei bezskaidras naudas norēķinu līdzekļu analīzē. Sabiedrībā joprojām valda uzskats, ka skaidrā nauda nav saistīta ar papildu izmaksām. Būtu iespējams ievērojami paaugstināt efektivitāti, ja maksātāji izmainītu savus paradumus un sāktu izmantot mūsdienīgus un lētākus maksājumus. Turklāt fakti liecina, ka skaidrās naudas maksājumu izplatībai ir pozitīva korelācija ar ēnu ekonomikas līmeni, jo skaidrās naudas maksājumiem ir grūti izsekot. Tādēļ EESK mudina dalībvalstis ar Komisijas skaidru atbalstu uzsākt papildu iniciatīvas, lai pārskatītu skaidrās naudas vietu un lomu mūsdienu ekonomikā. |
| --- | --- |

3.2

Galvenā uzmanība zaļajā grāmatā ir pievērsta elektroniskajiem maksājumiem, diemžēl pienācīgi neņemot vērā skaidras naudas joprojām dominējošo lomu, jo 80 % maksājumu Eiropā tiek veikti skaidrā naudā. Lielāka izmaksu pārredzamība ir vienlīdz svarīga gan attiecībā uz elektroniskajiem maksājumiem, gan skaidras naudas darījumiem, un tai vajadzētu būt galvenajai atsaucei bezskaidras naudas norēķinu līdzekļu analīzē. Sabiedrībā joprojām valda uzskats, ka skaidrā nauda nav saistīta ar papildu izmaksām. Būtu iespējams ievērojami paaugstināt efektivitāti, ja maksātāji izmainītu savus paradumus un sāktu izmantot mūsdienīgus un lētākus maksājumus. Turklāt fakti liecina, ka skaidrās naudas maksājumu izplatībai ir pozitīva korelācija ar ēnu ekonomikas līmeni, jo skaidrās naudas maksājumiem ir grūti izsekot. Tādēļ EESK mudina dalībvalstis ar Komisijas skaidru atbalstu uzsākt papildu iniciatīvas, lai pārskatītu skaidrās naudas vietu un lomu mūsdienu ekonomikā.

| 3.3 | EESK uzskata, ka papildu pasākumi, kuru mērķis ir pārredzamības palielināšana, un jo īpaši saistoši pasākumi būtu rūpīgi jāapsver, lai neapgrūtinātu patērētājus ar lieku informāciju, kas, sniegta nelaikā (piem., maksimumstundās) un sarežģītā formā, varētu radīt sajukumu iepērkoties un traucēt tirgotājiem norēķināties. |
| --- | --- |

3.3

EESK uzskata, ka papildu pasākumi, kuru mērķis ir pārredzamības palielināšana, un jo īpaši saistoši pasākumi būtu rūpīgi jāapsver, lai neapgrūtinātu patērētājus ar lieku informāciju, kas, sniegta nelaikā (piem., maksimumstundās) un sarežģītā formā, varētu radīt sajukumu iepērkoties un traucēt tirgotājiem norēķināties.

| 3.4 | Starptautiskās un vairākas vietējās maksājumu karšu shēmas savu uzņēmējdarbības modeli balsta uz savstarpējās apmaiņas maksām, ko dažādā mērā ir apstrīdējušas gan valstu kompetentās iestādes, gan arī Komisija. Vispārējā tiesa nesen ir atzinusi par pamatotu Komisijas 2007. gada lēmumu, ar ko aizliedz MasterCard pārrobežu savstarpējās apmaiņas maksu. EESK atzīmē, ka līdz šim uz savstarpējās apmaiņas maksām bāzēti uzņēmējdarbības modeļi nav bijuši atbilstīgi SEPA iecerēm, t.i., nav bijis atšķirības starp maksām par pārrobežu darījumiem un maksām par vietējiem darījumiem. Turklāt nav bijis pašregulējuma mehānisma, kas, palielinoties darījumu apjomam, nodrošina savstarpējās apmaiņas maksas līmeņu pazemināšanos, kā arī alternatīvu risinājumu cenu noteikšanā, kurus piemērot nelielas vērtības maksājumiem. EESK mudina Komisiju stabilizēt ilgtermiņa uzņēmējdarbības vidi visiem operatoriem, ņemot vērā arī pieredzi, kas gūta tajos reģionos, kur šī joma tiek regulēta (piem., Austrālijā), un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādajiem maksājumu karšu shēmu uzņēmējdarbības modeļiem. |
| --- | --- |

3.4

Starptautiskās un vairākas vietējās maksājumu karšu shēmas savu uzņēmējdarbības modeli balsta uz savstarpējās apmaiņas maksām, ko dažādā mērā ir apstrīdējušas gan valstu kompetentās iestādes, gan arī Komisija. Vispārējā tiesa nesen ir atzinusi par pamatotu Komisijas 2007. gada lēmumu, ar ko aizliedz MasterCard pārrobežu savstarpējās apmaiņas maksu. EESK atzīmē, ka līdz šim uz savstarpējās apmaiņas maksām bāzēti uzņēmējdarbības modeļi nav bijuši atbilstīgi SEPA iecerēm, t.i., nav bijis atšķirības starp maksām par pārrobežu darījumiem un maksām par vietējiem darījumiem. Turklāt nav bijis pašregulējuma mehānisma, kas, palielinoties darījumu apjomam, nodrošina savstarpējās apmaiņas maksas līmeņu pazemināšanos, kā arī alternatīvu risinājumu cenu noteikšanā, kurus piemērot nelielas vērtības maksājumiem. EESK mudina Komisiju stabilizēt ilgtermiņa uzņēmējdarbības vidi visiem operatoriem, ņemot vērā arī pieredzi, kas gūta tajos reģionos, kur šī joma tiek regulēta (piem., Austrālijā), un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādajiem maksājumu karšu shēmu uzņēmējdarbības modeļiem.

| 3.5 | Dažādu maksājumu zīmolu koplietošana vai nu uz plastmasas kartēm vai uz jaunajām mobilajām platformām nedrīkstētu ne mazināt patērētāju tiesības izvēlēties kādu noteiktu zīmolu, ne arī ierobežot iespējamos stimulus tirgotājiem. Zīmolu koplietošana ir svarīga jaunajām sistēmām, kas ienāk tirgū un līdz ar to veicina gan izvēles iespējas, gan konkurenci. Dažos gadījumos viens zīmols izvirza papildu obligātas prasības attiecībā uz darījumiem savā tīklā, pat ja tos uzsāk cits zīmols. EESK uzskata, ka jānodrošina, lai viens zīmols nevarētu noteikt šādas maksājumu apstrādes prasības. |
| --- | --- |

3.5

Dažādu maksājumu zīmolu koplietošana vai nu uz plastmasas kartēm vai uz jaunajām mobilajām platformām nedrīkstētu ne mazināt patērētāju tiesības izvēlēties kādu noteiktu zīmolu, ne arī ierobežot iespējamos stimulus tirgotājiem. Zīmolu koplietošana ir svarīga jaunajām sistēmām, kas ienāk tirgū un līdz ar to veicina gan izvēles iespējas, gan konkurenci. Dažos gadījumos viens zīmols izvirza papildu obligātas prasības attiecībā uz darījumiem savā tīklā, pat ja tos uzsāk cits zīmols. EESK uzskata, ka jānodrošina, lai viens zīmols nevarētu noteikt šādas maksājumu apstrādes prasības.

| 3.6 | EESK piekrīt, ka shēmas pārvaldības funkciju nošķiršana no apstrādes ir viens no svarīgākajiem elementiem, lai izveidotu maksājumu karšu konkurētspējīgu tirgu, jo vertikālā integrācijā, konkurējot ar neatkarīgiem karšu maksājumu apstrādātājiem, iespējams izmantot šķērssubsīdijas. Turklāt pašreizējā sistēma nav īpaši labvēlīga paredzētajām iniciatīvām karšu maksājumu apstrādātāju sadarbspējas veicināšanai. Tāpēc nošķiršana — ideālā variantā uzņēmumu līmenī — veicinātu integrāciju un konkurenci vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

3.6

EESK piekrīt, ka shēmas pārvaldības funkciju nošķiršana no apstrādes ir viens no svarīgākajiem elementiem, lai izveidotu maksājumu karšu konkurētspējīgu tirgu, jo vertikālā integrācijā, konkurējot ar neatkarīgiem karšu maksājumu apstrādātājiem, iespējams izmantot šķērssubsīdijas. Turklāt pašreizējā sistēma nav īpaši labvēlīga paredzētajām iniciatīvām karšu maksājumu apstrādātāju sadarbspējas veicināšanai. Tāpēc nošķiršana — ideālā variantā uzņēmumu līmenī — veicinātu integrāciju un konkurenci vienotajā tirgū.

| 3.7 | Saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu maksājumu un elektroniskās naudas iestādēm nav atļauta piekļuve maksājumu sistēmām, kas izraudzītas ar Norēķinu galīguma direktīvu. Tās galvenokārt attiecināmas uz lielas vērtības un mazumtirdzniecības maksājumiem. Ja Komisija plānotu kādas izmaiņas spēkā esošajā regulējumā, EESK aicinātu apsvērt riska elementu, ko jaunie dalībnieki (t.i., maksājumu iestādes un e-naudas iestādes) varētu radīt esošajām maksājumu sistēmām (infrastruktūrām), ņemot vērā to, ka, piemēram, tiem nav piekļuves centrālās bankas finansējumam. |
| --- | --- |

3.7

Saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu maksājumu un elektroniskās naudas iestādēm nav atļauta piekļuve maksājumu sistēmām, kas izraudzītas ar Norēķinu galīguma direktīvu. Tās galvenokārt attiecināmas uz lielas vērtības un mazumtirdzniecības maksājumiem. Ja Komisija plānotu kādas izmaiņas spēkā esošajā regulējumā, EESK aicinātu apsvērt riska elementu, ko jaunie dalībnieki (t.i., maksājumu iestādes un e-naudas iestādes) varētu radīt esošajām maksājumu sistēmām (infrastruktūrām), ņemot vērā to, ka, piemēram, tiem nav piekļuves centrālās bankas finansējumam.

| 3.8 | SEPA karšu maksājumu sistēmai (SCF), ko sākotnēji izveidoja EPC, nevajadzētu ierobežot citu operatoru izstrādātos uzņēmējdarbības modeļus. Ideālā variantā SCF jaunajā SEPA pārvaldības struktūrā būtu rūpīgi jāpārskata, ņemot vērā visu ieinteresēto pušu ieguldījumu. |
| --- | --- |

3.8

SEPA karšu maksājumu sistēmai (SCF), ko sākotnēji izveidoja EPC, nevajadzētu ierobežot citu operatoru izstrādātos uzņēmējdarbības modeļus. Ideālā variantā SCF jaunajā SEPA pārvaldības struktūrā būtu rūpīgi jāpārskata, ņemot vērā visu ieinteresēto pušu ieguldījumu.

| 3.9 | EESK izsaka bažas par to, ka subjekti, kam netiek piemērots regulējums un uzraudzība, vēlas iegūt piekļuvi konfidenciālai informācijai par kontiem. Turklāt iesaistīto operatoru saistības un pienākumi nav pienācīgi atspoguļoti Eiropas tiesiskajā regulējumā, un datu ļaunprātīgas izmantošanas vai krāpšanas gadījumā tas patērētājiem var radīt neparedzētas sekas. Piekļuve informācijai par banku kontos esošo līdzekļu pieejamību ir rūpīgi jāapsver, ņemot vērā tādus aspektus kā drošība, datu aizsardzība, patērētāju tiesības, konkurence un kompensācijas kontu turētājiem. |
| --- | --- |

3.9

EESK izsaka bažas par to, ka subjekti, kam netiek piemērots regulējums un uzraudzība, vēlas iegūt piekļuvi konfidenciālai informācijai par kontiem. Turklāt iesaistīto operatoru saistības un pienākumi nav pienācīgi atspoguļoti Eiropas tiesiskajā regulējumā, un datu ļaunprātīgas izmantošanas vai krāpšanas gadījumā tas patērētājiem var radīt neparedzētas sekas. Piekļuve informācijai par banku kontos esošo līdzekļu pieejamību ir rūpīgi jāapsver, ņemot vērā tādus aspektus kā drošība, datu aizsardzība, patērētāju tiesības, konkurence un kompensācijas kontu turētājiem.

| 3.10 | Papildmaksas ir iespēja tirgotājiem kartes izmantošanas gadījumā pievienot darījuma vērtībai maksu. Kopš Maksājumu pakalpojumu direktīvas pieņemšanas šāds variants ir atzīts visā ES, ja vien kāda dalībvalsts nav to īpaši aizliegusi. Iepriekšējā pieredze ar papildmaksu piemērošanu atsevišķos gadījumos vismaz īstermiņā neļauj izdarīt viennozīmīgus secinājumus. Piemēram, 2005. gada sākumā Dānijas iedzīvotāji spēcīgi reaģēja uz maksas noteikšanu vietējiem debetkaršu darījumiem; tie krasi samazinājās, turpretī pieauga skaidras naudas izņemšana no bankomātiem. Citos tirgos veiktie apsekojumi apstiprina šo tendenci. Kaut gan patērētāji saskaņā ar Patērētāju tiesību direktīvu no 2014. gada 13. jūnija būs jāaizsargā pret papildmaksu ļaunprātīgu noteikšanu, nav vienkāršas atbildes, kā šī aizsardzība tiks nodrošināta arī ļoti dinamiskajā tiešsaistes vidē. EESK uzskata, ka papildmaksas nebūtu atbalstāmas kā Eiropas mēroga prakse. |
| --- | --- |

3.10

Papildmaksas ir iespēja tirgotājiem kartes izmantošanas gadījumā pievienot darījuma vērtībai maksu. Kopš Maksājumu pakalpojumu direktīvas pieņemšanas šāds variants ir atzīts visā ES, ja vien kāda dalībvalsts nav to īpaši aizliegusi. Iepriekšējā pieredze ar papildmaksu piemērošanu atsevišķos gadījumos vismaz īstermiņā neļauj izdarīt viennozīmīgus secinājumus. Piemēram, 2005. gada sākumā Dānijas iedzīvotāji spēcīgi reaģēja uz maksas noteikšanu vietējiem debetkaršu darījumiem; tie krasi samazinājās, turpretī pieauga skaidras naudas izņemšana no bankomātiem. Citos tirgos veiktie apsekojumi apstiprina šo tendenci. Kaut gan patērētāji saskaņā ar Patērētāju tiesību direktīvu no 2014. gada 13. jūnija būs jāaizsargā pret papildmaksu ļaunprātīgu noteikšanu, nav vienkāršas atbildes, kā šī aizsardzība tiks nodrošināta arī ļoti dinamiskajā tiešsaistes vidē. EESK uzskata, ka papildmaksas nebūtu atbalstāmas kā Eiropas mēroga prakse.

| 3.11 | Karšu ekosistēmu raksturo standartizācijas un sadarbspējas trūkums. Piemēram, termināļa pakalpojumu sniedzējam jāiziet līdz pat septiņām sertifikācijas procedūrām, lai varētu darboties ES līmenī. EESK aicina privāto sektoru apvienot spēkus, lai gūtu konkrētus rezultātus, arī attiecībā uz regulējuma ieviešanu un pretencioziem termiņiem. Taču, ja tirgus risinājumus rod lēni, Komisijai tomēr būtu jāizvirza likumdošanas priekšlikumi. |
| --- | --- |

3.11

Karšu ekosistēmu raksturo standartizācijas un sadarbspējas trūkums. Piemēram, termināļa pakalpojumu sniedzējam jāiziet līdz pat septiņām sertifikācijas procedūrām, lai varētu darboties ES līmenī. EESK aicina privāto sektoru apvienot spēkus, lai gūtu konkrētus rezultātus, arī attiecībā uz regulējuma ieviešanu un pretencioziem termiņiem. Taču, ja tirgus risinājumus rod lēni, Komisijai tomēr būtu jāizvirza likumdošanas priekšlikumi.

| 3.12 | E-maksājumu pakalpojumu pieejamība galvenokārt aprobežojas ar attiecīgās valsts teritoriju. EESK aicina šādu sistēmu operatorus atvērtā un pārredzamā veidā risināt sadarbspējas problēmas, kā arī pēc iespējas drīzāk pievērsties e-komercijas nepilnībām. Ja tirgus tomēr nesniedz gaidītos rezultātus, Komisijai būtu jāparedz normatīvas prasības, lai e-maksājumu shēmas būtu pieejamas Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

3.12

E-maksājumu pakalpojumu pieejamība galvenokārt aprobežojas ar attiecīgās valsts teritoriju. EESK aicina šādu sistēmu operatorus atvērtā un pārredzamā veidā risināt sadarbspējas problēmas, kā arī pēc iespējas drīzāk pievērsties e-komercijas nepilnībām. Ja tirgus tomēr nesniedz gaidītos rezultātus, Komisijai būtu jāparedz normatīvas prasības, lai e-maksājumu shēmas būtu pieejamas Eiropas līmenī.

| 3.13 | EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz m-maksājumiem jau to attīstības sākumposmā tiktu ievēroti tādi principi kā atklāta piekļuve platformām, lietojumprogrammu pārnesamība, drošība, kā arī tiktu novērsta izmaksu dublēšana operatoriem, kuri vēlas pieņemt šos maksājumus. Turklāt datu aizsardzības iestādēm vajadzētu atbalstīt operatorus lietotājiem labvēlīgu risinājumu izstrādē. |
| --- | --- |

3.13

EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz m-maksājumiem jau to attīstības sākumposmā tiktu ievēroti tādi principi kā atklāta piekļuve platformām, lietojumprogrammu pārnesamība, drošība, kā arī tiktu novērsta izmaksu dublēšana operatoriem, kuri vēlas pieņemt šos maksājumus. Turklāt datu aizsardzības iestādēm vajadzētu atbalstīt operatorus lietotājiem labvēlīgu risinājumu izstrādē.

| 3.14 | Drošība ir galvenais, lai sabiedrība uzticētos maksājumu instrumentiem, un būtu ļoti vēlams tai pievērsties jau pašā sākuma posmā. Attiecībā uz drošību ļoti svarīgi ir tas, ka ikvienam pakalpojuma sniedzējam maksājumu vērtības ķēdē piemēro atbilstošu regulējumu un uzraudzību. EESK atzīst tirgus dalībnieku panākto progresu ar fizisko termināļu lietošanu saistītas krāpšanas ierobežošanā, tomēr atzīmē, ka operatorus apdraud krāpšana tiešsaistes komercdarbībā. Drošības pasākumiem nevajadzētu mazināt klientu ērtības, un, ja šādus pasākumus ierosina publiskās iestādes, tiem vajadzētu būt pēc iespējas tehnoloģiski neitrāliem. Tādēļ EESK atzinīgi vērtē ieteikumus, ko sniegušas iestādes, kuras piedalās “SecuRe Pay Forum” pasākumā, lai paaugstinātu interneta maksājumu drošības līmeni, un to centienus vairot sabiedrības uzticību elektroniskajiem maksājumu pakalpojumiem. Minēto ieteikumu pareiza īstenošana turpmāk būtu jākontrolē attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

3.14

Drošība ir galvenais, lai sabiedrība uzticētos maksājumu instrumentiem, un būtu ļoti vēlams tai pievērsties jau pašā sākuma posmā. Attiecībā uz drošību ļoti svarīgi ir tas, ka ikvienam pakalpojuma sniedzējam maksājumu vērtības ķēdē piemēro atbilstošu regulējumu un uzraudzību. EESK atzīst tirgus dalībnieku panākto progresu ar fizisko termināļu lietošanu saistītas krāpšanas ierobežošanā, tomēr atzīmē, ka operatorus apdraud krāpšana tiešsaistes komercdarbībā. Drošības pasākumiem nevajadzētu mazināt klientu ērtības, un, ja šādus pasākumus ierosina publiskās iestādes, tiem vajadzētu būt pēc iespējas tehnoloģiski neitrāliem. Tādēļ EESK atzinīgi vērtē ieteikumus, ko sniegušas iestādes, kuras piedalās “SecuRe Pay Forum” pasākumā, lai paaugstinātu interneta maksājumu drošības līmeni, un to centienus vairot sabiedrības uzticību elektroniskajiem maksājumu pakalpojumiem. Minēto ieteikumu pareiza īstenošana turpmāk būtu jākontrolē attiecīgajām iestādēm.

| 3.15 | Krāpšanas apkarošanai tomēr ir vajadzīgi dalībvalstu attiecīgo iestāžu savstarpēji papildu pasākumi. EESK tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Kibernoziedzības centra izveidi Eiropola ietvaros; centrs uzsāks darbību līdz 2013. gada 1. janvārim un, cerams, kļūs par kompetences centru ES cīņā pret krāpniekiem. Šādu iniciatīvu EESK atbalstīja pašiniciatīvas atzinumā par krāpšanas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas apkarošanu, ko pieņēma 2008. gada 23. oktobrī (3). EESK atzīmē, ka arī pārējie atzinumā minētie pasākumi joprojām ir ļoti svarīgi un būtu jāapsver. |
| --- | --- |

3.15

Krāpšanas apkarošanai tomēr ir vajadzīgi dalībvalstu attiecīgo iestāžu savstarpēji papildu pasākumi. EESK tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Kibernoziedzības centra izveidi Eiropola ietvaros; centrs uzsāks darbību līdz 2013. gada 1. janvārim un, cerams, kļūs par kompetences centru ES cīņā pret krāpniekiem. Šādu iniciatīvu EESK atbalstīja pašiniciatīvas atzinumā par krāpšanas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas apkarošanu, ko pieņēma 2008. gada 23. oktobrī (3). EESK atzīmē, ka arī pārējie atzinumā minētie pasākumi joprojām ir ļoti svarīgi un būtu jāapsver.

| 3.16 | Maksājumi skar daudzas ieinteresētās puses; to intereses, lai arī dažreiz atšķirīgas, būtu jāņem vērā, veidojot maksājumu jauno vidi. Jaunajai SEPA pārvaldībai šajā izvērstajā un vērienīgajā projektā būtu jānodrošina atklātība, pārredzamība un vienlīdzīgi konkurences apstākļi. EESK atzinīgi vērtē Komisijas un Eiropas Centrālās bankas ieceres centralizēt SEPA“īpašumtiesības”, piemēram, SEPA Padomes pārraudzībā. EESK tomēr mudina paātrināt minētās norises, jo pašreizējais de facto vakuums kavē to īstenošanu. |
| --- | --- |

3.16

Maksājumi skar daudzas ieinteresētās puses; to intereses, lai arī dažreiz atšķirīgas, būtu jāņem vērā, veidojot maksājumu jauno vidi. Jaunajai SEPA pārvaldībai šajā izvērstajā un vērienīgajā projektā būtu jānodrošina atklātība, pārredzamība un vienlīdzīgi konkurences apstākļi. EESK atzinīgi vērtē Komisijas un Eiropas Centrālās bankas ieceres centralizēt SEPA“īpašumtiesības”, piemēram, SEPA Padomes pārraudzībā. EESK tomēr mudina paātrināt minētās norises, jo pašreizējais de facto vakuums kavē to īstenošanu.

Briselē, 2012. gada 19. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  http://www.ecb.int/press/pr/date/2011/html/pr110912.en.html

1

(2)  http://www.ecb.int/pub/pdf/scpops/ecbocp131.pdf?4cce20956bed7b7e5f454a4ea77f7c9b

2

(3)  OV C 100, 30.04.2009, 22. lpp.

3

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/57

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem”

COM(2012) 35 final – 2012/0022 (APP)

2012/C 351/12

Ziņotāja:
  HELLAM kdze

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2012. gada 10. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma (FE) statūtiem”

COM(2012) 35 final – 2012/0022 (APP).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 30. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 132 balsīm par, 1 balsi pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas (EK) priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (EFS), kas dos iespēju izveidot Eiropas nodibinājumu (Fundatio Europaea). EESK jau ir aicinājusi izveidot šādus statūtus (1), lai Eiropas Savienībā atvieglotu sabiedriskā labuma nodibinājumu pārrobežu darbību un to sadarbību, kas palīdzētu veicināt ES ekonomisko un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas (EK) priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (EFS), kas dos iespēju izveidot Eiropas nodibinājumu (Fundatio Europaea). EESK jau ir aicinājusi izveidot šādus statūtus (1), lai Eiropas Savienībā atvieglotu sabiedriskā labuma nodibinājumu pārrobežu darbību un to sadarbību, kas palīdzētu veicināt ES ekonomisko un sociālo kohēziju.

| 1.2 | Šobrīd EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt priekšlikumu bez kavēšanās. Ir skaidrs, ka nodibinājumi vairāk nekā jebkad agrāk nodarbojas ar jautājumiem, kuri pārsniedz valstu robežas un kuru risināšanai vajadzīga efektīva organizatoriskā struktūra. Eiropas līmeņa nodibinājumiem, kas darbojas zinātnē, pētniecībā un sociālajā jomā, nepieciešama tāda juridiskā forma, ko atzīst ikvienā ES dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.2

Šobrīd EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt priekšlikumu bez kavēšanās. Ir skaidrs, ka nodibinājumi vairāk nekā jebkad agrāk nodarbojas ar jautājumiem, kuri pārsniedz valstu robežas un kuru risināšanai vajadzīga efektīva organizatoriskā struktūra. Eiropas līmeņa nodibinājumiem, kas darbojas zinātnē, pētniecībā un sociālajā jomā, nepieciešama tāda juridiskā forma, ko atzīst ikvienā ES dalībvalstī.

| 1.3 | Pati nodibinājumu nozare un to pārstāvošās organizācijas un tīkli valstu un ES līmenī vairākkārt aicinājuši izveidot EFS kā efektīvāko risinājumu, kas palīdzētu likvidēt pārrobežu šķēršļus un tādējādi stimulētu nodibinājumu darbību visā Eiropā. |
| --- | --- |

1.3

Pati nodibinājumu nozare un to pārstāvošās organizācijas un tīkli valstu un ES līmenī vairākkārt aicinājuši izveidot EFS kā efektīvāko risinājumu, kas palīdzētu likvidēt pārrobežu šķēršļus un tādējādi stimulētu nodibinājumu darbību visā Eiropā.

| 1.4 | Fundatio Europaea (FE) būs fakultatīvs un neaizstās vietējā un valsts līmeņa tiesību normas. Tomēr nodibinājumiem, kas pieņems statūtus, tas dos iespēju darboties visās ES valstīs bez nepieciešamības veidot vietējas struktūras, ja vien attiecīgais nodibinājums būs atzīts tajā valstī, kur tas sākotnēji izveidots. |
| --- | --- |

1.4

Fundatio Europaea (FE) būs fakultatīvs un neaizstās vietējā un valsts līmeņa tiesību normas. Tomēr nodibinājumiem, kas pieņems statūtus, tas dos iespēju darboties visās ES valstīs bez nepieciešamības veidot vietējas struktūras, ja vien attiecīgais nodibinājums būs atzīts tajā valstī, kur tas sākotnēji izveidots.

| 1.5 | EESK uzskata, ka ierosinātais pasākums pilnībā atbilst subsidiaritātes principam. ES rīcība ir nepieciešama, lai likvidētu valstu šķēršļus un pašreizējos ierobežojumus, ar kuriem saskaras nodibinājumi, kas darbojas vairākās dalībvalstīs. Pašreizējā situācija liecina, ka ar valstu līmeņa pasākumiem šī problēma netiek pienācīgi risināta, un jautājuma starpvalstu rakstura dēļ vajadzīga Eiropas mēroga sistēma, kas nodrošinātu attīstību tiem nodibinājumiem, kuru sūtība ir darboties visas Eiropas līmenī. Lai šādu mērķi sasniegtu, dalībvalstu individuāli veikti pasākumi negarantēs optimālus rezultātus attiecībā uz vienotā tirgus principu. |
| --- | --- |

1.5

EESK uzskata, ka ierosinātais pasākums pilnībā atbilst subsidiaritātes principam. ES rīcība ir nepieciešama, lai likvidētu valstu šķēršļus un pašreizējos ierobežojumus, ar kuriem saskaras nodibinājumi, kas darbojas vairākās dalībvalstīs. Pašreizējā situācija liecina, ka ar valstu līmeņa pasākumiem šī problēma netiek pienācīgi risināta, un jautājuma starpvalstu rakstura dēļ vajadzīga Eiropas mēroga sistēma, kas nodrošinātu attīstību tiem nodibinājumiem, kuru sūtība ir darboties visas Eiropas līmenī. Lai šādu mērķi sasniegtu, dalībvalstu individuāli veikti pasākumi negarantēs optimālus rezultātus attiecībā uz vienotā tirgus principu.

| 1.6 | Priekšlikuma nolūks ir izveidot novatorisku tiesisko regulējumu, kas papildinātu dalībvalstu tiesību aktus, kuru forma un darbības joma netiks mainīta. Dalībvalstīm joprojām būs iespēja izvēlēties, saglabāt un attīstīt sev raksturīgos nodibinājumu veidus. |
| --- | --- |

1.6

Priekšlikuma nolūks ir izveidot novatorisku tiesisko regulējumu, kas papildinātu dalībvalstu tiesību aktus, kuru forma un darbības joma netiks mainīta. Dalībvalstīm joprojām būs iespēja izvēlēties, saglabāt un attīstīt sev raksturīgos nodibinājumu veidus.

| 1.7 | EESK piekrīt lēmumam priekšlikumu izstrādāt regulas formā. Regula ir vispiemērotākais juridiskais instruments, ar ko nodrošināt statūtu saskaņotību visās dalībvalstīs un palielināt uzticēšanos, jo regulas noteikumi ir piemērojami tieši un viendabīgi. Tas vēl vairāk nostiprināts 47. pantā par uzraudzības iestāžu sadarbību un 48. pantā par nodokļu iestāžu sadarbību. |
| --- | --- |

1.7

EESK piekrīt lēmumam priekšlikumu izstrādāt regulas formā. Regula ir vispiemērotākais juridiskais instruments, ar ko nodrošināt statūtu saskaņotību visās dalībvalstīs un palielināt uzticēšanos, jo regulas noteikumi ir piemērojami tieši un viendabīgi. Tas vēl vairāk nostiprināts 47. pantā par uzraudzības iestāžu sadarbību un 48. pantā par nodokļu iestāžu sadarbību.

| 1.8 | EESK ir vienisprātis par svarīgākajiem aspektiem EK priekšlikumā par EFS, kura mērķis ir panākt līdzsvaru starp, no vienas puses, statūtu pieejamību (dibināšanas izpratnē) un, no otras puses, ticamību (pārredzamības un pārskatatbildības izpratnē). |
| --- | --- |

1.8

EESK ir vienisprātis par svarīgākajiem aspektiem EK priekšlikumā par EFS, kura mērķis ir panākt līdzsvaru starp, no vienas puses, statūtu pieejamību (dibināšanas izpratnē) un, no otras puses, ticamību (pārredzamības un pārskatatbildības izpratnē).

| 1.9 | Priekšlikumā iekļautie nodokļu elementi nerada jaunu režīmu, bet gan automātiski piešķir Eiropas nodibinājumiem līdztiesīgu stāvokli ar valstu sabiedriskā labuma struktūrām. Tāpēc šī priekšlikuma daļa rūpīgi jāpārskata, jo tā nedrīkst apdraudēt tik ļoti vajadzīgo ierosinātās regulas pieņemšanu. |
| --- | --- |

1.9

Priekšlikumā iekļautie nodokļu elementi nerada jaunu režīmu, bet gan automātiski piešķir Eiropas nodibinājumiem līdztiesīgu stāvokli ar valstu sabiedriskā labuma struktūrām. Tāpēc šī priekšlikuma daļa rūpīgi jāpārskata, jo tā nedrīkst apdraudēt tik ļoti vajadzīgo ierosinātās regulas pieņemšanu.

2.   Priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1 | Savienības līmenī nav nekādu iespēju saskaņot juridiskās sistēmas, kuru ietvaros darbojas visas ES sabiedriskā labuma struktūras. Tiek lēsts, ka visā Savienībā ir vairāk nekā 50 likumu, kas regulē nodibinājumu izveidi un darbību. Dalībvalstu civiltiesību un nodokļu sistēmu atšķirību dēļ šo struktūru pārrobežu darbība ir dārga un apgrūtinoša. Turklāt nodibinājumu pārrobežu darbu kavē tiesiski, administratīvi un ar nodokļiem saistīti šķēršļi. Tāpēc ļoti maz tiek izmantota līdzekļu pārrobežu plūsma un atbalsts sabiedriskā labuma mērķiem. |
| --- | --- |

2.1

Savienības līmenī nav nekādu iespēju saskaņot juridiskās sistēmas, kuru ietvaros darbojas visas ES sabiedriskā labuma struktūras. Tiek lēsts, ka visā Savienībā ir vairāk nekā 50 likumu, kas regulē nodibinājumu izveidi un darbību. Dalībvalstu civiltiesību un nodokļu sistēmu atšķirību dēļ šo struktūru pārrobežu darbība ir dārga un apgrūtinoša. Turklāt nodibinājumu pārrobežu darbu kavē tiesiski, administratīvi un ar nodokļiem saistīti šķēršļi. Tāpēc ļoti maz tiek izmantota līdzekļu pārrobežu plūsma un atbalsts sabiedriskā labuma mērķiem.

| 2.2 | Lai šīs problēmas risinātu, Komisija iesniegusi regulas priekšlikumu, kurā izstrādāta jauna Eiropas līmeņa juridiskā forma, kas varētu atvieglot nodibinājumu veidošanu un darbību vienotajā tirgū. Šī juridiskā forma ļaus nodibinājumiem pārrobežu darbībā efektīvāk nodrošināt privāto finanšu plūsmu ES sabiedriskā labuma mērķiem. Tādējādi darbībām, kuru mērķis ir sabiedriskais labums, būtu pieejams lielāks finansējums, kas savukārt dotu lielāku sabiedrisko labumu Eiropas iedzīvotājiem un pozitīvi ietekmētu ES ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

2.2

Lai šīs problēmas risinātu, Komisija iesniegusi regulas priekšlikumu, kurā izstrādāta jauna Eiropas līmeņa juridiskā forma, kas varētu atvieglot nodibinājumu veidošanu un darbību vienotajā tirgū. Šī juridiskā forma ļaus nodibinājumiem pārrobežu darbībā efektīvāk nodrošināt privāto finanšu plūsmu ES sabiedriskā labuma mērķiem. Tādējādi darbībām, kuru mērķis ir sabiedriskais labums, būtu pieejams lielāks finansējums, kas savukārt dotu lielāku sabiedrisko labumu Eiropas iedzīvotājiem un pozitīvi ietekmētu ES ekonomiku kopumā.

| 2.3 | Priekšlikumā izklāstītas galvenās FE īpatnības, to dibināšanas metodes un organizatoriskie noteikumi. Paredzēta arī iespēja ar zināmiem nosacījumiem atkal pārveidot FE par sabiedriskā labuma struktūru vai izbeigt tā darbību. |
| --- | --- |

2.3

Priekšlikumā izklāstītas galvenās FE īpatnības, to dibināšanas metodes un organizatoriskie noteikumi. Paredzēta arī iespēja ar zināmiem nosacījumiem atkal pārveidot FE par sabiedriskā labuma struktūru vai izbeigt tā darbību.

| 2.4 | Regulā noteiktas katras dalībvalsts uzraudzības iestāžu obligātās uzraudzības pilnvaras, kas dos tām iespēju efektīvi pārraudzīt attiecīgajā dalībvalstī reģistrēto FE darbību. Ir arī noteikts, ka FE un tā ziedotājiem automātiski tiek piemēroti tādi paši nodokļu atvieglojumi, kādi piešķirti iekšzemes struktūrām ar sabiedriskā labuma mērķi. |
| --- | --- |

2.4

Regulā noteiktas katras dalībvalsts uzraudzības iestāžu obligātās uzraudzības pilnvaras, kas dos tām iespēju efektīvi pārraudzīt attiecīgajā dalībvalstī reģistrēto FE darbību. Ir arī noteikts, ka FE un tā ziedotājiem automātiski tiek piemēroti tādi paši nodokļu atvieglojumi, kādi piešķirti iekšzemes struktūrām ar sabiedriskā labuma mērķi.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Savā iepriekšējā atzinumā EESK ir atzinusi nodibinājumu nozīmīgo devumu daudzās jomās, piemēram, cilvēktiesībās, mazākumtautību aizsardzībā, nodarbinātībā un sociālajā progresā, vides un Eiropas mantojuma aizsardzībā, kā arī zinātnes un tehnoloģijas sasniegumu popularizēšanā. Nodibinājumi arī būtiski palīdz sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos mērķus — gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. |
| --- | --- |

3.1

Savā iepriekšējā atzinumā EESK ir atzinusi nodibinājumu nozīmīgo devumu daudzās jomās, piemēram, cilvēktiesībās, mazākumtautību aizsardzībā, nodarbinātībā un sociālajā progresā, vides un Eiropas mantojuma aizsardzībā, kā arī zinātnes un tehnoloģijas sasniegumu popularizēšanā. Nodibinājumi arī būtiski palīdz sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos mērķus — gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.

| 3.2 | Cilvēki, preces, pakalpojumi un kapitāls Eiropas Savienībā kopumā var brīvi pārvietoties pāri robežām, taču tas ne vienmēr attiecas arī uz tādu darbību un resursiem, kas veltīti sabiedriskā labuma mērķiem. Šādā nolūkā radīta FE — jauna, fakultatīva juridiska struktūra, kas pastāv līdzās tām juridiskajām formām, kas jau izveidotas ES valstīs. |
| --- | --- |

3.2

Cilvēki, preces, pakalpojumi un kapitāls Eiropas Savienībā kopumā var brīvi pārvietoties pāri robežām, taču tas ne vienmēr attiecas arī uz tādu darbību un resursiem, kas veltīti sabiedriskā labuma mērķiem. Šādā nolūkā radīta FE — jauna, fakultatīva juridiska struktūra, kas pastāv līdzās tām juridiskajām formām, kas jau izveidotas ES valstīs.

| 3.3 | EESK uzskata, ka Eiropas nodibinājuma statūtu izstrāde būs ieguvums nodibinājumiem, jo visā ES būs viendabīgāki noteikumi; būs iespējams izmantot vienu tiesisko līdzekli un pārvaldības struktūru, kas būs salīdzināma visās dalībvalstīs; tādējādi būs lielāka juridiskā noteiktība un zemākas atbilstības nodrošināšanas izmaksas. |
| --- | --- |

3.3

EESK uzskata, ka Eiropas nodibinājuma statūtu izstrāde būs ieguvums nodibinājumiem, jo visā ES būs viendabīgāki noteikumi; būs iespējams izmantot vienu tiesisko līdzekli un pārvaldības struktūru, kas būs salīdzināma visās dalībvalstīs; tādējādi būs lielāka juridiskā noteiktība un zemākas atbilstības nodrošināšanas izmaksas.

| 3.4 | Statūti ļaus vieglāk apkopot un vairot nodibinājumu īpašās zināšanas un resursus. Arī atpazīstams Eiropas nodibinājuma veids stimulēs pārrobežu iniciatīvas un ziedojumus. Paredzams, ka dalībvalstu ekonomikai būs pieejami lielāka apjoma līdzekļi tādām svarīgām jomām kā pētniecība un izglītība, sociālie un veselības aprūpes pakalpojumi, kultūra un vides aizsardzība. |
| --- | --- |

3.4

Statūti ļaus vieglāk apkopot un vairot nodibinājumu īpašās zināšanas un resursus. Arī atpazīstams Eiropas nodibinājuma veids stimulēs pārrobežu iniciatīvas un ziedojumus. Paredzams, ka dalībvalstu ekonomikai būs pieejami lielāka apjoma līdzekļi tādām svarīgām jomām kā pētniecība un izglītība, sociālie un veselības aprūpes pakalpojumi, kultūra un vides aizsardzība.

| 3.5 | EESK atzinīgi vērtē to, ka ES priekšlikums orientēts vienīgi uz sabiedriskā labuma nodibinājumiem. Komiteja norāda, ka 5. pantā izklāstītās sabiedriskā labuma mērķa definīcijas pamatā ir galīgs saraksts ar visizplatītākajiem kopīgajiem mērķiem, kuri ir aktuāli lielākajā daļā dalībvalstu. Saraksts sniedz lielāku juridisko noteiktību attiecībā uz to, kas ir sabiedrisks labums, taču to var būt ļoti grūti papildināt vai grozīt, jo tas izdarāms vienīgi ar vienprātīgu Padomes lēmumu un Eiropas Parlamenta piekrišanu, un vienīgi tad, kad septiņus gadus pēc regulas stāšanās spēkā tā tiek pirmoreiz pārskatīta. |
| --- | --- |

3.5

EESK atzinīgi vērtē to, ka ES priekšlikums orientēts vienīgi uz sabiedriskā labuma nodibinājumiem. Komiteja norāda, ka 5. pantā izklāstītās sabiedriskā labuma mērķa definīcijas pamatā ir galīgs saraksts ar visizplatītākajiem kopīgajiem mērķiem, kuri ir aktuāli lielākajā daļā dalībvalstu. Saraksts sniedz lielāku juridisko noteiktību attiecībā uz to, kas ir sabiedrisks labums, taču to var būt ļoti grūti papildināt vai grozīt, jo tas izdarāms vienīgi ar vienprātīgu Padomes lēmumu un Eiropas Parlamenta piekrišanu, un vienīgi tad, kad septiņus gadus pēc regulas stāšanās spēkā tā tiek pirmoreiz pārskatīta.

| 3.6 | EESK norāda, ka jēdzienu “darboties sabiedrības kopējās interesēs” regulā varētu precizēt, konkrēti nosakot, ka FE jābūt identificējamam sabiedriskā labuma mērķim (-iem) un ka tam ir jākalpo sabiedrības kopējās interesēs un/vai sabiedrības daļas interesēs. EESK arī iesaka ņemt vērā šādus elementus, lai noteiktu, vai attiecīga struktūra sniedz vai paredz sniegt sabiedrisku labumu:






  (a) | kā






  (i) | labums, ko guvusi vai ko, paredzams, gūs persona vai personas (kuras ir citā statusā un nevis kā sabiedrības locekļi), kuras ir iesaistītas struktūrā, un |
| --- | --- | --- | --- |

3.6

EESK norāda, ka jēdzienu “darboties sabiedrības kopējās interesēs” regulā varētu precizēt, konkrēti nosakot, ka FE jābūt identificējamam sabiedriskā labuma mērķim (-iem) un ka tam ir jākalpo sabiedrības kopējās interesēs un/vai sabiedrības daļas interesēs. EESK arī iesaka ņemt vērā šādus elementus, lai noteiktu, vai attiecīga struktūra sniedz vai paredz sniegt sabiedrisku labumu:

(a)

kā

(i)

labums, ko guvusi vai ko, paredzams, gūs persona vai personas (kuras ir citā statusā un nevis kā sabiedrības locekļi), kuras ir iesaistītas struktūrā, un

| (ii) | kaitējums, kas struktūras darbības rezultātā nodarīts sabiedrībai vai kas, iespējams, tiks nodarīts sabiedrībai, |
| --- | --- |

(ii)

kaitējums, kas struktūras darbības rezultātā nodarīts sabiedrībai vai kas, iespējams, tiks nodarīts sabiedrībai,

ir samērojams ar labumu, ko rezultātā guvusi vai ko, paredzams, gūs sabiedrība;

| (b) | un gadījumā, ja labums tiks sniegts vai, iespējams, tiks sniegts vienīgi kādai sabiedrības daļai, — vai pastāv kādi nevajadzīgi ierobežojoši nosacījumi attiecībā uz šī labuma gūšanu (tostarp jebkāda veida maksa vai nodeva). |
| --- | --- |

(b)

un gadījumā, ja labums tiks sniegts vai, iespējams, tiks sniegts vienīgi kādai sabiedrības daļai, — vai pastāv kādi nevajadzīgi ierobežojoši nosacījumi attiecībā uz šī labuma gūšanu (tostarp jebkāda veida maksa vai nodeva).

| 3.7 | EESK atzinīgi vērtē pārējās EFS raksturīgās iezīmes, kas aprakstītas ierosinātajā regulā un ko Komiteja bija ieteikusi savā iepriekšējā atzinumā, proti:






  a) | Eiropas dimensija, jo FE darbībai jānotiek vismaz divās dalībvalstīs. Šādam pārrobežu komponentam vajadzētu būt obligātam gan reģistrācijas, gan visā FE darbības laikā; |
| --- | --- | --- |

3.7

EESK atzinīgi vērtē pārējās EFS raksturīgās iezīmes, kas aprakstītas ierosinātajā regulā un ko Komiteja bija ieteikusi savā iepriekšējā atzinumā, proti:

a)

Eiropas dimensija, jo FE darbībai jānotiek vismaz divās dalībvalstīs. Šādam pārrobežu komponentam vajadzētu būt obligātam gan reģistrācijas, gan visā FE darbības laikā;

| b) | FE var tikt dibināts gan ex nihilo, gan pārveidojot dalībvalstī nodibinātu valsts sabiedriskā labuma struktūru par Eiropas nodibinājumu, gan apvienojot dalībvalstu nodibinājumus. FE veidot var vienīgi fiziskas vai juridiskas personas, kuras jau veic vai plāno Eiropas mēroga darbību; tas dalībvalstīm garantē drošību, ka katras valsts nodibinājumu sistēma saglabās savas specifiskās īpatnības, |
| --- | --- |

b)

FE var tikt dibināts gan ex nihilo, gan pārveidojot dalībvalstī nodibinātu valsts sabiedriskā labuma struktūru par Eiropas nodibinājumu, gan apvienojot dalībvalstu nodibinājumus. FE veidot var vienīgi fiziskas vai juridiskas personas, kuras jau veic vai plāno Eiropas mēroga darbību; tas dalībvalstīm garantē drošību, ka katras valsts nodibinājumu sistēma saglabās savas specifiskās īpatnības,

| c) | lai palielinātu kreditoru aizsardzību, bet vienlaikus nekavētu mazāka mēroga iniciatīvu īstenošanu, FE obligātais aktīvu apjoms ir 25 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

lai palielinātu kreditoru aizsardzību, bet vienlaikus nekavētu mazāka mēroga iniciatīvu īstenošanu, FE obligātais aktīvu apjoms ir 25 000 EUR,

| d) | pilna tiesībspēja un rīcībspēja, proti, tiesības savā īpašumā iegūt kustamo un nekustamo īpašumu, saņemt un turēt jebkādus dāvinājumus vai subsīdijas, tostarp akcijas un citus apgrozāmus instrumentus, kas saņemti no jebkura likumīga avota, |
| --- | --- |

d)

pilna tiesībspēja un rīcībspēja, proti, tiesības savā īpašumā iegūt kustamo un nekustamo īpašumu, saņemt un turēt jebkādus dāvinājumus vai subsīdijas, tostarp akcijas un citus apgrozāmus instrumentus, kas saņemti no jebkura likumīga avota,

| e) | FE mērķa — sabiedriskā labuma — īstenošanas ietvaros tiem atļauts veikt saimniecisku darbību tiešā veidā vai ar citu juridisko personu starpniecību, ja visi ienākumi vai pārpalikumi tiek izmantoti, lai sniegtu labumu sabiedrībai. |
| --- | --- |

e)

FE mērķa — sabiedriskā labuma — īstenošanas ietvaros tiem atļauts veikt saimniecisku darbību tiešā veidā vai ar citu juridisko personu starpniecību, ja visi ienākumi vai pārpalikumi tiek izmantoti, lai sniegtu labumu sabiedrībai.

| 3.8 | EESK norāda, ka regula tiecas atvieglot Eiropas Savienības Tiesas neseno nolēmumu īstenošanu (2), dodot iespēju veikt starpvalstu ziedojumus Eiropas nodibinājumiem un tos uzskatīt par sabiedriskā labuma nodibinājumiem saskaņā ar attiecīgās valsts nodokļu regulējumu. EESK uzskata, ka nodokļu vajadzībām, lai noteiktu FE piemērojamo nodokļu režīmu saskaņā ar valsts līmenī piemērojamajiem nodokļu noteikumiem, tiem būtu piešķirams standarta bezpeļņas organizācijas statuss, pilnībā ievērojot tās dalībvalsts nodokļu iestāžu kompetenci un praksi, kurā attiecīgajam FE ir nodokļu saistības. Lai gan dalībvalstis nevar diskriminēt FE attiecībā pret valsts sabiedriskā labuma nodibinājumiem, jo tas būtu pretrunā ES līgumam un Tiesas praksei, tām ir iespēja izvēlēties, kādu nodokļu režīmu piemērot. Ja dalībvalsts jurisdikcijā bezpeļņas organizācijām ir paredzēti vairāki nodokļu režīmi, valstij jānorāda, kuru režīmu tā piemēros Eiropas nodibinājumiem. |
| --- | --- |

3.8

EESK norāda, ka regula tiecas atvieglot Eiropas Savienības Tiesas neseno nolēmumu īstenošanu (2), dodot iespēju veikt starpvalstu ziedojumus Eiropas nodibinājumiem un tos uzskatīt par sabiedriskā labuma nodibinājumiem saskaņā ar attiecīgās valsts nodokļu regulējumu. EESK uzskata, ka nodokļu vajadzībām, lai noteiktu FE piemērojamo nodokļu režīmu saskaņā ar valsts līmenī piemērojamajiem nodokļu noteikumiem, tiem būtu piešķirams standarta bezpeļņas organizācijas statuss, pilnībā ievērojot tās dalībvalsts nodokļu iestāžu kompetenci un praksi, kurā attiecīgajam FE ir nodokļu saistības. Lai gan dalībvalstis nevar diskriminēt FE attiecībā pret valsts sabiedriskā labuma nodibinājumiem, jo tas būtu pretrunā ES līgumam un Tiesas praksei, tām ir iespēja izvēlēties, kādu nodokļu režīmu piemērot. Ja dalībvalsts jurisdikcijā bezpeļņas organizācijām ir paredzēti vairāki nodokļu režīmi, valstij jānorāda, kuru režīmu tā piemēros Eiropas nodibinājumiem.

| 3.9 | Visbeidzot, ierosinātajā regulā būtu pilnībā jāņem vērā nodibinājumu nozares ieteikumi, lai galīgajam instrumentam, no vienas puses, garantētu patiesu Eiropas dimensiju bez pārmērīgām atsaucēm uz valstu noteikumiem, un lai, no otras puses, tas vienlaikus būtu gan visaptverošs, gan nepārprotams, kas noteikti veicinās tā izmantošanu. |
| --- | --- |

3.9

Visbeidzot, ierosinātajā regulā būtu pilnībā jāņem vērā nodibinājumu nozares ieteikumi, lai galīgajam instrumentam, no vienas puses, garantētu patiesu Eiropas dimensiju bez pārmērīgām atsaucēm uz valstu noteikumiem, un lai, no otras puses, tas vienlaikus būtu gan visaptverošs, gan nepārprotams, kas noteikti veicinās tā izmantošanu.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Kā norādīts iepriekšējā EESK atzinumā, būtiskākie ieguvumi no EFS būs četri: efektivitāte un vienkāršošana, pārskatatbildība, tautsaimniecisks labums un politiskas/sociālas priekšrocības. EESK uzskata, ka ierosinātajā regulā panākts pienācīgs līdzsvars starp šiem elementiem, lai gan dažus turpmāk aplūkotus aspektus varētu vēl pilnveidot. |
| --- | --- |

4.1

Kā norādīts iepriekšējā EESK atzinumā, būtiskākie ieguvumi no EFS būs četri: efektivitāte un vienkāršošana, pārskatatbildība, tautsaimniecisks labums un politiskas/sociālas priekšrocības. EESK uzskata, ka ierosinātajā regulā panākts pienācīgs līdzsvars starp šiem elementiem, lai gan dažus turpmāk aplūkotus aspektus varētu vēl pilnveidot.

| 4.2 | EESK vēlas pievērst uzmanību konkrētu priekšlikumā minētu terminu tulkojumam, proti, jēdzienam “sabiedrisks labums”, kuru dažās valodās var tulkot kā “sabiedriski pakalpojumi” vai “vispārēja nozīme” un attiecināt uz ļoti specifiska veida nacionālo juridisko formu ar savstarpēji saistītu tiesību un prasību kopumu. Tādējādi var rasties zināma neskaidrība par to, kuras attiecīgās valsts sabiedriskā labuma struktūras ir iespējams pārveidot par FE, ja dalībvalstīs tas nebūs nepārprotami noteikts. |
| --- | --- |

4.2

EESK vēlas pievērst uzmanību konkrētu priekšlikumā minētu terminu tulkojumam, proti, jēdzienam “sabiedrisks labums”, kuru dažās valodās var tulkot kā “sabiedriski pakalpojumi” vai “vispārēja nozīme” un attiecināt uz ļoti specifiska veida nacionālo juridisko formu ar savstarpēji saistītu tiesību un prasību kopumu. Tādējādi var rasties zināma neskaidrība par to, kuras attiecīgās valsts sabiedriskā labuma struktūras ir iespējams pārveidot par FE, ja dalībvalstīs tas nebūs nepārprotami noteikts.

| 4.3 | EESK uzskata, ka dalībvalstīm pašām būtu jānosaka, kuras sabiedriskā labuma struktūras un nodibinājumus var pārveidot par FE vai apvienot, lai izveidotu FE. Šādas iespējas saskaņā ar definīciju neattiektos uz tādām nereģistrētām struktūrām kā ieguldījumu fondi (trasti), taču attiektos uz nodibinājumiem, kuru mērķis ir sabiedrisks labums un kuri dažās ES dalībvalstīs uztur neautonomus fondus, kā arī sabiedriskā labuma dotāciju fondus. |
| --- | --- |

4.3

EESK uzskata, ka dalībvalstīm pašām būtu jānosaka, kuras sabiedriskā labuma struktūras un nodibinājumus var pārveidot par FE vai apvienot, lai izveidotu FE. Šādas iespējas saskaņā ar definīciju neattiektos uz tādām nereģistrētām struktūrām kā ieguldījumu fondi (trasti), taču attiektos uz nodibinājumiem, kuru mērķis ir sabiedrisks labums un kuri dažās ES dalībvalstīs uztur neautonomus fondus, kā arī sabiedriskā labuma dotāciju fondus.

| 4.4 | EESK uzskata: ņemot vērā FE publiskā labuma mērķi un statusu nodokļu aspektā, tiem FE, kas dibināti uz neierobežotu laiku, savi gada ieņēmumi būtu jāizlieto saprātīgā laikposmā (piemēram, 4 gados), vienlaikus nodrošinot iespēju daļu no saviem resursiem (piem., vienu trešdaļu) novirzīt savu dotāciju vērtības saglabāšanai un/vai palielināšanai. Iepriekš teiktais neattiektos uz tādiem FE, kas dibināti uz ierobežotu laiku, un uz nodibinājumiem, kuru izveides mērķis ir izlietot dotācijas konkrētā laikposmā. |
| --- | --- |

4.4

EESK uzskata: ņemot vērā FE publiskā labuma mērķi un statusu nodokļu aspektā, tiem FE, kas dibināti uz neierobežotu laiku, savi gada ieņēmumi būtu jāizlieto saprātīgā laikposmā (piemēram, 4 gados), vienlaikus nodrošinot iespēju daļu no saviem resursiem (piem., vienu trešdaļu) novirzīt savu dotāciju vērtības saglabāšanai un/vai palielināšanai. Iepriekš teiktais neattiektos uz tādiem FE, kas dibināti uz ierobežotu laiku, un uz nodibinājumiem, kuru izveides mērķis ir izlietot dotācijas konkrētā laikposmā.

| 4.5 | EESK vēlas norādīt, ka EK priekšlikumā ietvertās pārredzamības prasības, īpaši tās, kas skar ārējo revīziju, attiecībā uz Eiropas nodibinājumu obligāto aktīvu lielumu ir stingrākas nekā pašreiz spēkā esošās prasības ES dalībvalstu nodibinājumiem. Nākotnē tas var kavēt FE izmantošanu. Revīzijas prasība būtu jāpiemēro tikai tad, ja ir pārsniegta noteikta robežvērtība (piem., 150 000 EUR) un/vai vidējais darbinieku skaits (vismaz 50 darbinieku). Tos FE, kuru aktīvi ir mazāki nekā ierosinātā 150 000 EUR robežvērtība, varētu kontrolēt nevis revidents, bet neatkarīgs pārbaudītājs. Prakse liecina, ka patlaban 8 dalībvalstīs ārējais revidents nav obligāts, savukārt tur, kur šāda prasība ir ieviesta, robežvērtības svārstās no vairāk nekā 15 000 EUR (Igaunijā) līdz vairāk nekā 2,5 miljoniem EUR (Polijā) un attiecas uz nodibinājumiem, kuru darbinieku skaits pārsniedz 50 (3). Šī samērīgā pieeja attiecībā uz revīziju neatbrīvo FE no pienākuma izpildīt citas pārredzamības un pārskatatbildības prasības, kas noteiktas regulā, it sevišķi saistībā ar regulāro (ikgadējo) publiskās ziņošanas pienākumu. |
| --- | --- |

4.5

EESK vēlas norādīt, ka EK priekšlikumā ietvertās pārredzamības prasības, īpaši tās, kas skar ārējo revīziju, attiecībā uz Eiropas nodibinājumu obligāto aktīvu lielumu ir stingrākas nekā pašreiz spēkā esošās prasības ES dalībvalstu nodibinājumiem. Nākotnē tas var kavēt FE izmantošanu. Revīzijas prasība būtu jāpiemēro tikai tad, ja ir pārsniegta noteikta robežvērtība (piem., 150 000 EUR) un/vai vidējais darbinieku skaits (vismaz 50 darbinieku). Tos FE, kuru aktīvi ir mazāki nekā ierosinātā 150 000 EUR robežvērtība, varētu kontrolēt nevis revidents, bet neatkarīgs pārbaudītājs. Prakse liecina, ka patlaban 8 dalībvalstīs ārējais revidents nav obligāts, savukārt tur, kur šāda prasība ir ieviesta, robežvērtības svārstās no vairāk nekā 15 000 EUR (Igaunijā) līdz vairāk nekā 2,5 miljoniem EUR (Polijā) un attiecas uz nodibinājumiem, kuru darbinieku skaits pārsniedz 50 (3). Šī samērīgā pieeja attiecībā uz revīziju neatbrīvo FE no pienākuma izpildīt citas pārredzamības un pārskatatbildības prasības, kas noteiktas regulā, it sevišķi saistībā ar regulāro (ikgadējo) publiskās ziņošanas pienākumu.

| 4.6 | Eiropas nodibinājumam jābūt spējīgam veikt “saistītas” ekonomiskas darbības, t.i., tādas, kas saistītas ar tā mērķi — sabiedrisku labumu —, taču jēdziens “nesaistīta ekonomiskā darbība” varētu būt grūtāk definējams. Lielāka skaidrība varētu būt, ja Eiropas nodibinājumi drīkstētu veikt tikai netiešas nesaistītas ekonomiskās darbības ar citas juridiskas personas starpniecību. |
| --- | --- |

4.6

Eiropas nodibinājumam jābūt spējīgam veikt “saistītas” ekonomiskas darbības, t.i., tādas, kas saistītas ar tā mērķi — sabiedrisku labumu —, taču jēdziens “nesaistīta ekonomiskā darbība” varētu būt grūtāk definējams. Lielāka skaidrība varētu būt, ja Eiropas nodibinājumi drīkstētu veikt tikai netiešas nesaistītas ekonomiskās darbības ar citas juridiskas personas starpniecību.

| 4.7 | EESK uzskata, ka regulā jāietver noteikumi par FE personāla tiesībām tikt informētiem un uzklausītiem atbilstīgā starptautiskā līmenī, ja FE nodarbina ievērojamu skaitu darbinieku dažādās dalībvalstīs:






  a) | attiecībā uz sociālo dimensiju regulā būtu vispārīgi jāatsaucas uz tiesību principiem tajā valstī, kur darbinieki veic savus pienākumus, |
| --- | --- | --- |

4.7

EESK uzskata, ka regulā jāietver noteikumi par FE personāla tiesībām tikt informētiem un uzklausītiem atbilstīgā starptautiskā līmenī, ja FE nodarbina ievērojamu skaitu darbinieku dažādās dalībvalstīs:

a)

attiecībā uz sociālo dimensiju regulā būtu vispārīgi jāatsaucas uz tiesību principiem tajā valstī, kur darbinieki veic savus pienākumus,

| b) | praktiskā ziņā starpvalstiska darbinieku informēšana un uzklausīšana būtu organizējama galvenokārt pēc FE pušu vienošanās, |
| --- | --- |

b)

praktiskā ziņā starpvalstiska darbinieku informēšana un uzklausīšana būtu organizējama galvenokārt pēc FE pušu vienošanās,

| c) | ja šāda vienošanās nav panākta, būtu jāpiemēro regulas 38. pantā noteiktās prasības par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu, |
| --- | --- |

c)

ja šāda vienošanās nav panākta, būtu jāpiemēro regulas 38. pantā noteiktās prasības par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu,

| d) | par galīgo mērķi būtu jāizvirza to iegūto tiesību saglabāšana, kuras patlaban ir valsts līmeņa nodibinājumu darbiniekiem, vienlaikus nepadarot sistēmu pārāk smagnēju. |
| --- | --- |

d)

par galīgo mērķi būtu jāizvirza to iegūto tiesību saglabāšana, kuras patlaban ir valsts līmeņa nodibinājumu darbiniekiem, vienlaikus nepadarot sistēmu pārāk smagnēju.

| 4.8 | EESK uzskata, ka pašreizējā veidolā regula faktiski rada vairākus pilnīgi jaunus noteikumus attiecībā uz brīvprātīgajiem, taču ne viņu statuss / juridiskā definīcija, ne viņu tiesības un pienākumi Eiropā nav skaidri definēti. Pēc EESK domām, kamēr trūkst šādu pamata elementu, FE brīvprātīgo informēšanai un uzklausīšanai jānotiek saskaņā ar spēkā esošajiem valstu likumiem. Praktiskā ziņā starpvalstiska brīvprātīgo informēšana un uzklausīšana būtu organizējama galvenokārt pēc FE pušu vienošanās. Šajā saistībā mērķis ir panākt, lai netiktu apieti likumi, kuri nosaka brīvprātīgo statusu, un lai tādu prasību pievienošanas dēļ, kuras reālās situācijās nav iedomājamas, FE izmantošana nekļūtu pārāk sarežģīta un smagnēja. EESK arī uzskata, ka brīvprātīgo tiesības tikt informētiem un uzklausītiem nav salīdzināmas ar darbinieku tiesībām, jo tas radītu bezprecedenta tiesības un juridiskus sarežģījumus. |
| --- | --- |

4.8

EESK uzskata, ka pašreizējā veidolā regula faktiski rada vairākus pilnīgi jaunus noteikumus attiecībā uz brīvprātīgajiem, taču ne viņu statuss / juridiskā definīcija, ne viņu tiesības un pienākumi Eiropā nav skaidri definēti. Pēc EESK domām, kamēr trūkst šādu pamata elementu, FE brīvprātīgo informēšanai un uzklausīšanai jānotiek saskaņā ar spēkā esošajiem valstu likumiem. Praktiskā ziņā starpvalstiska brīvprātīgo informēšana un uzklausīšana būtu organizējama galvenokārt pēc FE pušu vienošanās. Šajā saistībā mērķis ir panākt, lai netiktu apieti likumi, kuri nosaka brīvprātīgo statusu, un lai tādu prasību pievienošanas dēļ, kuras reālās situācijās nav iedomājamas, FE izmantošana nekļūtu pārāk sarežģīta un smagnēja. EESK arī uzskata, ka brīvprātīgo tiesības tikt informētiem un uzklausītiem nav salīdzināmas ar darbinieku tiesībām, jo tas radītu bezprecedenta tiesības un juridiskus sarežģījumus.

| 4.9 | EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā regulā ņemti vērā sākotnējie ieteikumi deleģēt FE pārraudzību īpaši pilnvarotām kompetentām dalībvalstu iestādēm, pamatojoties uz kopīgi noteiktiem EFS standartiem par reģistrēšanas, ziņošanas un uzraudzības prasībām, kas izklāstītas EFS regulā. EESK uzskata, ka tur, kur šādu iestāžu vēl nav, to funkcijas var veikt uzņēmumu reģistra iestādes. Pēc EESK domām, dalībvalstīm būtu jāļauj pašām lemt par vienas vai vairāku iestāžu izraudzīšanu atbilstīgi valsts vajadzībām un praksei. |
| --- | --- |

4.9

EESK atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā regulā ņemti vērā sākotnējie ieteikumi deleģēt FE pārraudzību īpaši pilnvarotām kompetentām dalībvalstu iestādēm, pamatojoties uz kopīgi noteiktiem EFS standartiem par reģistrēšanas, ziņošanas un uzraudzības prasībām, kas izklāstītas EFS regulā. EESK uzskata, ka tur, kur šādu iestāžu vēl nav, to funkcijas var veikt uzņēmumu reģistra iestādes. Pēc EESK domām, dalībvalstīm būtu jāļauj pašām lemt par vienas vai vairāku iestāžu izraudzīšanu atbilstīgi valsts vajadzībām un praksei.

| 4.10 | Ja ES likumdevēji vēlas regulas galīgajā redakcijā saglabāt ar nodokļiem saistītos elementus, EESK aicina ņemt vērā to pieeju, kādu ieteiktu nodibinājumu jomas lietpratēji. Piemēram, būtu iespējams apvienot civiltiesību instrumentu (EK regulu) un nodokļu tiesību normas, ko dalībvalstis uzskatītu par būtiskām (piem., gada ienākumu izmaksu pienācīgā laika periodā). |
| --- | --- |

4.10

Ja ES likumdevēji vēlas regulas galīgajā redakcijā saglabāt ar nodokļiem saistītos elementus, EESK aicina ņemt vērā to pieeju, kādu ieteiktu nodibinājumu jomas lietpratēji. Piemēram, būtu iespējams apvienot civiltiesību instrumentu (EK regulu) un nodokļu tiesību normas, ko dalībvalstis uzskatītu par būtiskām (piem., gada ienākumu izmaksu pienācīgā laika periodā).

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  EESK atzinums OV C 18, 19.1.2011., 30. lpp

1

(2)  “Persche” (Lieta C-318/07), “Stauffer” (Lieta C-386/04), “Missionswerk” (Lieta C-25/10).

2

Persche

Stauffer

Missionswerk

(3)  Sk. Eiropas Fondu centra 2011. gada publikāciju “Foundations Legal and Fiscal Country Profiles”.

3

Foundations Legal and Fiscal Country Profiles

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/61 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/61

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā”

COM(2012) 131 final – 2012/0061 (COD)

2012/C 351/13

Ziņotājs:
  Thomas JANSON

Eiropas Parlaments 2012. gada 18. aprīlī un Padome 2012. gada 25. aprīlī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā”

COM(2012) 131 final – 2012/0061 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 27. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (19. septembra sēdē), ar 219 balsīm par, 2 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komisijas priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, ir viens no priekšlikumiem, kuru mērķis ir, pirmkārt, pastiprināt noteikumus darba ņēmēju norīkošanai darbā un, otrkārt, kodificēt spēkā esošos tiesību aktus, kas regulē tiesības sākt kolektīvu rīcību pārrobežu situācijās. Šie priekšlikumi ir atbilde debatēm, kas sekoja četriem ES Tiesas spriedumiem (Viking Line, Laval, Rüffert un Luksemburgas) par sociālo tiesību un ekonomisko brīvību līdzsvaru. |
| --- | --- |

1.1

Komisijas priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, ir viens no priekšlikumiem, kuru mērķis ir, pirmkārt, pastiprināt noteikumus darba ņēmēju norīkošanai darbā un, otrkārt, kodificēt spēkā esošos tiesību aktus, kas regulē tiesības sākt kolektīvu rīcību pārrobežu situācijās. Šie priekšlikumi ir atbilde debatēm, kas sekoja četriem ES Tiesas spriedumiem (Viking Line, Laval, Rüffert un Luksemburgas) par sociālo tiesību un ekonomisko brīvību līdzsvaru.

| 1.2 | EESK divos atzinumos ir aicinājusi stiprināt noteikumus par darba ņēmēju norīkošanu darbā, cita starpā precizējot un uzlabojot direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā noteikumus un veicinot dalībvalstu iestāžu sadarbību. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma mērķus direktīvas izpildei un uzsver nepieciešamību garantēt norīkoto darba ņēmēju aizsardzību, ņemt vērā dalībvalstīs pastāvošos atšķirīgos darba tirgus modeļus un apkarot sociālo dempingu un negodīgu konkurenci. Tāpēc EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai lielāka uzmanība jāpievērš sociālajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

1.2

EESK divos atzinumos ir aicinājusi stiprināt noteikumus par darba ņēmēju norīkošanu darbā, cita starpā precizējot un uzlabojot direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā noteikumus un veicinot dalībvalstu iestāžu sadarbību. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma mērķus direktīvas izpildei un uzsver nepieciešamību garantēt norīkoto darba ņēmēju aizsardzību, ņemt vērā dalībvalstīs pastāvošos atšķirīgos darba tirgus modeļus un apkarot sociālo dempingu un negodīgu konkurenci. Tāpēc EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai lielāka uzmanība jāpievērš sociālajiem jautājumiem.

| 1.3 | EESK atzinīgi vērtē vēlmi stiprināt spēkā esošo direktīvu, jo tā ir vērsta uz īstenošanas un administratīvās sadarbības uzlabošanu starp dalībvalstīm. Sākotnējai direktīvai ir liela nozīme godīgas konkurences nodrošināšanā starp visiem pakalpojumu sniedzējiem (ietverot dalībvalstu pakalpojumu sniedzējus), jo tā garantē vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tiesisko noteiktību pakalpojumu sniedzējiem, pakalpojumu saņēmējiem un darba ņēmējiem, kas ir norīkoti darbā pakalpojumu sniegšanas jomā. |
| --- | --- |

1.3

EESK atzinīgi vērtē vēlmi stiprināt spēkā esošo direktīvu, jo tā ir vērsta uz īstenošanas un administratīvās sadarbības uzlabošanu starp dalībvalstīm. Sākotnējai direktīvai ir liela nozīme godīgas konkurences nodrošināšanā starp visiem pakalpojumu sniedzējiem (ietverot dalībvalstu pakalpojumu sniedzējus), jo tā garantē vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tiesisko noteiktību pakalpojumu sniedzējiem, pakalpojumu saņēmējiem un darba ņēmējiem, kas ir norīkoti darbā pakalpojumu sniegšanas jomā.

| 1.4 | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai direktīva garantētu darbā norīkoto darba ņēmēju aizsardzību un pienācīgi ņemtu vērā dalībvalstu atšķirīgos darba tirgus modeļus, taču vienlaikus arī paplašinātu pārrobežu tirdzniecības iespējas, īpaši novēršot liekas administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai direktīva garantētu darbā norīkoto darba ņēmēju aizsardzību un pienācīgi ņemtu vērā dalībvalstu atšķirīgos darba tirgus modeļus, taču vienlaikus arī paplašinātu pārrobežu tirdzniecības iespējas, īpaši novēršot liekas administratīvās izmaksas.

| 1.5 | Lai veicinātu pakalpojumu starptautisku apriti godīgas konkurences apstākļos, svarīgi ir panākt, ka valstu tiesību aktos un koplīgumos paredzētie obligātie darba nosacījumi ir vienādi. |
| --- | --- |

1.5

Lai veicinātu pakalpojumu starptautisku apriti godīgas konkurences apstākļos, svarīgi ir panākt, ka valstu tiesību aktos un koplīgumos paredzētie obligātie darba nosacījumi ir vienādi.

| 1.6 | Direktīvas 3. panta 1. punktā iekļautie elementi nav jāskata kā visaptverošs saraksts, bet gan jāizmanto vispārēja novērtējuma veikšanai, kurā tiktu ņemti vērā visi attiecīgie faktori. |
| --- | --- |

1.6

Direktīvas 3. panta 1. punktā iekļautie elementi nav jāskata kā visaptverošs saraksts, bet gan jāizmanto vispārēja novērtējuma veikšanai, kurā tiktu ņemti vērā visi attiecīgie faktori.

| 1.7 | Direktīvai jānodrošina, lai lielākā mērā tiktu ņemta vērā sociālo partneru autonomija un to loma dažādos darba tirgus modeļos. EESK atgādina dalībvalstīm par atbildību, nodrošinot efektīvu kontroli, un uzskata, ka ir ļoti būtiski pēc trijiem gadiem pārskatīt pasākumu sarakstu. |
| --- | --- |

1.7

Direktīvai jānodrošina, lai lielākā mērā tiktu ņemta vērā sociālo partneru autonomija un to loma dažādos darba tirgus modeļos. EESK atgādina dalībvalstīm par atbildību, nodrošinot efektīvu kontroli, un uzskata, ka ir ļoti būtiski pēc trijiem gadiem pārskatīt pasākumu sarakstu.

| 1.8 | Lai aizsargātu darba ņēmēju tiesības, dalībvalstīm jābūt iespējai ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem noteikt par pienākumu iecelt kontaktpersonu ar visām pilnvarām, kas nepieciešamas sarunu vešanai uzņēmuma vārdā; kā arī 11. panta 3. punktu būtu jānodrošina, ka uzņēmējas valsts arodbiedrības un citas puses var aizstāvēt darbā norīkoto darba ņēmēju tiesības atbilstīgi valsts praksei. |
| --- | --- |

1.8

Lai aizsargātu darba ņēmēju tiesības, dalībvalstīm jābūt iespējai ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem noteikt par pienākumu iecelt kontaktpersonu ar visām pilnvarām, kas nepieciešamas sarunu vešanai uzņēmuma vārdā; kā arī 11. panta 3. punktu būtu jānodrošina, ka uzņēmējas valsts arodbiedrības un citas puses var aizstāvēt darbā norīkoto darba ņēmēju tiesības atbilstīgi valsts praksei.

| 1.9 | EESK uzskata, ka priekšlikums par “solidāru atbildību” apakšlīgumu gadījumā ir viens no direktīvas priekšlikuma svarīgākajiem punktiem. Tas nodrošina darba ņēmēju aizsardzību tajās jomās, kurās apakšlīgumi ir visizplatītākie, turklāt tiek ievērota arī darba devēju nepieciešamība pēc noteiktības par viņu saistībām. EESK tomēr uzsver, ka priekšlikumā ir jāņem vērā dalībvalstīs jau pastāvošās solidārās atbildības sistēmas. EESK stingri uzsver, ka tām dalībvalstīm, kurām tādas nav, pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem šāda sistēma būtu jāievieš. EESK rosina Komisiju kopā ar sociālajiem partneriem sagatavot precīzāku jēdziena “pienācīga rūpība” definīciju, ņemot vērā to, kā tas ir izdarīts dažās dalībvalstīs. EESK, nevēlēdamās skart sociālo dialogu valstu līmenī, uzskata: jēdziens “pienācīga rūpība” nozīmē, ka uzņēmumi, kas atbilstoši pārbauda un kontrolē apakšuzņēmējus, pie atbildības nebūtu jāsauc. |
| --- | --- |

1.9

EESK uzskata, ka priekšlikums par “solidāru atbildību” apakšlīgumu gadījumā ir viens no direktīvas priekšlikuma svarīgākajiem punktiem. Tas nodrošina darba ņēmēju aizsardzību tajās jomās, kurās apakšlīgumi ir visizplatītākie, turklāt tiek ievērota arī darba devēju nepieciešamība pēc noteiktības par viņu saistībām. EESK tomēr uzsver, ka priekšlikumā ir jāņem vērā dalībvalstīs jau pastāvošās solidārās atbildības sistēmas. EESK stingri uzsver, ka tām dalībvalstīm, kurām tādas nav, pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem šāda sistēma būtu jāievieš. EESK rosina Komisiju kopā ar sociālajiem partneriem sagatavot precīzāku jēdziena “pienācīga rūpība” definīciju, ņemot vērā to, kā tas ir izdarīts dažās dalībvalstīs. EESK, nevēlēdamās skart sociālo dialogu valstu līmenī, uzskata: jēdziens “pienācīga rūpība” nozīmē, ka uzņēmumi, kas atbilstoši pārbauda un kontrolē apakšuzņēmējus, pie atbildības nebūtu jāsauc.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1 | Komisijas priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, veido daļu no priekšlikumu kopuma. Kopā ar direktīvu par izpildi Komisija ir iesniegusi priekšlikumu regulai, kas kodificē spēkā esošos tiesību aktus, kuri regulē tiesības sākt kolektīvu rīcību pārrobežu situācijās (1). Komisija norāda, ka abu priekšlikumu mērķis ir radīt lielāku skaitu un labākas darbavietas, kā arī palielināt ES konkurētspēju, atjaunojot un uzlabojot vienoto tirgu un vienlaikus neapdraudot darba ņēmēju tiesības. |
| --- | --- |

2.1

Komisijas priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, veido daļu no priekšlikumu kopuma. Kopā ar direktīvu par izpildi Komisija ir iesniegusi priekšlikumu regulai, kas kodificē spēkā esošos tiesību aktus, kuri regulē tiesības sākt kolektīvu rīcību pārrobežu situācijās (1). Komisija norāda, ka abu priekšlikumu mērķis ir radīt lielāku skaitu un labākas darbavietas, kā arī palielināt ES konkurētspēju, atjaunojot un uzlabojot vienoto tirgu un vienlaikus neapdraudot darba ņēmēju tiesības.

| 2.2 | Komisijas priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, ietver turpmāk minēto.






  — | I nodaļā noteikts pamats ļaunprātīgas izmantošanas un tiesību aktu apiešanas novēršanai. Priekšlikumi ietver noteikumus, kā precizēt, vai uzņēmums patiešām veic ne tikai praktisku iekšējo pārvaldību un/vai administratīvās darbības, bet arī patiešām būtiskas darbības. Ir sniegts jēdziena “norīkošana darbā pakalpojumu sniegšanai” elementu apraksts, kā arī kritēriji, kuri nosaka, kas ir faktisks pakalpojumus sniedzošs uzņēmums dalībvalstī. Mērķis ir novērst viltus norīkošanu darbā vai “pastkastīšu” uzņēmumus. |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisijas priekšlikums direktīvai, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, ietver turpmāk minēto.

—

I nodaļā noteikts pamats ļaunprātīgas izmantošanas un tiesību aktu apiešanas novēršanai. Priekšlikumi ietver noteikumus, kā precizēt, vai uzņēmums patiešām veic ne tikai praktisku iekšējo pārvaldību un/vai administratīvās darbības, bet arī patiešām būtiskas darbības. Ir sniegts jēdziena “norīkošana darbā pakalpojumu sniegšanai” elementu apraksts, kā arī kritēriji, kuri nosaka, kas ir faktisks pakalpojumus sniedzošs uzņēmums dalībvalstī. Mērķis ir novērst viltus norīkošanu darbā vai “pastkastīšu” uzņēmumus.

| — | II nodaļā paredzēti noteikumi par piekļuvi informācijai, t. i. darba ņēmējiem un uzņēmumiem nepieciešamo informāciju par to tiesībām un pienākumiem. Šīs nodaļas 5. pants ietver sīkāk izstrādātus noteikumus, kā padarīt informāciju par darba tirgus noteikumiem pieejamu visiem, ieskaitot gadījumus, kad noteikumi ir paredzēti kolektīvajos līgumos. |
| --- | --- |

—

II nodaļā paredzēti noteikumi par piekļuvi informācijai, t. i. darba ņēmējiem un uzņēmumiem nepieciešamo informāciju par to tiesībām un pienākumiem. Šīs nodaļas 5. pants ietver sīkāk izstrādātus noteikumus, kā padarīt informāciju par darba tirgus noteikumiem pieejamu visiem, ieskaitot gadījumus, kad noteikumi ir paredzēti kolektīvajos līgumos.

| — | III nodaļa ietver noteikumus par to valsts iestāžu sadarbību, kas atbildīgas par norīkošanu darbā. Vispārējie principi, noteikumi un kārtība, kas nepieciešami efektīvai administratīvai sadarbībai un palīdzībai, ir noteikti 6. pantā, bet prasības dalībvalstij, kura norīko darbā, ir izklāstītas 7. pantā. |
| --- | --- |

—

III nodaļa ietver noteikumus par to valsts iestāžu sadarbību, kas atbildīgas par norīkošanu darbā. Vispārējie principi, noteikumi un kārtība, kas nepieciešami efektīvai administratīvai sadarbībai un palīdzībai, ir noteikti 6. pantā, bet prasības dalībvalstij, kura norīko darbā, ir izklāstītas 7. pantā.

| — | IV nodaļa attiecas uz darbā norīkošanas pārraudzību, un tajā ietverti valsts kontroles pasākumi, nosakot, ka dalībvalstis drīkst paredzēt tikai noteiktas administratīvas prasības un kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

—

IV nodaļa attiecas uz darbā norīkošanas pārraudzību, un tajā ietverti valsts kontroles pasākumi, nosakot, ka dalībvalstis drīkst paredzēt tikai noteiktas administratīvas prasības un kontroles pasākumus.

| — | V nodaļā paredzēti mehānismi prasību izpildei un piemērošanai praksē, sūdzību iesniegšanai un tiesībām sākt tiesvedību vai administratīvo procesu. Noteikumi, kas ietverti 12. pantā, attiecas uz darba ņēmēju tiesībām, balstoties, pirmkārt, uz solidāro atbildību par norīkoto darba ņēmēju atalgojumu būvniecības sektorā un, otrkārt, uz sūdzību labāku izskatīšanu. Noteikumi attiecas tikai uz būvniecības sektoru, kā noteikts darbību sarakstā, kas iekļauts Direktīvas 96/71/EK pielikumā. Ar nosacījumu, ka darbs tiks veikts būvniecības sektorā, ir iekļauta darbā norīkošana arī ar darbā iekārtošanas aģentūru starpniecību. Tomēr, ja dalībvalstis vēlas, tās drīkst paplašināt šos noteikumus, iekļaujot arī citus sektorus. |
| --- | --- |

—

V nodaļā paredzēti mehānismi prasību izpildei un piemērošanai praksē, sūdzību iesniegšanai un tiesībām sākt tiesvedību vai administratīvo procesu. Noteikumi, kas ietverti 12. pantā, attiecas uz darba ņēmēju tiesībām, balstoties, pirmkārt, uz solidāro atbildību par norīkoto darba ņēmēju atalgojumu būvniecības sektorā un, otrkārt, uz sūdzību labāku izskatīšanu. Noteikumi attiecas tikai uz būvniecības sektoru, kā noteikts darbību sarakstā, kas iekļauts Direktīvas 96/71/EK pielikumā. Ar nosacījumu, ka darbs tiks veikts būvniecības sektorā, ir iekļauta darbā norīkošana arī ar darbā iekārtošanas aģentūru starpniecību. Tomēr, ja dalībvalstis vēlas, tās drīkst paplašināt šos noteikumus, iekļaujot arī citus sektorus.

| — | VI nodaļā izklāstīti noteikumi par pārrobežu izpildi un administratīvajām sankcijām un soda naudām. Visbeidzot, VII nodaļā ir noteiktas sankcijas un noteikumi par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas lietojumu. |
| --- | --- |

—

VI nodaļā izklāstīti noteikumi par pārrobežu izpildi un administratīvajām sankcijām un soda naudām. Visbeidzot, VII nodaļā ir noteiktas sankcijas un noteikumi par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas lietojumu.

3.   Komisijas priekšlikuma pamatojums

| 3.1 | Komisija norāda: lai gan norīkoto darba ņēmēju skaits veido nelielu daļu no kopējā ES darbaspēka, dažās dalībvalstīs ir liels darbā norīkoto darba ņēmēju skaits, un šī parādība kļūst arvien izplatītāka. Trūkst ticamu datu, taču tiek lēsts, ka katru gadu darbā tiek norīkots aptuveni 1 miljons darba ņēmēju. Norīkošana darbā skar proporcionāli ļoti mazu kopējā darbaspēka daļu — mazāk nekā 1 % pašreizējās dalībvalstīs —, taču tā veido apmēram 20 % no darbaspēka pārrobežu mobilitātes. Visvairāk skartās valstis ir Vācija, Francija, Luksemburga, Beļģija un Polija. |
| --- | --- |

3.1

Komisija norāda: lai gan norīkoto darba ņēmēju skaits veido nelielu daļu no kopējā ES darbaspēka, dažās dalībvalstīs ir liels darbā norīkoto darba ņēmēju skaits, un šī parādība kļūst arvien izplatītāka. Trūkst ticamu datu, taču tiek lēsts, ka katru gadu darbā tiek norīkots aptuveni 1 miljons darba ņēmēju. Norīkošana darbā skar proporcionāli ļoti mazu kopējā darbaspēka daļu — mazāk nekā 1 % pašreizējās dalībvalstīs —, taču tā veido apmēram 20 % no darbaspēka pārrobežu mobilitātes. Visvairāk skartās valstis ir Vācija, Francija, Luksemburga, Beļģija un Polija.

| 3.2 | Komisijas priekšlikums izriet no saspringtām debatēm, kuras izraisīja ES Tiesas spriedumi (Viking Line, Laval, Rüffert un Luksemburgas lietās) par līdzsvaru starp sociālajām tiesībām un ekonomisko brīvību. Eiropas Parlaments 2008. gada oktobrī pieņēma atbildes rezolūciju par Eiropas Tiesas spriedumiem. Eiropas sociālie partneri 2008. gada otrajā pusē pēc Komisijas un Francijas prezidentūras prasības veica kopīgu Tiesas nolēmumu analīzi. |
| --- | --- |

3.2

Komisijas priekšlikums izriet no saspringtām debatēm, kuras izraisīja ES Tiesas spriedumi (Viking Line, Laval, Rüffert un Luksemburgas lietās) par līdzsvaru starp sociālajām tiesībām un ekonomisko brīvību. Eiropas Parlaments 2008. gada oktobrī pieņēma atbildes rezolūciju par Eiropas Tiesas spriedumiem. Eiropas sociālie partneri 2008. gada otrajā pusē pēc Komisijas un Francijas prezidentūras prasības veica kopīgu Tiesas nolēmumu analīzi.

| 3.3 | Šie jautājumi tika aplūkoti arī ziņojumā par vienotā tirgus atkārtotu aktivizēšanu, kuru 2010. gadā iesniedza profesors Mario Monti. Ziņojums ieteica garantēt un precizēt tiesības streikot un ieviest ar direktīvas piemērošanu saistītu darba strīdu neformālas izšķiršanas mehānismu. |
| --- | --- |

3.3

Šie jautājumi tika aplūkoti arī ziņojumā par vienotā tirgus atkārtotu aktivizēšanu, kuru 2010. gadā iesniedza profesors Mario Monti. Ziņojums ieteica garantēt un precizēt tiesības streikot un ieviest ar direktīvas piemērošanu saistītu darba strīdu neformālas izšķiršanas mehānismu.

| 3.4 | EESK skatījusi jautājumu par Tiesas nolēmumiem attiecībā uz direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu divos atzinumos: “Iekšējā tirgus sociālā dimensija” (2) un “Akts par vienoto tirgu — divpadsmit mehānismi” (3).
  EESK savos atzinumos aicinājusi:






  — | precizēt un veikt labojumus direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā noteikumos; |
| --- | --- | --- |

3.4

EESK skatījusi jautājumu par Tiesas nolēmumiem attiecībā uz direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu divos atzinumos: “Iekšējā tirgus sociālā dimensija” (2) un “Akts par vienoto tirgu — divpadsmit mehānismi” (3).

EESK savos atzinumos aicinājusi:

—

precizēt un veikt labojumus direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā noteikumos;

| — | nodrošināt efektīvāku dalībvalstu iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

—

nodrošināt efektīvāku dalībvalstu iestāžu sadarbību;

| — | īstenot diskriminācijas izslēgšanas principu attiecībā uz darba un samaksas nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

īstenot diskriminācijas izslēgšanas principu attiecībā uz darba un samaksas nosacījumiem;

| — | veikt konsultācijas ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

—

veikt konsultācijas ar sociālajiem partneriem;

| — | noteikt uzņēmumu diskriminācijas aizliegumu iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

—

noteikt uzņēmumu diskriminācijas aizliegumu iekšējā tirgū.

4.   EESK piezīmes

| 4.1 | EESK ir iepazinusies ar Komisijas priekšlikumu direktīvai, kuras mērķis ir uzlabot darbā norīkošanas direktīvas īstenošanu, precizējot nosacījumus attiecībā uz darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, un uzlabot atbilstīgo valsts iestāžu, uzņēmumu un darba ņēmēju iespējas sadarboties un veikt informācijas apmaiņu. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai priekšlikums garantētu norīkoto darba ņēmēju aizsardzību, ņemtu vērā dalībvalstīs pastāvošos atšķirīgos darba tirgus modeļus un efektīvi sekmētu sociālā dempinga un negodīgas konkurences apkarošanu, kā arī paplašinātu pārrobežu tirdzniecības iespējas, jo īpaši, novēršot liekas administratīvās izmaksas. Lai veicinātu pakalpojumu starptautisku apriti godīgas konkurences apstākļos, svarīgi ir panākt, ka valstu tiesību aktos un koplīgumos paredzētie obligātie darba nosacījumi ir vienādi. |
| --- | --- |

4.1

EESK ir iepazinusies ar Komisijas priekšlikumu direktīvai, kuras mērķis ir uzlabot darbā norīkošanas direktīvas īstenošanu, precizējot nosacījumus attiecībā uz darbā norīkotajiem darba ņēmējiem, un uzlabot atbilstīgo valsts iestāžu, uzņēmumu un darba ņēmēju iespējas sadarboties un veikt informācijas apmaiņu. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai priekšlikums garantētu norīkoto darba ņēmēju aizsardzību, ņemtu vērā dalībvalstīs pastāvošos atšķirīgos darba tirgus modeļus un efektīvi sekmētu sociālā dempinga un negodīgas konkurences apkarošanu, kā arī paplašinātu pārrobežu tirdzniecības iespējas, jo īpaši, novēršot liekas administratīvās izmaksas. Lai veicinātu pakalpojumu starptautisku apriti godīgas konkurences apstākļos, svarīgi ir panākt, ka valstu tiesību aktos un koplīgumos paredzētie obligātie darba nosacījumi ir vienādi.

| 4.2 | EESK uzskata, ka ļoti svarīga ir juridiskā noteiktība, un norāda uz juridisko nenoteiktību, kas skar ārvalstu darba ņēmējus, kurus darbā nosūta pagaidu aģentūras. Uz šiem darba ņēmējiem attiecas Direktīva par norīkošanu darbā un Direktīva par pagaidu darba aģentūrām. Lai novērstu šo neskaidrību, EESK ierosina Izpildes direktīvā noteikt, ka tā attiecas uz pagaidu darbiniekiem, ja vien saskaņā ar Direktīvas par pagaidu darba aģentūrām 5. panta 3. punktu nav panākta vienošanās par viņiem labvēlīgākiem darba noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.2

EESK uzskata, ka ļoti svarīga ir juridiskā noteiktība, un norāda uz juridisko nenoteiktību, kas skar ārvalstu darba ņēmējus, kurus darbā nosūta pagaidu aģentūras. Uz šiem darba ņēmējiem attiecas Direktīva par norīkošanu darbā un Direktīva par pagaidu darba aģentūrām. Lai novērstu šo neskaidrību, EESK ierosina Izpildes direktīvā noteikt, ka tā attiecas uz pagaidu darbiniekiem, ja vien saskaņā ar Direktīvas par pagaidu darba aģentūrām 5. panta 3. punktu nav panākta vienošanās par viņiem labvēlīgākiem darba noteikumiem un nosacījumiem.

| 4.3 | Komiteja uzskata, ka pārrobežu pakalpojumi ir ļoti nozīmīgi iekšējā tirgus attīstībai. Lai veicinātu politisko atbalstu Eiropas Savienībai un sekmētu solidaritāti Savienībā, ES lielāka uzmanība būtu jāpievērš savas politikas sociālajiem aspektiem. Lai varētu realizēt visas iekšējā tirgus iespējas, ES jāstiprina sociālā dimensija. Priekšlikums direktīvai ir solis pareizajā virzienā, taču tas pilnībā neapmierina Komitejas vēlmes. Priekšlikumā nepieciešami papildu precizējumi un stingrāks formulējums. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja uzskata, ka pārrobežu pakalpojumi ir ļoti nozīmīgi iekšējā tirgus attīstībai. Lai veicinātu politisko atbalstu Eiropas Savienībai un sekmētu solidaritāti Savienībā, ES lielāka uzmanība būtu jāpievērš savas politikas sociālajiem aspektiem. Lai varētu realizēt visas iekšējā tirgus iespējas, ES jāstiprina sociālā dimensija. Priekšlikums direktīvai ir solis pareizajā virzienā, taču tas pilnībā neapmierina Komitejas vēlmes. Priekšlikumā nepieciešami papildu precizējumi un stingrāks formulējums.

| 4.4 | EESK atbalsta direktīvas 3. panta 1. punktā minēto ieceri aplūkot jautājumu par tā sauktajiem “pastkastīšu” uzņēmumiem, t. i. uzņēmumiem, kas neveic reālu uzņēmējdarbību valstī, kurā tie reģistrēti, bet tajā atrodas tikai tāpēc, lai izvairītos no saistībām attiecīgajā uzņēmējā valstī. Lai nodrošinātu skaidrību, tiesisko noteiktību un atbilstību 3. panta 2. punktam, jāveic vispārējs novērtējums par to, vai uzņēmums patiešām veic būtiskas darbības valstī, kurā tas atrodas, ņemot vērā attiecīgos faktorus, proti, neuzskatot sarakstu par visaptverošu. |
| --- | --- |

4.4

EESK atbalsta direktīvas 3. panta 1. punktā minēto ieceri aplūkot jautājumu par tā sauktajiem “pastkastīšu” uzņēmumiem, t. i. uzņēmumiem, kas neveic reālu uzņēmējdarbību valstī, kurā tie reģistrēti, bet tajā atrodas tikai tāpēc, lai izvairītos no saistībām attiecīgajā uzņēmējā valstī. Lai nodrošinātu skaidrību, tiesisko noteiktību un atbilstību 3. panta 2. punktam, jāveic vispārējs novērtējums par to, vai uzņēmums patiešām veic būtiskas darbības valstī, kurā tas atrodas, ņemot vērā attiecīgos faktorus, proti, neuzskatot sarakstu par visaptverošu.

| 4.5 | Direktīvas priekšlikuma 3. panta 2. punktā precizēta situācija, kad darba ņēmējs uzskatāms par pagaidu darba veicēju citā dalībvalstī. Ļoti svarīgi ir nošķirt īslaicīgu nodarbinātību no ilglaicīgas, jo tas nosaka, kuras valsts darba tiesības ir piemērojamas un vai šo situāciju vispār iespējams uzskatīt par norīkošanu darbā. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā iekļautos skaidrojumus, īpaši atsauci uz nepieciešamību veikt objektīvu vispārēju novērtējumu. |
| --- | --- |

4.5

Direktīvas priekšlikuma 3. panta 2. punktā precizēta situācija, kad darba ņēmējs uzskatāms par pagaidu darba veicēju citā dalībvalstī. Ļoti svarīgi ir nošķirt īslaicīgu nodarbinātību no ilglaicīgas, jo tas nosaka, kuras valsts darba tiesības ir piemērojamas un vai šo situāciju vispār iespējams uzskatīt par norīkošanu darbā. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā iekļautos skaidrojumus, īpaši atsauci uz nepieciešamību veikt objektīvu vispārēju novērtējumu.

| 4.6 | EESK atzinīgi vērtē jaunos informācijas noteikumus, taču uzskata, ka 5. panta 4. punktā skaidri jānorāda arī uz nepieciešamību pilnībā ievērot sociālo partneru autonomiju un sociālo partneru lomu dažādos darba tirgus modeļos. Būtiski arī nodrošināt, lai sociālajiem partneriem netiktu nodota administratīvā atbildība par tādu uzdevumu finansēšanu kā, piemēram, tulkošana. Jāatbalsta nozaru sociālo partneru iniciatīvas informācijas izplatīšanas jomā. |
| --- | --- |

4.6

EESK atzinīgi vērtē jaunos informācijas noteikumus, taču uzskata, ka 5. panta 4. punktā skaidri jānorāda arī uz nepieciešamību pilnībā ievērot sociālo partneru autonomiju un sociālo partneru lomu dažādos darba tirgus modeļos. Būtiski arī nodrošināt, lai sociālajiem partneriem netiktu nodota administratīvā atbildība par tādu uzdevumu finansēšanu kā, piemēram, tulkošana. Jāatbalsta nozaru sociālo partneru iniciatīvas informācijas izplatīšanas jomā.

| 4.7 | Attiecībā uz pārbaudēm (7. pants) ir svarīgi, lai uzņēmējas valsts iestādēm piekristu vispārēja atbildība par pārkāpumu pārraudzību gadījumos, kad darba ņēmējs no citas valsts darbā tiek norīkots uz laiku, un lai nosūtītājas valsts iestādes sadarbotos ar uzņēmējas valsts iestādēm. Ir jānodrošina, lai šīs pārbaudes varētu veikt arī pēc uzņēmējas valsts iestāžu iniciatīvas, ne tikai pēc tās valsts iniciatīvas, kurā uzņēmums ir reģistrēts. |
| --- | --- |

4.7

Attiecībā uz pārbaudēm (7. pants) ir svarīgi, lai uzņēmējas valsts iestādēm piekristu vispārēja atbildība par pārkāpumu pārraudzību gadījumos, kad darba ņēmējs no citas valsts darbā tiek norīkots uz laiku, un lai nosūtītājas valsts iestādes sadarbotos ar uzņēmējas valsts iestādēm. Ir jānodrošina, lai šīs pārbaudes varētu veikt arī pēc uzņēmējas valsts iestāžu iniciatīvas, ne tikai pēc tās valsts iniciatīvas, kurā uzņēmums ir reģistrēts.

| 4.8 | Šā dokumenta 9. panta 1. punkta d) apakšpunkts ļauj dalībvalstīm noteikt ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu iecelt kontaktpersonu, ja nepieciešams, pārrunu veikšanai darba ņēmēja vārdā ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem dalībvalstī, uz kuru darba ņēmēji norīkoti, ievērojot valsts normatīvos un administratīvos aktus un praksi. Dažās valstīs pietiek ar kontaktpersonas iecelšanu, jo likumu un līgumu ievērošanu spēj nodrošināt valsts iestādes. Citās valstīs, kurās pastāv atšķirīgi darba tirgus modeļi, kontaktpersonai jābūt pilnvarotai pārstāvēt uzņēmumu attiecībās ar valsts iestādēm un arodbiedrībām. Tāpēc direktīvā jāņem vērā dažādi darba tirgus modeļi. Direktīvas priekšlikuma 11. panta 5. punkta b) apakšpunktā jāiekļauj prasība nodrošināt informāciju par sociālā nodrošinājuma iemaksām/nodokļiem un par to, kur tie maksāti. |
| --- | --- |

4.8

Šā dokumenta 9. panta 1. punkta d) apakšpunkts ļauj dalībvalstīm noteikt ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu iecelt kontaktpersonu, ja nepieciešams, pārrunu veikšanai darba ņēmēja vārdā ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem dalībvalstī, uz kuru darba ņēmēji norīkoti, ievērojot valsts normatīvos un administratīvos aktus un praksi. Dažās valstīs pietiek ar kontaktpersonas iecelšanu, jo likumu un līgumu ievērošanu spēj nodrošināt valsts iestādes. Citās valstīs, kurās pastāv atšķirīgi darba tirgus modeļi, kontaktpersonai jābūt pilnvarotai pārstāvēt uzņēmumu attiecībās ar valsts iestādēm un arodbiedrībām. Tāpēc direktīvā jāņem vērā dažādi darba tirgus modeļi. Direktīvas priekšlikuma 11. panta 5. punkta b) apakšpunktā jāiekļauj prasība nodrošināt informāciju par sociālā nodrošinājuma iemaksām/nodokļiem un par to, kur tie maksāti.

| 4.9 | Direktīvas 11. panta 3. punkts noteikts, ka dalībvalstīm jāgarantē arodbiedrībām un citām organizācijām, kurām ir likumīgas intereses nodrošināt direktīvas ievērošanu, iespējas norīkoto darba ņēmēju vai darba devēja vārdā iesaistīties tiesvedībā vai administratīvos procesos. Šim pantam jānodrošina, lai uzņēmējas valsts arodbiedrības un citas puses var aizstāvēt darbā norīkoto darba ņēmēju tiesības atbilstoši valsts praksei. |
| --- | --- |

4.9

Direktīvas 11. panta 3. punkts noteikts, ka dalībvalstīm jāgarantē arodbiedrībām un citām organizācijām, kurām ir likumīgas intereses nodrošināt direktīvas ievērošanu, iespējas norīkoto darba ņēmēju vai darba devēja vārdā iesaistīties tiesvedībā vai administratīvos procesos. Šim pantam jānodrošina, lai uzņēmējas valsts arodbiedrības un citas puses var aizstāvēt darbā norīkoto darba ņēmēju tiesības atbilstoši valsts praksei.

| 4.10 | EESK uzskata, ka priekšlikums par “solidāru atbildību” apakšlīgumu gadījumā ir viens no direktīvas priekšlikuma svarīgākajiem punktiem. Tas nodrošina darba ņēmēju aizsardzību tajās jomās, kurās apakšlīgumi ir visizplatītākie, turklāt tiek ievērota arī darba devēju nepieciešamība pēc noteiktības par viņu saistībām. EESK tomēr uzsver, ka priekšlikumā ir jāņem vērā dalībvalstīs jau pastāvošās solidārās atbildības sistēmas. EESK stingri uzsver, ka tām dalībvalstīm, kurām tādas nav, pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem šāda sistēma būtu jāievieš. EESK rosina Komisiju kopā ar sociālajiem partneriem sagatavot precīzāku jēdziena “pienācīga rūpība” definīciju, ņemot vērā to, kā tas ir izdarīts dažās dalībvalstīs. EESK, nevēlēdamās skart sociālo dialogu valstu līmenī, uzskata: jēdziens “pienācīga rūpība” nozīmē, ka uzņēmumi, kas atbilstoši pārbauda un kontrolē apakšuzņēmējus, pie atbildības nebūtu jāsauc. |
| --- | --- |

4.10

EESK uzskata, ka priekšlikums par “solidāru atbildību” apakšlīgumu gadījumā ir viens no direktīvas priekšlikuma svarīgākajiem punktiem. Tas nodrošina darba ņēmēju aizsardzību tajās jomās, kurās apakšlīgumi ir visizplatītākie, turklāt tiek ievērota arī darba devēju nepieciešamība pēc noteiktības par viņu saistībām. EESK tomēr uzsver, ka priekšlikumā ir jāņem vērā dalībvalstīs jau pastāvošās solidārās atbildības sistēmas. EESK stingri uzsver, ka tām dalībvalstīm, kurām tādas nav, pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem šāda sistēma būtu jāievieš. EESK rosina Komisiju kopā ar sociālajiem partneriem sagatavot precīzāku jēdziena “pienācīga rūpība” definīciju, ņemot vērā to, kā tas ir izdarīts dažās dalībvalstīs. EESK, nevēlēdamās skart sociālo dialogu valstu līmenī, uzskata: jēdziens “pienācīga rūpība” nozīmē, ka uzņēmumi, kas atbilstoši pārbauda un kontrolē apakšuzņēmējus, pie atbildības nebūtu jāsauc.

Briselē, 2012. gada 19. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Komiteja gatavo atsevišķu atzinumu par šo priekšlikumu.

1

(2)  OV C 44, 11.2.2011., 90. lpp.

2

(3)  OV C 24, 28.1.2012., 99. lpp.

3

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/65

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Inovācija ilgtspējīgai nākotnei. Ekoinovācijas rīcības plāns”

COM(2011) 899 final

2012/C 351/14

Ziņotājs:
  Lutz RIBBE

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2011. gada 15. decembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Inovācija ilgtspējīgai nākotnei. Ekoinovācijas rīcības plāns”

COM(2011) 899 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 29. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 141 balsi par, 5 balsīm pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Komitejas ieteikumu un secinājumu kopsavilkums

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Ekoinovācijas rīcības plāna iesniegšanu. Komiteja īpaši uzsver rīcības plānā integrēto pieeju, proti, noteikt un novērst esošos šķēršļus un stiprināt pozitīvas norises rosinošus faktorus. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Ekoinovācijas rīcības plāna iesniegšanu. Komiteja īpaši uzsver rīcības plānā integrēto pieeju, proti, noteikt un novērst esošos šķēršļus un stiprināt pozitīvas norises rosinošus faktorus.

| 1.2 | Ekoinovācijai nevar būt universālas definīcijas, jo sabiedrībā (un dažādās kultūrās) ir ļoti atšķirīga izpratne par to, kas ir novatorisks un progresīvs. Tāpēc Komisijai dažādajām jomām, kurās tā veiks pasākumus, vajadzētu noteikt iespējami skaidrus kvalitatīvus vai, ja tas ir iespējams, pat kvantitatīvus atbalsta piešķiršanas kritērijus. |
| --- | --- |

1.2

Ekoinovācijai nevar būt universālas definīcijas, jo sabiedrībā (un dažādās kultūrās) ir ļoti atšķirīga izpratne par to, kas ir novatorisks un progresīvs. Tāpēc Komisijai dažādajām jomām, kurās tā veiks pasākumus, vajadzētu noteikt iespējami skaidrus kvalitatīvus vai, ja tas ir iespējams, pat kvantitatīvus atbalsta piešķiršanas kritērijus.

| 1.3 | Uzņēmumiem, kas gūs labumu no nākamā rīcības plāna, būtu jāuzliek par pienākumu nelielā papildu pētījumā īsi aprakstīt, kādi pēc to ieskata ir vislielākie šķēršļi, ieviešot un laižot tirgū savas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

1.3

Uzņēmumiem, kas gūs labumu no nākamā rīcības plāna, būtu jāuzliek par pienākumu nelielā papildu pētījumā īsi aprakstīt, kādi pēc to ieskata ir vislielākie šķēršļi, ieviešot un laižot tirgū savas tehnoloģijas.

| 1.4 | ES atbalstītajām ekoinovācijām visā to dzīves ciklā jābūt resursus saudzējošām, taisnīgām un ilgtspējīgām. Atbalsts ekoinovācijām jāsaista ar ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas kritērijiem. |
| --- | --- |

1.4

ES atbalstītajām ekoinovācijām visā to dzīves ciklā jābūt resursus saudzējošām, taisnīgām un ilgtspējīgām. Atbalsts ekoinovācijām jāsaista ar ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas kritērijiem.

| 1.5 | Īpaša uzmanība būtu jāvelta tā sauktajām mazajām, videi pielāgotajām tehnoloģijām. Jau atzinumā “Videi piemērotu tehnoloģiju ieviešanas reālā situācija un iespējas kandidātvalstīs” (1). Komiteja norādīja, ka lieliem, centralizētiem risinājumiem ir daudz alternatīvu, vai arī tādas būtu jāizstrādā. Pētniecības iestādēm un investoriem bieži vien nav intereses par pielāgotiem, decentralizētiem un maza mēroga tehniskiem risinājumiem, jo ar tiem nevar gūt peļņu, vai arī tā ir maza tāpēc, ka tie ir lēti, kaut gan efektīvi. EESK ierosina Komisijai jaunajā rīcības plānā iekļaut iepriekš minētajā atzinumā formulētos ieteikumus. |
| --- | --- |

1.5

Īpaša uzmanība būtu jāvelta tā sauktajām mazajām, videi pielāgotajām tehnoloģijām. Jau atzinumā “Videi piemērotu tehnoloģiju ieviešanas reālā situācija un iespējas kandidātvalstīs” (1). Komiteja norādīja, ka lieliem, centralizētiem risinājumiem ir daudz alternatīvu, vai arī tādas būtu jāizstrādā. Pētniecības iestādēm un investoriem bieži vien nav intereses par pielāgotiem, decentralizētiem un maza mēroga tehniskiem risinājumiem, jo ar tiem nevar gūt peļņu, vai arī tā ir maza tāpēc, ka tie ir lēti, kaut gan efektīvi. EESK ierosina Komisijai jaunajā rīcības plānā iekļaut iepriekš minētajā atzinumā formulētos ieteikumus.

| 1.6 | Regulāri jāpārskata esošās direktīvas un regulas, kā arī kritēriji struktūrfondu un lauksaimniecības politikas atbalsta saņemšanai, lai pārbaudītu, vai tie nav jāpielāgo jaunākajām vides tehnoloģiju inovācijām. |
| --- | --- |

1.6

Regulāri jāpārskata esošās direktīvas un regulas, kā arī kritēriji struktūrfondu un lauksaimniecības politikas atbalsta saņemšanai, lai pārbaudītu, vai tie nav jāpielāgo jaunākajām vides tehnoloģiju inovācijām.

| 1.7 | Tāpat Komisijai beidzot būtu jāizstrādā saraksts ar videi kaitīgām subsīdijām un tās pakāpeniski jāpārtrauc. Mūsdienās vairs nav pieļaujams ar lieliem līdzekļiem atbalstīt ekoinovācijas un vienlaikus ar nepareizu subsīdiju politiku veicināt vides iznīcināšanu. |
| --- | --- |

1.7

Tāpat Komisijai beidzot būtu jāizstrādā saraksts ar videi kaitīgām subsīdijām un tās pakāpeniski jāpārtrauc. Mūsdienās vairs nav pieļaujams ar lieliem līdzekļiem atbalstīt ekoinovācijas un vienlaikus ar nepareizu subsīdiju politiku veicināt vides iznīcināšanu.

2.   Komisijas dokumenta saturs

| 2.1 | Lai īstenotu un konkretizētu stratēģiju “Eiropa 2020”, kas ir Komisijas pašreizējais politiskās plānošanas un pārvaldības instruments, ir uzsāktas septiņas pamatiniciatīvas:






  — | “Inovācijas savienība”; |
| --- | --- | --- |

2.1

Lai īstenotu un konkretizētu stratēģiju “Eiropa 2020”, kas ir Komisijas pašreizējais politiskās plānošanas un pārvaldības instruments, ir uzsāktas septiņas pamatiniciatīvas:

—

“Inovācijas savienība”;

| — | “Jaunatne kustībā”; |
| --- | --- |

—

“Jaunatne kustībā”;

| — | “Eiropas digitalizācijas programma”; |
| --- | --- |

—

“Eiropas digitalizācijas programma”;

| — | “Resursu ziņā efektīva Eiropa”; |
| --- | --- |

—

“Resursu ziņā efektīva Eiropa”;

| — | “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”; |
| --- | --- |

—

“Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”;

| — | “Jaunu prasmju un darba vietu programma”; |
| --- | --- |

—

“Jaunu prasmju un darba vietu programma”;

| — | “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”. |
| --- | --- |

—

“Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”.

| 2.2 | Pamatiniciatīva “Inovācijas savienība” cita starpā jākonkretizē ar Ekoinovācijas rīcības plānu, taču tas papildina arī citas pamatiniciatīvas, piemēram, iniciatīvu “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un iniciatīvu “Jaunu prasmju un darba vietu programma”. |
| --- | --- |

2.2

Pamatiniciatīva “Inovācijas savienība” cita starpā jākonkretizē ar Ekoinovācijas rīcības plānu, taču tas papildina arī citas pamatiniciatīvas, piemēram, iniciatīvu “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un iniciatīvu “Jaunu prasmju un darba vietu programma”.

| 2.3 | Rīcības plānā norādīts, ka ar vides aizsardzības tehnoloģijām var ne tikai apgūt strauji augošus tirgus, bet arī radīt daudzas jaunas darba vietas. |
| --- | --- |

2.3

Rīcības plānā norādīts, ka ar vides aizsardzības tehnoloģijām var ne tikai apgūt strauji augošus tirgus, bet arī radīt daudzas jaunas darba vietas.

| 2.4 | Rīcības plāna pamatā ir iepriekšējais, 2004. gadā izstrādātais Vides tehnoloģiju rīcības plāns. Taču tagadējais plāns vairs nav vērsts tikai uz tradicionālo pētniecību un jaunu “zaļo” metožu un tehnoloģiju izstrādi. Jaunais rīcības plāns drīzāk uzskatāms par ekoinovācijas visaptverošas koncepcijas pasākumu kopumu, kurā tiek arī pētīts, kur meklējami jaunu tehnoloģiju ieviešanas šķēršļi, kā tos attiecīgi novērst, kas ir jaunas tehnoloģijas rosinoši faktori un kā tos veicināt. |
| --- | --- |

2.4

Rīcības plāna pamatā ir iepriekšējais, 2004. gadā izstrādātais Vides tehnoloģiju rīcības plāns. Taču tagadējais plāns vairs nav vērsts tikai uz tradicionālo pētniecību un jaunu “zaļo” metožu un tehnoloģiju izstrādi. Jaunais rīcības plāns drīzāk uzskatāms par ekoinovācijas visaptverošas koncepcijas pasākumu kopumu, kurā tiek arī pētīts, kur meklējami jaunu tehnoloģiju ieviešanas šķēršļi, kā tos attiecīgi novērst, kas ir jaunas tehnoloģijas rosinoši faktori un kā tos veicināt.

| 2.5 | Komisijas dokumentā atspoguļoti arī interesanti aptaujas rezultāti, kuros aprakstīti un zināmā mērā kvantificēti šķēršļi un rosinošie faktori. |
| --- | --- |

2.5

Komisijas dokumentā atspoguļoti arī interesanti aptaujas rezultāti, kuros aprakstīti un zināmā mērā kvantificēti šķēršļi un rosinošie faktori.

| 2.6 | Kā divi galvenie šķēršļi minēti nenoteiktais pieprasījums tirgū un nenoteiktā ieguldījumu atdeve, savukārt galvenie veicinošie faktori ir augstās enerģijas un izejvielu cenas, jauni noteikumi un standarti, kā arī zināšanu pieejamība. |
| --- | --- |

2.6

Kā divi galvenie šķēršļi minēti nenoteiktais pieprasījums tirgū un nenoteiktā ieguldījumu atdeve, savukārt galvenie veicinošie faktori ir augstās enerģijas un izejvielu cenas, jauni noteikumi un standarti, kā arī zināšanu pieejamība.

| 2.7 | Rīcības plānā teikts: “Ekoinovācijas risinājumi līdz šim tirgū ienākuši salīdzinoši lēni, izņemot — enerģētikas un klimata politikas rezultātā — no atjaunīgiem energoresursiem ražotu elektroenerģiju. Pie ekoinovācijas apgrūtinājumiem var minēt apstākli, ka tirgus cenas precīzi neatspoguļo ar vidi saistītās izmaksas un ieguvumus, neelastīgas ekonomikas struktūras, infrastruktūru un grūti maināmus cilvēku paradumus un attieksmi, kā arī nelabvēlīgus stimulus un subsīdijas.” No minētā secināts, ka jāpārtrauc videi kaitīgas subsīdijas, lai stiprinātu ekoinovācijas. |
| --- | --- |

2.7

Rīcības plānā teikts: “Ekoinovācijas risinājumi līdz šim tirgū ienākuši salīdzinoši lēni, izņemot — enerģētikas un klimata politikas rezultātā — no atjaunīgiem energoresursiem ražotu elektroenerģiju. Pie ekoinovācijas apgrūtinājumiem var minēt apstākli, ka tirgus cenas precīzi neatspoguļo ar vidi saistītās izmaksas un ieguvumus, neelastīgas ekonomikas struktūras, infrastruktūru un grūti maināmus cilvēku paradumus un attieksmi, kā arī nelabvēlīgus stimulus un subsīdijas.” No minētā secināts, ka jāpārtrauc videi kaitīgas subsīdijas, lai stiprinātu ekoinovācijas.

| 2.8 | Ar rīcības plāna palīdzību, izmantojot mērķtiecīgus pasākumus, paredzēts paātrināt ekoinovāciju ieviešanu kopumā, tātad visās tautsaimniecības nozarēs. Lai radītu spēcīgāku un stabilāku ekoinovāciju pieprasījumu tirgū, turpmāk jāierosina pasākumi normatīvo stimulu, privātā un publiskā iepirkuma un standartizācijas jomā; lai paaugstinātu gatavību veikt ieguldījumus un iespējas sadarboties tīklā, jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

2.8

Ar rīcības plāna palīdzību, izmantojot mērķtiecīgus pasākumus, paredzēts paātrināt ekoinovāciju ieviešanu kopumā, tātad visās tautsaimniecības nozarēs. Lai radītu spēcīgāku un stabilāku ekoinovāciju pieprasījumu tirgū, turpmāk jāierosina pasākumi normatīvo stimulu, privātā un publiskā iepirkuma un standartizācijas jomā; lai paaugstinātu gatavību veikt ieguldījumus un iespējas sadarboties tīklā, jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi.

| 2.9 | Ekoinovācijas rīcības plāns tādējādi ietver piedāvājumu un pieprasījumu, pētniecību un rūpniecību, kā arī politikas un finanšu instrumentus. Tajā nostiprināta vides tiesību kā ekoninovācijas virzītājspēka fundamentālā nozīme un paredzēts pārskatīt attiecīgos tiesību aktus un standartus, ja tiks konstatēts, ka tie rada šķēršļus. |
| --- | --- |

2.9

Ekoinovācijas rīcības plāns tādējādi ietver piedāvājumu un pieprasījumu, pētniecību un rūpniecību, kā arī politikas un finanšu instrumentus. Tajā nostiprināta vides tiesību kā ekoninovācijas virzītājspēka fundamentālā nozīme un paredzēts pārskatīt attiecīgos tiesību aktus un standartus, ja tiks konstatēts, ka tie rada šķēršļus.

| 2.10 | Uzsvērta arī ekoinovācijas starptautiskā dimensija un efektīvāka politikas koordinācija ar starptautiskajiem partneriem. |
| --- | --- |

2.10

Uzsvērta arī ekoinovācijas starptautiskā dimensija un efektīvāka politikas koordinācija ar starptautiskajiem partneriem.

| 2.11 | Rīcības plānā kopumā ir norādītas septiņas darbības un to attiecīgie atskaites punkti:






  1. | izmantot vides politiku un vides tiesības kā virzītājspēku ekoinovācijas veicināšanai; |
| --- | --- | --- |

2.11

Rīcības plānā kopumā ir norādītas septiņas darbības un to attiecīgie atskaites punkti:

1.

izmantot vides politiku un vides tiesības kā virzītājspēku ekoinovācijas veicināšanai;

| 2. | atbalstīt demonstrējumu projektus un partnerības, lai tirgū ieviestu daudzsološas, viedas un mērķtiecīgas, pielietojamas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

2.

atbalstīt demonstrējumu projektus un partnerības, lai tirgū ieviestu daudzsološas, viedas un mērķtiecīgas, pielietojamas tehnoloģijas;

| 3. | izstrādāt jaunus, ekoinovāciju stimulējošus standartus; |
| --- | --- |

3.

izstrādāt jaunus, ekoinovāciju stimulējošus standartus;

| 4. | mobilizēt MVU paredzētus finansēšanas instrumentus un atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

4.

mobilizēt MVU paredzētus finansēšanas instrumentus un atbalsta pakalpojumus;

| 5. | veicināt starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

5.

veicināt starptautisko sadarbību;

| 6. | atbalstīt jaunu prasmju attīstīšanu un darba vietu izveidi un ar tām saistītas attiecīgas mācību programmas, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības; |
| --- | --- |

6.

atbalstīt jaunu prasmju attīstīšanu un darba vietu izveidi un ar tām saistītas attiecīgas mācību programmas, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības;

| 7. | veicināt ekoinovācijas, izmantojot pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”. |
| --- | --- |

7.

veicināt ekoinovācijas, izmantojot pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | EESK atbalsta rīcības plānu; tas šķiet loģiski strukturēts un pārdomāts. |
| --- | --- |

3.1

EESK atbalsta rīcības plānu; tas šķiet loģiski strukturēts un pārdomāts.

| 3.2 | Ekoinovācijas ir viens no galvenajiem, ja ne pats galvenais uzdevums, lai saglabātu konkurētspēju un īstenotu ilgtspējas mērķus, kā arī līdz šim mazāk attīstītajiem reģioniem parādītu, kā, nekaitējot apkārtējai videi, panākt ekonomikas attīstību un labklājību. |
| --- | --- |

3.2

Ekoinovācijas ir viens no galvenajiem, ja ne pats galvenais uzdevums, lai saglabātu konkurētspēju un īstenotu ilgtspējas mērķus, kā arī līdz šim mazāk attīstītajiem reģioniem parādītu, kā, nekaitējot apkārtējai videi, panākt ekonomikas attīstību un labklājību.

| 3.3 | Tomēr nebūt ne maznozīmīgs jautājums ir — kas īsti ir ekoinovācijas. Tas, ko viens indivīds vai kultūras loks uzskata par novatorisku un progresīvu, citos cilvēkos vai kultūras aprindās var izraisīt pretestību. Visuzskatāmāk to atspoguļo piemēri par gēnu inženieriju vai kodolenerģijas izmantošanu. Tie liecina, ka nav universālas ekoinovāciju definīcijas. |
| --- | --- |

3.3

Tomēr nebūt ne maznozīmīgs jautājums ir — kas īsti ir ekoinovācijas. Tas, ko viens indivīds vai kultūras loks uzskata par novatorisku un progresīvu, citos cilvēkos vai kultūras aprindās var izraisīt pretestību. Visuzskatāmāk to atspoguļo piemēri par gēnu inženieriju vai kodolenerģijas izmantošanu. Tie liecina, ka nav universālas ekoinovāciju definīcijas.

| 3.4 | Tomēr Komisija savā rīcības plānā mēģina šādu definīciju atrast. Tā uzskata, ka “Ekoinovācija ir inovācija, kuras rezultāts vai mērķis ir būtiski un demonstrējami panākumi, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķi, samazinot ietekmi uz apkārtējo vidi, palielinot noturību pret vides faktoriem vai efektīvāk un atbildīgāk izmantojot dabas resursus.” Tomēr nav skaidrs, ko nozīmē “būtiski un demonstrējami” panākumi ietekmes uz apkārtējo vidi samazināšanā. Tādēļ EESK iesaka Komisijai īstenošanas plānā, kuru pieņems vēlāk, sīkāk izklāstīt atsevišķās prioritārās jomas un nodrošināt, ka ES finansējums “ekoinovācijai” ir vērsts uz tiem projektiem, kuri visefektīvāk sekmē vides mērķu sasniegšanu katrā nozarē. |
| --- | --- |

3.4

Tomēr Komisija savā rīcības plānā mēģina šādu definīciju atrast. Tā uzskata, ka “Ekoinovācija ir inovācija, kuras rezultāts vai mērķis ir būtiski un demonstrējami panākumi, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķi, samazinot ietekmi uz apkārtējo vidi, palielinot noturību pret vides faktoriem vai efektīvāk un atbildīgāk izmantojot dabas resursus.” Tomēr nav skaidrs, ko nozīmē “būtiski un demonstrējami” panākumi ietekmes uz apkārtējo vidi samazināšanā. Tādēļ EESK iesaka Komisijai īstenošanas plānā, kuru pieņems vēlāk, sīkāk izklāstīt atsevišķās prioritārās jomas un nodrošināt, ka ES finansējums “ekoinovācijai” ir vērsts uz tiem projektiem, kuri visefektīvāk sekmē vides mērķu sasniegšanu katrā nozarē.

| 3.5 | EESK Komisijai iesaka arī izskatīt iespēju rīcības plānā noteikt aktuālās jomas, kurām būtu jāsniedz prioritārs atbalsts. Tās varētu būt vides politikas nozares, kurās (a) Eiropa jau daudzus gadus nav guvusi tikpat kā nekādus panākumus; (b) paredzams, ka dažus vides mērķus var sasniegt tikai ar grūtībām, un/vai (c) tehnoloģija joprojām ir dārga. |
| --- | --- |

3.5

EESK Komisijai iesaka arī izskatīt iespēju rīcības plānā noteikt aktuālās jomas, kurām būtu jāsniedz prioritārs atbalsts. Tās varētu būt vides politikas nozares, kurās (a) Eiropa jau daudzus gadus nav guvusi tikpat kā nekādus panākumus; (b) paredzams, ka dažus vides mērķus var sasniegt tikai ar grūtībām, un/vai (c) tehnoloģija joprojām ir dārga.

| 3.6 | Pēc EESK domām, ir svarīgi norādīt, ka sevišķa uzmanība būtu jāvelta it īpaši mazām, videi pielāgotām tehnoloģijām. Jau atzinumā “Videi piemērotu tehnoloģiju ieviešanas reālā situācija un iespējas kandidātvalstīs” (NAT/203, 2004. gada 31. marts) Komiteja norādīja, ka lieliem, centralizētiem risinājumiem ir daudz alternatīvu, vai arī tādas būtu jāizstrādā. Pētniecības iestādēm un investoriem bieži vien nav intereses par pielāgotiem, decentralizētiem un maza mēroga tehniskiem risinājumiem, jo ar tiem nevar gūt peļņu, vai arī tā ir maza tāpēc, ka tie ir lēti, kaut arī efektīvi. EESK ierosina Komisijai jaunajā rīcības plānā iekļaut iepriekš minētajā atzinumā formulētos ieteikumus. |
| --- | --- |

3.6

Pēc EESK domām, ir svarīgi norādīt, ka sevišķa uzmanība būtu jāvelta it īpaši mazām, videi pielāgotām tehnoloģijām. Jau atzinumā “Videi piemērotu tehnoloģiju ieviešanas reālā situācija un iespējas kandidātvalstīs” (NAT/203, 2004. gada 31. marts) Komiteja norādīja, ka lieliem, centralizētiem risinājumiem ir daudz alternatīvu, vai arī tādas būtu jāizstrādā. Pētniecības iestādēm un investoriem bieži vien nav intereses par pielāgotiem, decentralizētiem un maza mēroga tehniskiem risinājumiem, jo ar tiem nevar gūt peļņu, vai arī tā ir maza tāpēc, ka tie ir lēti, kaut arī efektīvi. EESK ierosina Komisijai jaunajā rīcības plānā iekļaut iepriekš minētajā atzinumā formulētos ieteikumus.

| 3.7 | Tādējādi ekoinovācijas ir ne tikai jaunas tehnoloģijas, kas tiek laistas tirgū, bet arī idejas un koncepcijas, kuras iespējams īstenot bez lielākiem ieguldījumiem, taču minētā iemesla dēļ uzņēmumi, kuriem sevi jāapliecina tirgū vai kuri vēlas apgūt jaunus tirgus, ekoinovācijas izstrādā mazāk. |
| --- | --- |

3.7

Tādējādi ekoinovācijas ir ne tikai jaunas tehnoloģijas, kas tiek laistas tirgū, bet arī idejas un koncepcijas, kuras iespējams īstenot bez lielākiem ieguldījumiem, taču minētā iemesla dēļ uzņēmumi, kuriem sevi jāapliecina tirgū vai kuri vēlas apgūt jaunus tirgus, ekoinovācijas izstrādā mazāk.

| 3.8 | Tāpēc šādu pielāgotu risinājumu izstrāde, tostarp lauku teritorijām vai mazāk attīstītiem reģioniem un valstīm, būtu jāstimulē vismaz tikpat intensīvi kā uzņēmumu pētniecības un izstrādes projekti. |
| --- | --- |

3.8

Tāpēc šādu pielāgotu risinājumu izstrāde, tostarp lauku teritorijām vai mazāk attīstītiem reģioniem un valstīm, būtu jāstimulē vismaz tikpat intensīvi kā uzņēmumu pētniecības un izstrādes projekti.

| 3.9 | Komiteja kopumā atbalsta rīcības plānu un sevišķi atzinīgi vērtē nodomu īpaši pievērsties šķēršļiem. |
| --- | --- |

3.9

Komiteja kopumā atbalsta rīcības plānu un sevišķi atzinīgi vērtē nodomu īpaši pievērsties šķēršļiem.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Joprojām nav skaidrs, kā varētu notikt minēto šķēršļu novēršana. Vispirms jānosaka, kas kavē ieviest (gan tehniska, gan ar tehniku nesaistīta rakstura) inovācijas. Tas ir nozīmīgs uzdevums. |
| --- | --- |

4.1

Joprojām nav skaidrs, kā varētu notikt minēto šķēršļu novēršana. Vispirms jānosaka, kas kavē ieviest (gan tehniska, gan ar tehniku nesaistīta rakstura) inovācijas. Tas ir nozīmīgs uzdevums.

| 4.2 | Viens konkrēts piemērs: Septītās pamatprogrammas ietvaros ES atbalstīja “otrās paaudzes augu eļļas” projektu. Projekta īstenošanas gaitā bija jānoskaidro, vai decentralizēti ražotas nerafinētas augu eļļas var izmantot kā degvielu lauksaimniecības traktoriem, vienlaikus ievērojot atbilstību Eiropas vides un klimata aizsardzības standartiem. Iznākums: mūsdienu augsto tehnoloģiju dzinējos tās tiešām var izmantot, vienlaikus samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz pat par 60 %, tas ir, līmeni, kas pārsniedz Atjaunojamo energoresursu direktīvā noteiktās minimālās vērtības! |
| --- | --- |

4.2

Viens konkrēts piemērs: Septītās pamatprogrammas ietvaros ES atbalstīja “otrās paaudzes augu eļļas” projektu. Projekta īstenošanas gaitā bija jānoskaidro, vai decentralizēti ražotas nerafinētas augu eļļas var izmantot kā degvielu lauksaimniecības traktoriem, vienlaikus ievērojot atbilstību Eiropas vides un klimata aizsardzības standartiem. Iznākums: mūsdienu augsto tehnoloģiju dzinējos tās tiešām var izmantot, vienlaikus samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz pat par 60 %, tas ir, līmeni, kas pārsniedz Atjaunojamo energoresursu direktīvā noteiktās minimālās vērtības!

| 4.3 | Tomēr minētā tehnoloģija, ko viennozīmīgi var saukt par ekoinovāciju, ES negūs panākumus tikmēr, kamēr fosilajai dīzeļdegvielai tiks piemērots labvēlīgāks nodokļu režīms, CO2 komponents, plānojot enerģijas nodokļus, būs tik niecīgs, kā plānots, vai arī augu eļļas izmantošana tiks nepārprotami aizliegta ar likumu. |
| --- | --- |

4.3

Tomēr minētā tehnoloģija, ko viennozīmīgi var saukt par ekoinovāciju, ES negūs panākumus tikmēr, kamēr fosilajai dīzeļdegvielai tiks piemērots labvēlīgāks nodokļu režīms, CO2 komponents, plānojot enerģijas nodokļus, būs tik niecīgs, kā plānots, vai arī augu eļļas izmantošana tiks nepārprotami aizliegta ar likumu.

| 4.4 | Tāpēc Komisijai vajadzētu paredzēt iespēju visos atbalstāmajos projektos uzlikt par pienākumu izstrādāt nelielu papildu pētījumu, kurā sniegtas attiecīgas norādes uz iespējamiem vai reāliem šķēršļiem. Tajā nebūtu jāveic dziļa zinātniska analīze, bet tikai jādod norādes politikas veidotājiem, kur nepieciešama papildu rīcība. |
| --- | --- |

4.4

Tāpēc Komisijai vajadzētu paredzēt iespēju visos atbalstāmajos projektos uzlikt par pienākumu izstrādāt nelielu papildu pētījumu, kurā sniegtas attiecīgas norādes uz iespējamiem vai reāliem šķēršļiem. Tajā nebūtu jāveic dziļa zinātniska analīze, bet tikai jādod norādes politikas veidotājiem, kur nepieciešama papildu rīcība.

| 4.5 | Vienlaikus nepieciešams, lai Komisija regulāri pārskatītu visas spēkā esošās direktīvas un regulas, kā arī kritērijus struktūrfondu un kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta saņemšanai, lai pārbaudītu, vai tie nav jāpielāgo jaunākajām vides tehnoloģiju inovācijām. |
| --- | --- |

4.5

Vienlaikus nepieciešams, lai Komisija regulāri pārskatītu visas spēkā esošās direktīvas un regulas, kā arī kritērijus struktūrfondu un kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta saņemšanai, lai pārbaudītu, vai tie nav jāpielāgo jaunākajām vides tehnoloģiju inovācijām.

| 4.6 | EESK noslēgumā vēlētos uzsvērt, ka arī izskatāmajā rīcības plānā tāpat kā daudzos citos dokumentos ļoti pamatoti norādīts, ka jāatceļ videi kaitīgas subsīdijas. EESK pauž neapmierinātību, ka Komisija, neraugoties uz vairākkārtējiem Komitejas aicinājumiem, līdz šim vēl nav iesniegusi attiecīgu sarakstu ar videi kaitīgām subsīdijām, kaut arī tas tiek solīts jau vairāk nekā piecus gadus. Ja vārdi un darbi tik ļoti atšķiras, ir jāšaubās par Komisijas apņemšanās nopietnību. |
| --- | --- |

4.6

EESK noslēgumā vēlētos uzsvērt, ka arī izskatāmajā rīcības plānā tāpat kā daudzos citos dokumentos ļoti pamatoti norādīts, ka jāatceļ videi kaitīgas subsīdijas. EESK pauž neapmierinātību, ka Komisija, neraugoties uz vairākkārtējiem Komitejas aicinājumiem, līdz šim vēl nav iesniegusi attiecīgu sarakstu ar videi kaitīgām subsīdijām, kaut arī tas tiek solīts jau vairāk nekā piecus gadus. Ja vārdi un darbi tik ļoti atšķiras, ir jāšaubās par Komisijas apņemšanās nopietnību.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  OV C 112, 30.4.2004., 83. lpp.

1

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/68

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets” ”

COM(2012) 196 final

2012/C 351/15

Ziņotājs:
  LONGO kgs

Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu 2012. gada 2. maijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets””

COM(2012) 196 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 6. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 134 balsīm par, 1 balsi pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pieņem zināšanai izskatāmo paziņojumu, ar ko paredzēts īstenot vienu no “ES plāna par bērnu tiesībām” uzdevumiem (9. darbība), proti, pastiprināt preventīvus pasākumus, sekmēt nepilngadīgo atbildības sajūtu, kā arī palielināt viņu līdzdalību interneta izmantošanā, ņemot vērā interneta pozitīvos aspektus, kas ir vieta, “kur bērni var iegūt zināšanas, sazināties, attīstīt savas prasmes, kā arī uzlabot darba un nodarbinātības izredzes” (1). |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) pieņem zināšanai izskatāmo paziņojumu, ar ko paredzēts īstenot vienu no “ES plāna par bērnu tiesībām” uzdevumiem (9. darbība), proti, pastiprināt preventīvus pasākumus, sekmēt nepilngadīgo atbildības sajūtu, kā arī palielināt viņu līdzdalību interneta izmantošanā, ņemot vērā interneta pozitīvos aspektus, kas ir vieta, “kur bērni var iegūt zināšanas, sazināties, attīstīt savas prasmes, kā arī uzlabot darba un nodarbinātības izredzes” (1).

| 1.2. | Svarīgs paziņojuma aspekts attiecas uz apņemšanos radīt jaunas augsta līmeņa prasmes attiecībā uz drošību, satura kvalitāti un jaunām lietojumprogrammām. Tas ir svarīgi, jo ES tirgus apjoms nav tik liels, lai stimulētu atbilstīgus ieguldījumus. |
| --- | --- |

1.2.

Svarīgs paziņojuma aspekts attiecas uz apņemšanos radīt jaunas augsta līmeņa prasmes attiecībā uz drošību, satura kvalitāti un jaunām lietojumprogrammām. Tas ir svarīgi, jo ES tirgus apjoms nav tik liels, lai stimulētu atbilstīgus ieguldījumus.

| 1.3. | Paziņojumā izklāstīta vispārējā stratēģija, kurā visi tiek aicināti iesaistīties šīs “jaunās ekosistēmas” veidošanā, kas būs svarīga turpmākajos gadu desmitos, tāpēc to vajadzētu ņemt vērā. |
| --- | --- |

1.3.

Paziņojumā izklāstīta vispārējā stratēģija, kurā visi tiek aicināti iesaistīties šīs “jaunās ekosistēmas” veidošanā, kas būs svarīga turpmākajos gadu desmitos, tāpēc to vajadzētu ņemt vērā.

| 1.4. | Tomēr Komiteja norāda arī uz kritiskiem aspektiem un nepilnībām, kuru dēļ tā aicina Komisiju labot dažus lēmumus un papildināt stratēģiju ar jauniem priekšlikumiem.
  Pirmām kārtām EESK pauž dziļas bažas par paziņojuma vispārīgo struktūru, kas šķiet vairāk vērsta uz uzņēmējdarbības izaugsmi, nevis bērniem labāka interneta izveidi un maksimālas bērnu aizsardzības garantēšanu. |
| --- | --- |

1.4.

Tomēr Komiteja norāda arī uz kritiskiem aspektiem un nepilnībām, kuru dēļ tā aicina Komisiju labot dažus lēmumus un papildināt stratēģiju ar jauniem priekšlikumiem.

Pirmām kārtām EESK pauž dziļas bažas par paziņojuma vispārīgo struktūru, kas šķiet vairāk vērsta uz uzņēmējdarbības izaugsmi, nevis bērniem labāka interneta izveidi un maksimālas bērnu aizsardzības garantēšanu.

| 1.5. | EESK ir pārliecināta, ka pirmām kārtām ir jānosaka saskaņota sistēma nepilngadīgo aizsardzībai un garantijām jeb pamatnostādnes visām iesaistītajām personām. Šajā aspektā paziņojums nav pietiekami konkrēts un precīzs. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ir pārliecināta, ka pirmām kārtām ir jānosaka saskaņota sistēma nepilngadīgo aizsardzībai un garantijām jeb pamatnostādnes visām iesaistītajām personām. Šajā aspektā paziņojums nav pietiekami konkrēts un precīzs.

| 1.6. | Vēl viena joma, kas raisa bažas, ir pašregulējuma efektivitāte. Komiteja pauž stingru pārliecību, ka attiecībā uz vissvarīgākajiem jautājumiem, piemēram, personas datu aizsardzību, privātās dzīves respektēšanu un cīņu pret bērnu pornogrāfiju, jāpieņem precīzi un stingri noteikumi, kuros paredzētas atbilstīgas sankcijas, tostarp tīmekļa vietņu tūlītēja slēgšana un atļauju anulēšana. |
| --- | --- |

1.6.

Vēl viena joma, kas raisa bažas, ir pašregulējuma efektivitāte. Komiteja pauž stingru pārliecību, ka attiecībā uz vissvarīgākajiem jautājumiem, piemēram, personas datu aizsardzību, privātās dzīves respektēšanu un cīņu pret bērnu pornogrāfiju, jāpieņem precīzi un stingri noteikumi, kuros paredzētas atbilstīgas sankcijas, tostarp tīmekļa vietņu tūlītēja slēgšana un atļauju anulēšana.

| 1.7. | Īpaša uzmanība jāpievērš reklāmai tiešsaistē
   (2). Komisija pati atzīst, ka bērni ir neaizsargāti, tomēr uzņemas tikai vispārīgas saistības. Komiteja uzskata, ka šī stratēģija ir neskaidra un nepietiekama, un aicina visiem nozares pārstāvjiem noteikt precīzākus un saistošus pienākumus. |
| --- | --- |

1.7.

Īpaša uzmanība jāpievērš reklāmai tiešsaistē
   (2). Komisija pati atzīst, ka bērni ir neaizsargāti, tomēr uzņemas tikai vispārīgas saistības. Komiteja uzskata, ka šī stratēģija ir neskaidra un nepietiekama, un aicina visiem nozares pārstāvjiem noteikt precīzākus un saistošus pienākumus.

| 1.8. | Turklāt Komiteja uzsver, ka nav nekādu norāžu attiecībā uz pārtikas produktu reklāmu, kas ar aptaukošanos un ēšanas traucējumiem saistīto problēmu dēļ ir pamats nopietnām bažām. Komiteja pauž cerību, ka Komisija rīkosies konsekventi attiecībā uz saviem paziņojumiem, proti, “nodrošināt, ka tādas reklāmas standarti, kas publicēta bērniem paredzētās tīmekļa vietnēs, garantē tādu pašu aizsardzības līmeni kā audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju izvietotās reklāmas standarti”. |
| --- | --- |

1.8.

Turklāt Komiteja uzsver, ka nav nekādu norāžu attiecībā uz pārtikas produktu reklāmu, kas ar aptaukošanos un ēšanas traucējumiem saistīto problēmu dēļ ir pamats nopietnām bažām. Komiteja pauž cerību, ka Komisija rīkosies konsekventi attiecībā uz saviem paziņojumiem, proti, “nodrošināt, ka tādas reklāmas standarti, kas publicēta bērniem paredzētās tīmekļa vietnēs, garantē tādu pašu aizsardzības līmeni kā audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju izvietotās reklāmas standarti”.

| 1.9. | Komiteja neiebilst pret publiskā un privātā sektora partnerību veidošanu ar mērķi izstrādāt kvalitatīvu saturu, ja tiek saglabāta nevalstisko organizāciju (NVO) brīvība un neatkarība un šādas partnerības netiek izmantotas uzņēmumu reklāmai. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja neiebilst pret publiskā un privātā sektora partnerību veidošanu ar mērķi izstrādāt kvalitatīvu saturu, ja tiek saglabāta nevalstisko organizāciju (NVO) brīvība un neatkarība un šādas partnerības netiek izmantotas uzņēmumu reklāmai.

| 1.10. | Attiecībā uz nepilngadīgo iesaistīšanu jauna, kvalitatīva satura izveidē Komiteja pozitīvi vērtē katru pasākumu, kurā tiek izmantots jauniešu radošums, bet pauž nopietnas bažas, ka skatījums uz atbalstāmajiem pasākumiem lielākoties ir komerciāls, savukārt aizsardzība atvirzīta otrajā plānā. |
| --- | --- |

1.10.

Attiecībā uz nepilngadīgo iesaistīšanu jauna, kvalitatīva satura izveidē Komiteja pozitīvi vērtē katru pasākumu, kurā tiek izmantots jauniešu radošums, bet pauž nopietnas bažas, ka skatījums uz atbalstāmajiem pasākumiem lielākoties ir komerciāls, savukārt aizsardzība atvirzīta otrajā plānā.

| 1.11. | Komiteja piekrīt bažām saistībā ar kibernoziegumiem, tādiem kā bērnu pornogrāfija un bērna iedraudzināšana (grooming), un atbalsta Komisijas nodomu stiprināt palīdzības tālruņus un turpināt tādas sekmīgas Kopienas programmas kā “Drošāks internets”. |
| --- | --- |

1.11.

Komiteja piekrīt bažām saistībā ar kibernoziegumiem, tādiem kā bērnu pornogrāfija un bērna iedraudzināšana (grooming), un atbalsta Komisijas nodomu stiprināt palīdzības tālruņus un turpināt tādas sekmīgas Kopienas programmas kā “Drošāks internets”.

| 1.12. | Jāpastiprina preventīvi pasākumi saistībā ar dažiem tīmekļa krāpnieciskas izmantošanas aspektiem, kas attiecas uz mobilajos telefonos un planšetdatoros lejupielādējamu saturu, piemēram, izsaukuma signāliem un lietotnēm, proti, ES tiesību akti jāpadara stingrāki un regulējošajām iestādēm jāatgādina par to uzdevumiem. |
| --- | --- |

1.12.

Jāpastiprina preventīvi pasākumi saistībā ar dažiem tīmekļa krāpnieciskas izmantošanas aspektiem, kas attiecas uz mobilajos telefonos un planšetdatoros lejupielādējamu saturu, piemēram, izsaukuma signāliem un lietotnēm, proti, ES tiesību akti jāpadara stingrāki un regulējošajām iestādēm jāatgādina par to uzdevumiem.

| 1.13. | Par personas datu aizsardzību Komiteja vairākos atzinumos jau ir izteikusi bažas un prasības saistībā ar šo jutīgo jautājumu (3) un pieprasa lielāku stingrību ne vien pret ES uzņēmumiem, bet arī pret visiem ES tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

1.13.

Par personas datu aizsardzību Komiteja vairākos atzinumos jau ir izteikusi bažas un prasības saistībā ar šo jutīgo jautājumu (3) un pieprasa lielāku stingrību ne vien pret ES uzņēmumiem, bet arī pret visiem ES tirgus dalībniekiem.

| 1.14. | Komiteja arī uzsver, ka paziņojumā nav nekādu norāžu un pasākumu attiecībā uz bērnu fiziskās un psiholoģiskās veselības riskiem, it īpaši atkarībām. Komiteja uzskata, ka šis svarīgais aspekts jāiekļauj stratēģijā vai par jāizstrādā jauns dokuments. |
| --- | --- |

1.14.

Komiteja arī uzsver, ka paziņojumā nav nekādu norāžu un pasākumu attiecībā uz bērnu fiziskās un psiholoģiskās veselības riskiem, it īpaši atkarībām. Komiteja uzskata, ka šis svarīgais aspekts jāiekļauj stratēģijā vai par jāizstrādā jauns dokuments.

| 1.15. | Visbeidzot EESK aicina Komisiju pastāvīgi, plaši un padziļināti uzraudzīt bērnu un interneta attiecības, jo šādi dati ir pamatnosacījums jebkādiem lēmumiem par veicamajiem pasākumiem (4). |
| --- | --- |

1.15.

Visbeidzot EESK aicina Komisiju pastāvīgi, plaši un padziļināti uzraudzīt bērnu un interneta attiecības, jo šādi dati ir pamatnosacījums jebkādiem lēmumiem par veicamajiem pasākumiem (4).

2.   Paziņojuma saturs

| 2.1. | Padomes 2011. gada 28. novembra secinājumos par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē ir uzsvērts — lai izveidotu bērniem labāku internetu, gan valstu, gan Eiropas, gan arī nozares līmenī ir jāīsteno dažādu rīcībpolitiku kombinācija ar pasākumiem, kas jāiekļauj visaptverošā stratēģijā, kurā noteiktas pamatprasības un novērsta sadrumstalotība. |
| --- | --- |

2.1.

Padomes 2011. gada 28. novembra secinājumos par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē ir uzsvērts — lai izveidotu bērniem labāku internetu, gan valstu, gan Eiropas, gan arī nozares līmenī ir jāīsteno dažādu rīcībpolitiku kombinācija ar pasākumiem, kas jāiekļauj visaptverošā stratēģijā, kurā noteiktas pamatprasības un novērsta sadrumstalotība.

| 2.2. | Komisija ir pārliecināta, ka regulējums joprojām ir viena no iespējām, bet vajadzētu dot priekšroku dalībnieku pašregulējumam, izglītošanai un atbildībai par interneta izmantošanu. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija ir pārliecināta, ka regulējums joprojām ir viena no iespējām, bet vajadzētu dot priekšroku dalībnieku pašregulējumam, izglītošanai un atbildībai par interneta izmantošanu.

| 2.3. | Komisijas analīzes sākumā tiek padziļināti izskatīti tā sauktie “pašreizējie trūkumi un problēmas”, tās saskatot tirgus sadrumstalotībā un nespējā nodrošināt aizsardzību un kvalitāti ES, grūtībās pārvaldīt risku, lai uzlabotu uzticēšanos, kā arī faktā, ka bērniem ir nepietiekamas kompetences un reāli trūkst digitālo prasmju. |
| --- | --- |

2.3.

Komisijas analīzes sākumā tiek padziļināti izskatīti tā sauktie “pašreizējie trūkumi un problēmas”, tās saskatot tirgus sadrumstalotībā un nespējā nodrošināt aizsardzību un kvalitāti ES, grūtībās pārvaldīt risku, lai uzlabotu uzticēšanos, kā arī faktā, ka bērniem ir nepietiekamas kompetences un reāli trūkst digitālo prasmju.

| 2.4. | Paziņojumā ir ierosināta virkne pamatnostādņu, pēc kurām vadīties Komisijai, dalībvalstīm un visiem nozares dalībniekiem saskaņā ar visaptverošu stratēģiju, kuras pamatā ir četri galvenie pīlāri, kas viens otru papildina:






  — | atbalsts jauniešiem paredzēta kvalitatīva tiešsaistes satura izveidei; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Paziņojumā ir ierosināta virkne pamatnostādņu, pēc kurām vadīties Komisijai, dalībvalstīm un visiem nozares dalībniekiem saskaņā ar visaptverošu stratēģiju, kuras pamatā ir četri galvenie pīlāri, kas viens otru papildina:

—

atbalsts jauniešiem paredzēta kvalitatīva tiešsaistes satura izveidei;

| — | lielāka informētība un plašākas iespējas; |
| --- | --- |

—

lielāka informētība un plašākas iespējas;

| — | bērniem drošas tiešsaistes vides izveide; |
| --- | --- |

—

bērniem drošas tiešsaistes vides izveide;

| — | seksuālas vardarbības pret bērnu un bērnu seksuālas izmantošanas apkarošana. |
| --- | --- |

—

seksuālas vardarbības pret bērnu un bērnu seksuālas izmantošanas apkarošana.

| 2.5. | Komisija aicina ES, dalībvalstis un pakalpojumu un satura sniedzējus īstenot nozīmīgu un ierosinošu apņemšanos, kuras rezultātā varētu tikt izveidota “jauna ekosistēma”, īstenojot šādas 10 darbības:






  — | radoša un izglītojoša tiešsaistes satura izveide; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Komisija aicina ES, dalībvalstis un pakalpojumu un satura sniedzējus īstenot nozīmīgu un ierosinošu apņemšanos, kuras rezultātā varētu tikt izveidota “jauna ekosistēma”, īstenojot šādas 10 darbības:

—

radoša un izglītojoša tiešsaistes satura izveide;

| — | pozitīvas tiešsaistes pieredzes sekmēšana; |
| --- | --- |

—

pozitīvas tiešsaistes pieredzes sekmēšana;

| — | digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un tiešsaistes drošība mācību programmā; |
| --- | --- |

—

digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un tiešsaistes drošība mācību programmā;

| — | bērnu informētības palielināšana un līdzdalība; |
| --- | --- |

—

bērnu informētības palielināšana un līdzdalība;

| — | vienkārši un spēcīgi rīki ziņošanai par kaitīgu saturu; |
| --- | --- |

—

vienkārši un spēcīgi rīki ziņošanai par kaitīgu saturu;

| — | vecumam piemēroti privātuma iestatījumi; |
| --- | --- |

—

vecumam piemēroti privātuma iestatījumi;

| — | vecākvadības plašāka pieejamība un uzticamība; |
| --- | --- |

—

vecākvadības plašāka pieejamība un uzticamība;

| — | satura klasifikācijas izmantošana (PEGI (Pan-European Game Information) — Paneiropas spēļu informācijas sistēma); |
| --- | --- |

—

satura klasifikācijas izmantošana (PEGI (Pan-European Game Information) — Paneiropas spēļu informācijas sistēma);

| — | reklāma un pārāk lielas maksas tiešsaistē kontrole (zvanu signāli u.c.), tiešsaistes azartspēles; |
| --- | --- |

—

reklāma un pārāk lielas maksas tiešsaistē kontrole (zvanu signāli u.c.), tiešsaistes azartspēles;

| — | seksuālās vardarbības pret bērnu un bērnu seksuālās izmantošanas apkarošana (materiāli tiešsaistē, starptautiskā sadarbība u.c.). |
| --- | --- |

—

seksuālās vardarbības pret bērnu un bērnu seksuālās izmantošanas apkarošana (materiāli tiešsaistē, starptautiskā sadarbība u.c.).

3.   Vispārīgas piezīmes

a)   Pozitīvie aspekti

| 3.1. | Komiteja ar interesi pieņem zināšanai izskatāmo paziņojumu. Tā pamatā ir Lisabonas līguma 3. panta 3. punkts, kurā ir skaidri noteikts, ka Eiropas Savienība veicina bērnu tiesību aizsardzību, kuras ir nostiprinātas arī ES Pamattiesību hartā (24. pants). |
| --- | --- |

3.1.

Komiteja ar interesi pieņem zināšanai izskatāmo paziņojumu. Tā pamatā ir Lisabonas līguma 3. panta 3. punkts, kurā ir skaidri noteikts, ka Eiropas Savienība veicina bērnu tiesību aizsardzību, kuras ir nostiprinātas arī ES Pamattiesību hartā (24. pants).

| 3.2. | Turklāt tas ir viens no pienākumiem ES plānā par bērnu tiesībām (5), kura 9. darbībā ir paredzēti atbalsta pasākumi dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām ar mērķi pastiprināt preventīvus pasākumus un bērnu atbildības sajūtu un līdzdalību, lai gūtu maksimālu labumu no tiešsaistes tehnoloģijām un cīnītos pret iebiedēšanu tiešsaistē, saskari ar kaitīgu saturu un citiem apdraudējumiem tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanas rezultātā. |
| --- | --- |

3.2.

Turklāt tas ir viens no pienākumiem ES plānā par bērnu tiesībām (5), kura 9. darbībā ir paredzēti atbalsta pasākumi dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām ar mērķi pastiprināt preventīvus pasākumus un bērnu atbildības sajūtu un līdzdalību, lai gūtu maksimālu labumu no tiešsaistes tehnoloģijām un cīnītos pret iebiedēšanu tiešsaistē, saskari ar kaitīgu saturu un citiem apdraudējumiem tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanas rezultātā.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē vispārīgo pieeju, t.i., pozitīvo skatījumu uz internetu, kas “kļūst par vietu, kur bērni var iegūt zināšanas, sazināties, attīstīt savas prasmes, kā arī uzlabot darba un nodarbinātības izredzes” (6). |
| --- | --- |

3.3.

EESK atzinīgi vērtē vispārīgo pieeju, t.i., pozitīvo skatījumu uz internetu, kas “kļūst par vietu, kur bērni var iegūt zināšanas, sazināties, attīstīt savas prasmes, kā arī uzlabot darba un nodarbinātības izredzes” (6).

| 3.4. | Tātad internets sniedz lielas iespējas, bet tā izmantošanai ir vajadzīgas prasmes, izpratne un noderīga informācija, lai izvairītos no grūtībām un draudiem. “Sērfošana internetā” ir pārliecinoša un ļoti zīmīga metafora, jo internets tiek pielīdzināts dabiskai videi, kas ir fizioloģiska, nevis patoloģiska; “jūra”, kurā jāiemācās kustēties, lai pilnībā izmantotu visas tā iespējas un bagātību, ievērojot uzvedības noteikumus un uzmanoties no briesmām. |
| --- | --- |

3.4.

Tātad internets sniedz lielas iespējas, bet tā izmantošanai ir vajadzīgas prasmes, izpratne un noderīga informācija, lai izvairītos no grūtībām un draudiem. “Sērfošana internetā” ir pārliecinoša un ļoti zīmīga metafora, jo internets tiek pielīdzināts dabiskai videi, kas ir fizioloģiska, nevis patoloģiska; “jūra”, kurā jāiemācās kustēties, lai pilnībā izmantotu visas tā iespējas un bagātību, ievērojot uzvedības noteikumus un uzmanoties no briesmām.

| 3.5. | Komiteja atbalsta Komisijas lēmumu kļūt par valstu politikas koordinatori jautājumā, kura dimensijas mainīgā sabiedrībā arvien paplašinās. |
| --- | --- |

3.5.

Komiteja atbalsta Komisijas lēmumu kļūt par valstu politikas koordinatori jautājumā, kura dimensijas mainīgā sabiedrībā arvien paplašinās.

| 3.6. | Vēl viens svarīgs paziņojuma aspekts attiecas uz iespēju radīt jaunas augsta līmeņa iemaņas attiecībā uz drošību, satura kvalitāti un jaunām lietotnēm. |
| --- | --- |

3.6.

Vēl viens svarīgs paziņojuma aspekts attiecas uz iespēju radīt jaunas augsta līmeņa iemaņas attiecībā uz drošību, satura kvalitāti un jaunām lietotnēm.

| 3.7. | Šis lēmums ir svarīgs, jo Eiropas tirgum joprojām ir grūtības ieguldīt finanšu resursus, lai nodrošinātu kvalitatīvu saturu; turklāt Eiropas tirgus nav tik liels, lai stimulētu atbilstīgus ieguldījumus. |
| --- | --- |

3.7.

Šis lēmums ir svarīgs, jo Eiropas tirgum joprojām ir grūtības ieguldīt finanšu resursus, lai nodrošinātu kvalitatīvu saturu; turklāt Eiropas tirgus nav tik liels, lai stimulētu atbilstīgus ieguldījumus.

| 3.8. | Vienlaikus jārisina jautājums par Eiropas bērnu digitālo prasmju trūkumu; viņi, lai arī būdami “digitālā laikmeta bērni”, tomēr atzīst, ka viņiem nav datorprasmes, kura nepieciešama, lai kvalificēti uzsāktu profesionālo karjeru. |
| --- | --- |

3.8.

Vienlaikus jārisina jautājums par Eiropas bērnu digitālo prasmju trūkumu; viņi, lai arī būdami “digitālā laikmeta bērni”, tomēr atzīst, ka viņiem nav datorprasmes, kura nepieciešama, lai kvalificēti uzsāktu profesionālo karjeru.

| 3.9. | Visbeidzot paziņojums ir pienācīgi ņemams vērā tāpēc, ka tajā ir izklāstīta stratēģija, kurā visi tiek aicināti iesaistīties šīs “jaunās ekosistēmas” veidošanā, kura būs svarīga turpmākajos gadu desmitos. |
| --- | --- |

3.9.

Visbeidzot paziņojums ir pienācīgi ņemams vērā tāpēc, ka tajā ir izklāstīta stratēģija, kurā visi tiek aicināti iesaistīties šīs “jaunās ekosistēmas” veidošanā, kura būs svarīga turpmākajos gadu desmitos.

b)   Kritiskas piezīmes un trūkumi

| 3.10. | Tomēr EESK pauž arī dziļas bažas par paziņojuma vispārējo struktūru un norāda uz trūkumiem saistībā ar dažiem īpašiem aspektiem.
  Jau paziņojuma pirmie izteikumi rada iespaidu, ka uzņēmējdarbības izaugsme ir primārais vai vismaz tikpat svarīgs mērķis kā bērniem labāka interneta radīšana un maksimālas viņu aizsardzības nodrošināšana. |
| --- | --- |

3.10.

Tomēr EESK pauž arī dziļas bažas par paziņojuma vispārējo struktūru un norāda uz trūkumiem saistībā ar dažiem īpašiem aspektiem.

Jau paziņojuma pirmie izteikumi rada iespaidu, ka uzņēmējdarbības izaugsme ir primārais vai vismaz tikpat svarīgs mērķis kā bērniem labāka interneta radīšana un maksimālas viņu aizsardzības nodrošināšana.

| 3.11. | Turklāt Komisija to atklāti apstiprina, kad 1.1. punktā apgalvo, ka “pievēršot uzmanību bērnu vajadzībām, paveras plašas uzņēmējdarbības iespējas”. Tāpat arī 1.2. punktā, kur runa ir par “pašreizējiem trūkumiem un problēmām”, prioritāras ir bažas par “tirgus sadrumstalotību un nespēju”, un tikai pēc tam tiek minēta “risku pārvaldība, lai uzlabotu uzticēšanos” un bērnu “nepietiekamās prasmes”. |
| --- | --- |

3.11.

Turklāt Komisija to atklāti apstiprina, kad 1.1. punktā apgalvo, ka “pievēršot uzmanību bērnu vajadzībām, paveras plašas uzņēmējdarbības iespējas”. Tāpat arī 1.2. punktā, kur runa ir par “pašreizējiem trūkumiem un problēmām”, prioritāras ir bažas par “tirgus sadrumstalotību un nespēju”, un tikai pēc tam tiek minēta “risku pārvaldība, lai uzlabotu uzticēšanos” un bērnu “nepietiekamās prasmes”.

| 3.12. | Komiteja piekrīt Komisijai, kad tā atzīst, ka iepriekšējos gados ir pietrūcis saskaņotas sistēmas un tika īstenoti pasākumi ar specifisku mērķi, piemēram, tādi, kas orientēti uz plašsaziņas kanāliem vai tehnoloģiskajām platformām. Tādēļ nenoliedzami bija vajadzīgs izšķirīgs pagrieziens, lai sekmētu vērienīga un starptautiskā līmenī konkurētspējīga vienotā digitālā tirgus rašanos.
  Jo īpaši attiecībā uz šo pēdējo jautājumu Komiteja ir paudusi viedokli vairākos atzinumos un atbalstījusi Komisijas rīcību. |
| --- | --- |

3.12.

Komiteja piekrīt Komisijai, kad tā atzīst, ka iepriekšējos gados ir pietrūcis saskaņotas sistēmas un tika īstenoti pasākumi ar specifisku mērķi, piemēram, tādi, kas orientēti uz plašsaziņas kanāliem vai tehnoloģiskajām platformām. Tādēļ nenoliedzami bija vajadzīgs izšķirīgs pagrieziens, lai sekmētu vērienīga un starptautiskā līmenī konkurētspējīga vienotā digitālā tirgus rašanos.

Jo īpaši attiecībā uz šo pēdējo jautājumu Komiteja ir paudusi viedokli vairākos atzinumos un atbalstījusi Komisijas rīcību.

| 3.13. | Tomēr vēl jo vairāk bija un joprojām ir nepieciešams noteikt nepilngadīgo aizsardzības un garantiju saskaņotu sistēmu jeb pamatnostādnes visām iesaistītajām personām — dalībvalstīm, uzraudzības iestādēm un struktūrām, uzņēmumiem, skolām un ģimenēm. Šajā aspektā paziņojums ir nokavēta izdevība. |
| --- | --- |

3.13.

Tomēr vēl jo vairāk bija un joprojām ir nepieciešams noteikt nepilngadīgo aizsardzības un garantiju saskaņotu sistēmu jeb pamatnostādnes visām iesaistītajām personām — dalībvalstīm, uzraudzības iestādēm un struktūrām, uzņēmumiem, skolām un ģimenēm. Šajā aspektā paziņojums ir nokavēta izdevība.

| 3.14. | Vēl viena joma, kas raisa bažas, ir pašregulējuma efektivitāte. Lai novērstu un apkarotu tādu interneta saturu, kas ir potenciāli kaitīgs bērna psiholoģiskajai attīstībai vai pat asociāls vai krimināls, izvēlē starp likumiem, regulām, kontrolēm un pašregulējumu jāņem vērā bērnu vecums, konteksts un šo rīku efektivitāte, jo katrs no tiem var būt lietderīgs un efektīvs (7). |
| --- | --- |

3.14.

Vēl viena joma, kas raisa bažas, ir pašregulējuma efektivitāte. Lai novērstu un apkarotu tādu interneta saturu, kas ir potenciāli kaitīgs bērna psiholoģiskajai attīstībai vai pat asociāls vai krimināls, izvēlē starp likumiem, regulām, kontrolēm un pašregulējumu jāņem vērā bērnu vecums, konteksts un šo rīku efektivitāte, jo katrs no tiem var būt lietderīgs un efektīvs (7).

| 3.15. | Internets ir globāls, un tīmekļa vietnes ir viegli atvērt vai pārcelt uz valstīm, kas nav pakļautas ES tiesību aktiem. Pašregulējums varētu būt vislietderīgākais un ātrākais rīcības veids līdz starptautiskās vienošanās pieņemšanai; tas varētu būt pagaidu risinājums līdz brīdim, kamēr tiek pieņemts regulējums. Tomēr nav šaubu, ka bieži vien pašregulējums izrādās neefektīvs, jo uzņēmumi, kas ir pieņēmuši pašregulējumu, to neievēro, tāpēc to vajadzētu pastiprināt ar periodisku kontroli un sankcijām, kas varētu būt valstu reglamentējošo iestāžu kompetencē. |
| --- | --- |

3.15.

Internets ir globāls, un tīmekļa vietnes ir viegli atvērt vai pārcelt uz valstīm, kas nav pakļautas ES tiesību aktiem. Pašregulējums varētu būt vislietderīgākais un ātrākais rīcības veids līdz starptautiskās vienošanās pieņemšanai; tas varētu būt pagaidu risinājums līdz brīdim, kamēr tiek pieņemts regulējums. Tomēr nav šaubu, ka bieži vien pašregulējums izrādās neefektīvs, jo uzņēmumi, kas ir pieņēmuši pašregulējumu, to neievēro, tāpēc to vajadzētu pastiprināt ar periodisku kontroli un sankcijām, kas varētu būt valstu reglamentējošo iestāžu kompetencē.

| 3.16. | Komiteja tomēr ir stingri pārliecināta, ka attiecībā uz vissvarīgākajiem jautājumiem, piemēram, personas datu aizsardzību, privātās dzīves respektēšanu un cīņu pret bērnu pornogrāfijas nelegālo saturu, jāpieņem precīzi un stingri noteikumi, kuros paredzētas atbilstīgas sankcijas, tostarp tīmekļa vietnes slēgšana un atļauju anulēšana. |
| --- | --- |

3.16.

Komiteja tomēr ir stingri pārliecināta, ka attiecībā uz vissvarīgākajiem jautājumiem, piemēram, personas datu aizsardzību, privātās dzīves respektēšanu un cīņu pret bērnu pornogrāfijas nelegālo saturu, jāpieņem precīzi un stingri noteikumi, kuros paredzētas atbilstīgas sankcijas, tostarp tīmekļa vietnes slēgšana un atļauju anulēšana.

| 3.17. | Īpaša uzmanība jāpievērš tiešsaistes reklāmai. Komisija pati atzīst (2.3.4. punktā), ka “bērniem (...) nav attīstīta spēja kritiski izvērtēt reklāmas ziņojumus”, minot tiešsaistē veikto pirkumu piemērus: azartspēles, zvanu signālus; “šīs darbības var radīt augstas izmaksas”. Tomēr pēc tam Komisija uzņemas tikai vispārīgas saistības, lai palielinātu kontroli attiecībā uz ES noteikumu izpildi, pašregulējošu pasākumu efektivitātes novērtēšanu, Patērētāju programmas padziļināšanu utt.
  Komiteja uzskata, ka šī stratēģija ir neskaidra un nepietiekama, un aicina noteikt precīzākus un saistošus pienākumus visiem nozares pārstāvjiem. |
| --- | --- |

3.17.

Īpaša uzmanība jāpievērš tiešsaistes reklāmai. Komisija pati atzīst (2.3.4. punktā), ka “bērniem (...) nav attīstīta spēja kritiski izvērtēt reklāmas ziņojumus”, minot tiešsaistē veikto pirkumu piemērus: azartspēles, zvanu signālus; “šīs darbības var radīt augstas izmaksas”. Tomēr pēc tam Komisija uzņemas tikai vispārīgas saistības, lai palielinātu kontroli attiecībā uz ES noteikumu izpildi, pašregulējošu pasākumu efektivitātes novērtēšanu, Patērētāju programmas padziļināšanu utt.

Komiteja uzskata, ka šī stratēģija ir neskaidra un nepietiekama, un aicina noteikt precīzākus un saistošus pienākumus visiem nozares pārstāvjiem.

| 3.18. | Attiecībā uz šo jautājumu Komiteja turklāt uzsver, ka nav nekādu norāžu uz pārtikas produktu reklāmu, kas ir iemesls nopietnām bažām saistībā ar aptaukošanās un ēšanas traucējumu problēmām. |
| --- | --- |

3.18.

Attiecībā uz šo jautājumu Komiteja turklāt uzsver, ka nav nekādu norāžu uz pārtikas produktu reklāmu, kas ir iemesls nopietnām bažām saistībā ar aptaukošanās un ēšanas traucējumu problēmām.

4.   Īpašas piezīmes

a)   Kvalitatīvs saturs, kompetences un skola

| 4.1. | Komiteja piekrīt konstatējumam, ka skolās trūkst atbilstīgu tiešsaistes mācību līdzekļu, un neiebilst pret publiskā un privātā sektora partnerību izveidi, kurās piedalās vecāki, skolotāji un NVO, kas darbojas nepilngadīgo aizsardzības un viņu tiesību veicināšanas jomā, ja ir saglabāta minēto NVO brīvība un neatkarība un veiktie pasākumi nekļūst par iespēju uzņēmumu reklāmai. |
| --- | --- |

4.1.

Komiteja piekrīt konstatējumam, ka skolās trūkst atbilstīgu tiešsaistes mācību līdzekļu, un neiebilst pret publiskā un privātā sektora partnerību izveidi, kurās piedalās vecāki, skolotāji un NVO, kas darbojas nepilngadīgo aizsardzības un viņu tiesību veicināšanas jomā, ja ir saglabāta minēto NVO brīvība un neatkarība un veiktie pasākumi nekļūst par iespēju uzņēmumu reklāmai.

| 4.1.1. | Svarīgi ir iespējami plašāk izplatīt daudzos eksperimentus, kas norisinās vairākās valstīs, piemēram, interaktīva mācību grāmatu izveide, izmantojot “viki metodi” (8), virtuālu skolu kopienu veidošana, kuras apmainās ar pieredzi, tālmācības un pašmācības moduļu pieejamība tiešsaistē. |
| --- | --- |

4.1.1.

Svarīgi ir iespējami plašāk izplatīt daudzos eksperimentus, kas norisinās vairākās valstīs, piemēram, interaktīva mācību grāmatu izveide, izmantojot “viki metodi” (8), virtuālu skolu kopienu veidošana, kuras apmainās ar pieredzi, tālmācības un pašmācības moduļu pieejamība tiešsaistē.

| 4.1.2. | Attiecībā uz nepilngadīgo iesaistīšanu jauna kvalitatīva satura veidošanā Komiteja atzinīgi vērtē visus pasākumus, kuros tiek izmantots jauniešu radošums, un apzinās, ka, pateicoties dažiem minētajiem jauniešiem, ir radītas pēdējo gadu lielākās inovācijas, piemēram, Google, Facebook, kā arī Apple lietotnes. Tomēr Komiteja pauž bažas par Komisijas tendenci, kas vairāk vai mazāk izpaužas vairākos stratēģijas punktos, proti, pārsvarā komerciāls skatījums uz atbalstāmajiem pasākumiem, savukārt aizsardzība gandrīz atvirzīta otrajā vietā. |
| --- | --- |

4.1.2.

Attiecībā uz nepilngadīgo iesaistīšanu jauna kvalitatīva satura veidošanā Komiteja atzinīgi vērtē visus pasākumus, kuros tiek izmantots jauniešu radošums, un apzinās, ka, pateicoties dažiem minētajiem jauniešiem, ir radītas pēdējo gadu lielākās inovācijas, piemēram, Google, Facebook, kā arī Apple lietotnes. Tomēr Komiteja pauž bažas par Komisijas tendenci, kas vairāk vai mazāk izpaužas vairākos stratēģijas punktos, proti, pārsvarā komerciāls skatījums uz atbalstāmajiem pasākumiem, savukārt aizsardzība gandrīz atvirzīta otrajā vietā.

| 4.1.3. | Lai izstrādātu kvalitatīvu izglītojošu un interaktīvu saturu nepilngadīgajiem, būtu lietderīgi iesaistīt augsta līmeņa ekspertu grupas (bērna attīstības psihologus, pedagogus utt.), kas var piedāvāt dažādiem vecumiem visatbilstošāko materiālu un veicināt attīstības procesu; sagatavot īsas publikācijas, kas paredzētas gan skolotājiem, gan vecākiem; sekmēt tīmekļa vietņu un videospēļu klasifikāciju pēc vecuma grupām; sadarboties īpašu portālu un kvalitatīva stimulējoša satura veidošanā. |
| --- | --- |

4.1.3.

Lai izstrādātu kvalitatīvu izglītojošu un interaktīvu saturu nepilngadīgajiem, būtu lietderīgi iesaistīt augsta līmeņa ekspertu grupas (bērna attīstības psihologus, pedagogus utt.), kas var piedāvāt dažādiem vecumiem visatbilstošāko materiālu un veicināt attīstības procesu; sagatavot īsas publikācijas, kas paredzētas gan skolotājiem, gan vecākiem; sekmēt tīmekļa vietņu un videospēļu klasifikāciju pēc vecuma grupām; sadarboties īpašu portālu un kvalitatīva stimulējoša satura veidošanā.

| 4.1.4. | Centienus izstrādāt minēto saturu varētu atbalstīt ar Eiropas Savienības piešķirtām priekšrocībām un valstu nodokļu atvieglojumiem. Ir vēlams arī izstrādāt Eiropas kvalitatīva satura un lietotņu programmu, kas varētu pirmām kārtām veicināt jauniešu jaunu uzņēmumu veidošanu, jo jaunieši, kā zināms, ir atzīti inovācijas dalībnieki interneta jomā. |
| --- | --- |

4.1.4.

Centienus izstrādāt minēto saturu varētu atbalstīt ar Eiropas Savienības piešķirtām priekšrocībām un valstu nodokļu atvieglojumiem. Ir vēlams arī izstrādāt Eiropas kvalitatīva satura un lietotņu programmu, kas varētu pirmām kārtām veicināt jauniešu jaunu uzņēmumu veidošanu, jo jaunieši, kā zināms, ir atzīti inovācijas dalībnieki interneta jomā.

| 4.1.5. | EESK izmanto šo izdevību, lai aicinātu Komisiju uzlabot informāciju, kas domāta bērniem portālā “Europa”, it īpaši saistībā ar risku internetā, un izstrādāt īpaši bērniem paredzētu saturu. |
| --- | --- |

4.1.5.

EESK izmanto šo izdevību, lai aicinātu Komisiju uzlabot informāciju, kas domāta bērniem portālā “Europa”, it īpaši saistībā ar risku internetā, un izstrādāt īpaši bērniem paredzētu saturu.

b)   Pieaugušo digitālās prasmes

| 4.2. | Situācijā, ko var nosaukt par pārejas posmu, jo tajā sadzīvo “digitālā laikmeta” bērni un paaudzes, kas tikai daļēji pārgājušas no mediju pasīvas izmantošanas (TV, prese, kino) uz aktīvu izmantošanu, bet kuras ir atbildīgas par nepilngadīgo aizsardzību no iespējamā kaitējuma, labākais risinājums ir pieaugušo, sevišķi to, kas audzina nepilngadīgos (skola, ģimene, apvienības), arvien plašāka digitālo tehnoloģiju lietotprasmes apguve. Jānovērš risks, ka mūsu bērni kļūst par “digitālajiem bāreņiem”, kuri paliek bez pavadoņa, kas spēj viņus ievirzīt un viņiem palīdzēt būt noteicējiem pār saviem lēmumiem. |
| --- | --- |

4.2.

Situācijā, ko var nosaukt par pārejas posmu, jo tajā sadzīvo “digitālā laikmeta” bērni un paaudzes, kas tikai daļēji pārgājušas no mediju pasīvas izmantošanas (TV, prese, kino) uz aktīvu izmantošanu, bet kuras ir atbildīgas par nepilngadīgo aizsardzību no iespējamā kaitējuma, labākais risinājums ir pieaugušo, sevišķi to, kas audzina nepilngadīgos (skola, ģimene, apvienības), arvien plašāka digitālo tehnoloģiju lietotprasmes apguve. Jānovērš risks, ka mūsu bērni kļūst par “digitālajiem bāreņiem”, kuri paliek bez pavadoņa, kas spēj viņus ievirzīt un viņiem palīdzēt būt noteicējiem pār saviem lēmumiem.

| 4.2.1. | Komisijas programma varētu būt precīzāka gan šajā jautājumā, gan arī sadaļā, kurā ir runa par internetu kā radošuma attīstīšanas un mācību instrumentu. Abiem minētajiem aspektiem jābūt saistītiem, lai vecākos veicinātu pozitīvu attieksmi (9). |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisijas programma varētu būt precīzāka gan šajā jautājumā, gan arī sadaļā, kurā ir runa par internetu kā radošuma attīstīšanas un mācību instrumentu. Abiem minētajiem aspektiem jābūt saistītiem, lai vecākos veicinātu pozitīvu attieksmi (9).

c)   Nelikumīgs un krāpniecisks saturs

| 4.3. | Risku novēršana un interneta kā bērnu attīstības instrumenta popularizēšana ir viena procesa divi neatdalāmi aspekti; tas ļauj veikt objektīvu profilaksi. Svarīgi ir panākt līdzsvaru starp bērna dabisko zinātkāri un šķēršļiem, ko rada aizliegumi, kas var aizkavēt vai nelabvēlīgi ietekmēt virzību uz briedumu un autonomiju. |
| --- | --- |

4.3.

Risku novēršana un interneta kā bērnu attīstības instrumenta popularizēšana ir viena procesa divi neatdalāmi aspekti; tas ļauj veikt objektīvu profilaksi. Svarīgi ir panākt līdzsvaru starp bērna dabisko zinātkāri un šķēršļiem, ko rada aizliegumi, kas var aizkavēt vai nelabvēlīgi ietekmēt virzību uz briedumu un autonomiju.

| 4.3.1. | Kibernoziegumu, piemēram, bērnu pornogrāfijas un bērna iedraudzināšanas (grooming), nepieļaušana, kā arī cīņa pret iebiedēšanu tiešsaistē nozīmē, ka pieaugušajiem jābūt spējīgiem izvērtēt signālus, kas vēsta par problēmu. Tāpēc būtu jāiesaista eksperti — bērna attīstības psihologi, bērnu neiropsihiatri, pediatri, psiholoģiskās palīdzības speciālisti un terapeiti, kas varētu izstrādāt apmācību kursu un materiālus vecākiem un audzinātājiem. |
| --- | --- |

4.3.1.

Kibernoziegumu, piemēram, bērnu pornogrāfijas un bērna iedraudzināšanas (grooming), nepieļaušana, kā arī cīņa pret iebiedēšanu tiešsaistē nozīmē, ka pieaugušajiem jābūt spējīgiem izvērtēt signālus, kas vēsta par problēmu. Tāpēc būtu jāiesaista eksperti — bērna attīstības psihologi, bērnu neiropsihiatri, pediatri, psiholoģiskās palīdzības speciālisti un terapeiti, kas varētu izstrādāt apmācību kursu un materiālus vecākiem un audzinātājiem.

| 4.3.2. | Turklāt varētu izpētīt tehniskos risinājumus, lai katrā pārlūkprogrammā iekļautu intuitīvu grafisku simbolu, ko vajadzētu izplatīt ar atbilstīgu reklāmu un kuram būtu “ārkārtas izsaukuma” funkcija, lai reāllaikā nosūtītu aizdomīgu saiti kompetentajām tiesībsargājošajām iestādēm. |
| --- | --- |

4.3.2.

Turklāt varētu izpētīt tehniskos risinājumus, lai katrā pārlūkprogrammā iekļautu intuitīvu grafisku simbolu, ko vajadzētu izplatīt ar atbilstīgu reklāmu un kuram būtu “ārkārtas izsaukuma” funkcija, lai reāllaikā nosūtītu aizdomīgu saiti kompetentajām tiesībsargājošajām iestādēm.

| 4.3.3. | Jāpastiprina arī preventīvi pasākumi saistībā ar dažiem tīmekļa krāpnieciskas izmantošanas aspektiem, kuru pirmie upuri ir bērni. Kopienas tiesību akti jāpadara stingrāki it īpaši attiecībā uz saturu, kuru var lejupielādēt mobilajā telefonā vai planšetdatorā, piemēram, zvanu signālus un lietotnes, un valstu reglamentējošajām iestādēm jāatgādina par to uzdevumiem.
  Komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz apņemšanos (2.3.4. punkts) “nodrošināt, ka tādas reklāmas standarti, kas publicēta bērniem paredzētās tīmekļa vietnēs, garantē tādu pašu aizsardzības līmeni kā audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju izvietotās reklāmas standarti”. |
| --- | --- |

4.3.3.

Jāpastiprina arī preventīvi pasākumi saistībā ar dažiem tīmekļa krāpnieciskas izmantošanas aspektiem, kuru pirmie upuri ir bērni. Kopienas tiesību akti jāpadara stingrāki it īpaši attiecībā uz saturu, kuru var lejupielādēt mobilajā telefonā vai planšetdatorā, piemēram, zvanu signālus un lietotnes, un valstu reglamentējošajām iestādēm jāatgādina par to uzdevumiem.

Komiteja piekrīt Komisijai attiecībā uz apņemšanos (2.3.4. punkts) “nodrošināt, ka tādas reklāmas standarti, kas publicēta bērniem paredzētās tīmekļa vietnēs, garantē tādu pašu aizsardzības līmeni kā audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju izvietotās reklāmas standarti”.

| 4.3.4. | Īpaša uzmanība jāpievērš prevencijas un kiberdrošības (filtru, antivīrusu, vecākvadības rīku u.c.) programmatūru izmaksām. Jāizvairās no “riska dalījuma” veidošanās, t.i., iespējas, ka programmatūru augsto izmaksu dēļ mazāk turīgi bērni, ģimenes un skolas ir vairāk pakļauti apdraudējumiem saistībā ar tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu. |
| --- | --- |

4.3.4.

Īpaša uzmanība jāpievērš prevencijas un kiberdrošības (filtru, antivīrusu, vecākvadības rīku u.c.) programmatūru izmaksām. Jāizvairās no “riska dalījuma” veidošanās, t.i., iespējas, ka programmatūru augsto izmaksu dēļ mazāk turīgi bērni, ģimenes un skolas ir vairāk pakļauti apdraudējumiem saistībā ar tiešsaistes tehnoloģiju izmantošanu.

| 4.4. | Tomēr pirms apkarošanas pasākumiem joprojām ir nepieciešama un svarīga profilakse, ko veic ar audzināšanu ģimenē un skolā. Jāuzlabo skolotāju apmācība, papildinot viņu studiju programmas arī ar zināšanām par internetu. Turklāt varētu būt lietderīgi skolās izstrādāt un izplatīt sava veida “etiķeti” par mobilā telefona un sociālo kontaktu vietņu izmantošanu, kurā būtu iekļauti noteikumi bērniem, skolotājiem un vecākiem. |
| --- | --- |

4.4.

Tomēr pirms apkarošanas pasākumiem joprojām ir nepieciešama un svarīga profilakse, ko veic ar audzināšanu ģimenē un skolā. Jāuzlabo skolotāju apmācība, papildinot viņu studiju programmas arī ar zināšanām par internetu. Turklāt varētu būt lietderīgi skolās izstrādāt un izplatīt sava veida “etiķeti” par mobilā telefona un sociālo kontaktu vietņu izmantošanu, kurā būtu iekļauti noteikumi bērniem, skolotājiem un vecākiem.

d)   Personas datu aizsardzība

| 4.5. | Pēdējo gadu laikā Komiteja vairākos atzinumos ir paudusi bažas un prasības attiecībā uz personas datu aizsardzību. Komiteja uzskata, ka ir jāpiemēro lielāka stingrība ne tikai pret ES uzņēmumiem, bet arī pret visiem ES tirgus dalībniekiem. It īpaši attiecībā uz sociālo kontaktu vietnēm jāierobežo Google un Facebook acīmredzamie “vienkāršojumi”, kas faktiski nozīmē zināmu rīcības brīvību personas datu, kas iegūti no lietotāju profiliem, izmantošanā komerciālos nolūkos. Šajā gadījumā attiecībā uz nepilngadīgajiem ir vajadzīga vēl lielāka piesardzība (10). |
| --- | --- |

4.5.

Pēdējo gadu laikā Komiteja vairākos atzinumos ir paudusi bažas un prasības attiecībā uz personas datu aizsardzību. Komiteja uzskata, ka ir jāpiemēro lielāka stingrība ne tikai pret ES uzņēmumiem, bet arī pret visiem ES tirgus dalībniekiem. It īpaši attiecībā uz sociālo kontaktu vietnēm jāierobežo Google un Facebook acīmredzamie “vienkāršojumi”, kas faktiski nozīmē zināmu rīcības brīvību personas datu, kas iegūti no lietotāju profiliem, izmantošanā komerciālos nolūkos. Šajā gadījumā attiecībā uz nepilngadīgajiem ir vajadzīga vēl lielāka piesardzība (10).

e)   Veselība un atkarības

| 4.6. | Paziņojumā nav ne atsauču, ne pasākumu saistībā ar riskiem to bērnu fiziskajai un psiholoģiskai veselībai, kuri pavada daudz laika, sērfojot internetā vai nodarbojoties ar dažādām datorspēlēm: muskuļu un skeleta sistēmas, kā arī stājas traucējumi, redzes traucējumi, aptaukošanās, psiholoģiskā atkarība (11), tendence uz izolēšanos un bēgšana no realitātes.
  Šajā svarīgajā jautājumā ziņojumu būtu vēlams papildināt ar pasākumiem vai izstrādāt ad hoc dokumentu un veikt pastāvīgu uzraudzību. Aktuālā statistika par Eiropu jau ir pieejama, kamēr šis fenomens nemitīgi un strauji attīstās. |
| --- | --- |

4.6.

Paziņojumā nav ne atsauču, ne pasākumu saistībā ar riskiem to bērnu fiziskajai un psiholoģiskai veselībai, kuri pavada daudz laika, sērfojot internetā vai nodarbojoties ar dažādām datorspēlēm: muskuļu un skeleta sistēmas, kā arī stājas traucējumi, redzes traucējumi, aptaukošanās, psiholoģiskā atkarība (11), tendence uz izolēšanos un bēgšana no realitātes.

Šajā svarīgajā jautājumā ziņojumu būtu vēlams papildināt ar pasākumiem vai izstrādāt ad hoc dokumentu un veikt pastāvīgu uzraudzību. Aktuālā statistika par Eiropu jau ir pieejama, kamēr šis fenomens nemitīgi un strauji attīstās.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  EESK atzinums par tematu “Bērnu aizsardzība internetā”, OV C 224, 30.8.2008., 61. lpp.; EESK atzinums par tematu “Sociālo kontaktu vietņu ietekme uz iedzīvotājiem un patērētājiem”, OV C 128, 18.5.2010., 69. lpp.

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Bērniem un jauniešiem paredzētas reklāmas regulējums”, Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 6. lpp.

2

(3)  EESK atzinums par tematu “Vispārīgā datu aizsardzības regula”, OV C 229, 31.7.2012., 90. lpp.

3

(4)  Eurostat dati pieejami par 2009. gadu, savukārt dažās valstīs ir jaunāki pētījumi valsts līmenī. Nozīmīgs ir pētījums “ES bērni tiešsaistē” (EU Kids Online), ko no 2006. gada īsteno atbilstoši programmai “Drošāks internets”, par ko tiek izstrādāts III ziņojums (2011–2014) un kas aptver 33 valstis.

4

Eurostat

EU Kids Online

(5)  COM(2011) 60 final, 2011. gada 15. februāris.

5

(6)  Galvenās prioritātes ES stratēģijā e-prasmju veicināšanai — “E-prasmes 21. gadsimtā”, COM(2007) 496.

6

(7)  EESK atzinums par tematu “Proaktīva tiesiskā pieeja: solis tuvāk labākam tiesiskajam regulējumam ES līmenī”, OV C 175, 28.7.2009., 26. lpp.

7

(8)  Atsauce ir uz Vikipēdijas (digitālās enciklopēdijas, kas bez maksas ir pieejama tīmeklī un kas tiek veidota, sadarbojoties tūkstošiem brīvprātīgo ekspertu) izstrādes metodēm.

8

(9)  EESK atzinums par tematu “Digitālās kompetences, digitālo prasmju un e-iekļaušanas stiprināšana”, OV C 318, 29.10.2011., 9. lpp.

9

(10)  EESK atzinums par tematu “Vispārīgā datu aizsardzības regula”, OV C 229, 31.7.2012., 90. lpp.; EESK atzinums par tematu “Sociālo tīklu atbildīga izmantošana”, vēl nav publicēts OV.

10

(11)  Pētījumi par atkarību no interneta aizsākās 1995. gadā, kad Dr. Kimberly Young (ASV) nodibināja pirmo Internetatkarības centru (“Center for Internet Addiction”) (www.netaddiction.com). Kopš tā laika nozīmīgi pētījumi veikti Vācijā, Itālijā un Čehijas Republikā.

11

Kimberly Young

Center for Internet Addiction

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/73

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū”

COM(2012) 238 final

2012/C 351/16

Ziņotājs:
  McDONOGH kgs

Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pantu attiecīgi 2012. gada 15. jūnijā un 25. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū”

COM(2012) 238 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2012. gada 6. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 144 balsīm par, 1 balsi pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū. Regulas mērķis būs stiprināt ES vienoto tirgu, veicinot uzticību un pārliecību par drošiem un netraucēti veicamiem pārrobežu elektroniskajiem darījumiem. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū. Regulas mērķis būs stiprināt ES vienoto tirgu, veicinot uzticību un pārliecību par drošiem un netraucēti veicamiem pārrobežu elektroniskajiem darījumiem.

| 1.2 | Komiteja pārliecinoši atbalsta vienotā tirgus veidošanu un uzskata, ka ar minēto regulu tiks paaugstināta publiskā un privātā sektora tiešsaistes pakalpojumu, e-uzņēmējdarbības un elektroniskās tirdzniecības efektivitāte ES, tādējādi sniedzot labumu ES iedzīvotājiem, kuri strādā vai studē citā ES valstī, un MVU, kas attīsta pārrobežu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

1.2

Komiteja pārliecinoši atbalsta vienotā tirgus veidošanu un uzskata, ka ar minēto regulu tiks paaugstināta publiskā un privātā sektora tiešsaistes pakalpojumu, e-uzņēmējdarbības un elektroniskās tirdzniecības efektivitāte ES, tādējādi sniedzot labumu ES iedzīvotājiem, kuri strādā vai studē citā ES valstī, un MVU, kas attīsta pārrobežu uzņēmējdarbību.

| 1.3 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka minētajā regulā ir ierosināta tehnoloģiski neitrāla pieeja, kas paredz inovācijas iespēju. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka minētajā regulā ir ierosināta tehnoloģiski neitrāla pieeja, kas paredz inovācijas iespēju.

| 1.4 | Komiteja tomēr uzskata, ka Komisijai ar minēto regulu būtu vajadzējis iet tālāk un virzīt de facto un de jure Eiropas elektroniskās identifikācijas ieviešanu noteiktam pakalpojumu klāstam. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja tomēr uzskata, ka Komisijai ar minēto regulu būtu vajadzējis iet tālāk un virzīt de facto un de jure Eiropas elektroniskās identifikācijas ieviešanu noteiktam pakalpojumu klāstam.

| 1.5 | Atzīstot, ka noteikumi par identitāti ir katras valsts pašas kompetencē, un ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, EESK iesaka Komisijai apsvērt, kā varētu ieviest standartizētu ES elektronisko identifikāciju, kas būtu pieejama visiem iedzīvotājiem un lietojama brīvprātīgi. Visiem iedzīvotājiem pieejama Eiropas elektroniskās identifikācijas shēma veicinātu faktiski vienota preču un pakalpojumu tirgus izveidi, nodrošinot ievērojamus ieguvumus sabiedrībai kopumā un arī pakalpojumu jomā, tai skaitā lielāku aizsardzību pret krāpšanu, ekonomikas jomas dalībnieku lielāku savstarpējo uzticēšanos, pakalpojumu sniegšanas zemākas izmaksas, augstākas kvalitātes pakalpojumus un iedzīvotāju aizsardzību. |
| --- | --- |

1.5

Atzīstot, ka noteikumi par identitāti ir katras valsts pašas kompetencē, un ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, EESK iesaka Komisijai apsvērt, kā varētu ieviest standartizētu ES elektronisko identifikāciju, kas būtu pieejama visiem iedzīvotājiem un lietojama brīvprātīgi. Visiem iedzīvotājiem pieejama Eiropas elektroniskās identifikācijas shēma veicinātu faktiski vienota preču un pakalpojumu tirgus izveidi, nodrošinot ievērojamus ieguvumus sabiedrībai kopumā un arī pakalpojumu jomā, tai skaitā lielāku aizsardzību pret krāpšanu, ekonomikas jomas dalībnieku lielāku savstarpējo uzticēšanos, pakalpojumu sniegšanas zemākas izmaksas, augstākas kvalitātes pakalpojumus un iedzīvotāju aizsardzību.

| 1.6 | Komiteja iesaka Komisijai izstrādāt ES elektroniskās identifikācijas standartu, kas būtu analogs Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) izstrādātajiem standartiem. ES elektroniskās identifikācijas standartā būtu definēti Eiropas Savienības elektroniskās identifikācijas parametri, vienlaikus pievēršoties valstu dažādo elektroniskās identifikācijas shēmu saskaņošanai, un modelis visām jaunajām elektroniskās identifikācijas shēmām, kas jāievieš tur, kur tādu vēl nav. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja iesaka Komisijai izstrādāt ES elektroniskās identifikācijas standartu, kas būtu analogs Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) izstrādātajiem standartiem. ES elektroniskās identifikācijas standartā būtu definēti Eiropas Savienības elektroniskās identifikācijas parametri, vienlaikus pievēršoties valstu dažādo elektroniskās identifikācijas shēmu saskaņošanai, un modelis visām jaunajām elektroniskās identifikācijas shēmām, kas jāievieš tur, kur tādu vēl nav.

| 1.7 | EESK iesaka Komisijai apsvērt iespēju sākt ieviest ES elektronisko identifikāciju, kas pēc brīvprātības principa būtu pieejama visiem ES iedzīvotājiem, un izveidot pamatshēmu, kura ļautu nodrošināt ES līmenī autentificētu elektronisko identifikāciju ierobežotam klāstam e-komercijas klientu darījumiem. |
| --- | --- |

1.7

EESK iesaka Komisijai apsvērt iespēju sākt ieviest ES elektronisko identifikāciju, kas pēc brīvprātības principa būtu pieejama visiem ES iedzīvotājiem, un izveidot pamatshēmu, kura ļautu nodrošināt ES līmenī autentificētu elektronisko identifikāciju ierobežotam klāstam e-komercijas klientu darījumiem.

| 1.8 | Tā kā šobrīd nevienā no 27 dalībvalstīm nav labi attīstītas valsts līmeņa elektroniskās identifikācijas shēmas, kas paredzēta uzņēmumiem (juridiskajām personām), Komiteja iesaka Komisijai saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ieguldīt darbu, lai varētu pēc iespējas ātrāk ieviest brīvprātīgu Eiropas elektroniskās identifikācijas shēmu, kura paredzēta juridiskajām personām un kurā iekļauts noteikts parametru kopums attiecībā uz visiem ES uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.8

Tā kā šobrīd nevienā no 27 dalībvalstīm nav labi attīstītas valsts līmeņa elektroniskās identifikācijas shēmas, kas paredzēta uzņēmumiem (juridiskajām personām), Komiteja iesaka Komisijai saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ieguldīt darbu, lai varētu pēc iespējas ātrāk ieviest brīvprātīgu Eiropas elektroniskās identifikācijas shēmu, kura paredzēta juridiskajām personām un kurā iekļauts noteikts parametru kopums attiecībā uz visiem ES uzņēmumiem.

| 1.9 | Komiteja atzinīgi novērtē ierosinātajā regulā paredzētos noteikumus tīmekļa vietņu autentifikācijai. Komiteja uzskata, ka minēto noteikumu agrīna ieviešana sekmētu patērētāju un uzņēmumu lielāku savstarpējo uzticēšanos, kas ir ļoti svarīga digitālajā vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

1.9

Komiteja atzinīgi novērtē ierosinātajā regulā paredzētos noteikumus tīmekļa vietņu autentifikācijai. Komiteja uzskata, ka minēto noteikumu agrīna ieviešana sekmētu patērētāju un uzņēmumu lielāku savstarpējo uzticēšanos, kas ir ļoti svarīga digitālajā vienotajā tirgū.

| 1.10 | Komiteja atkārtoti aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumus par uzņēmumiem paredzēta Eiropas uzticamības logotipa ieviešanu. Kā norādīts EESK iepriekšējos atzinumos, uzņēmumiem paredzēts Eiropas uzticamības logotips ievērojami palielinātu patērētāju uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībai tiešsaistē. |
| --- | --- |

1.10

Komiteja atkārtoti aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumus par uzņēmumiem paredzēta Eiropas uzticamības logotipa ieviešanu. Kā norādīts EESK iepriekšējos atzinumos, uzņēmumiem paredzēts Eiropas uzticamības logotips ievērojami palielinātu patērētāju uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībai tiešsaistē.

| 1.11 | EESK ar gandarījumu secina, ka ierosinātajā regulā ir ņemti vērā Komitejas daudzie atzinumi, kuros tā aicina panākt elektroniskās identifikācijas, e-paraksta un uzticamības pakalpojumu pārrobežu saskaņošanu, kā arī ņemtas vērā Komitejas bažas par to, ka jāsaglabā iedzīvotāju tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un drošību, kad viņi izmanto tiešsaistes pakalpojumus (1). Komiteja ar gandarījumu arī atzīmē, ka regulas projektā ir paredzēts, ka dalībvalstis uzņemsies atbildību par savām attiecīgajām sistēmām. |
| --- | --- |

1.11

EESK ar gandarījumu secina, ka ierosinātajā regulā ir ņemti vērā Komitejas daudzie atzinumi, kuros tā aicina panākt elektroniskās identifikācijas, e-paraksta un uzticamības pakalpojumu pārrobežu saskaņošanu, kā arī ņemtas vērā Komitejas bažas par to, ka jāsaglabā iedzīvotāju tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un drošību, kad viņi izmanto tiešsaistes pakalpojumus (1). Komiteja ar gandarījumu arī atzīmē, ka regulas projektā ir paredzēts, ka dalībvalstis uzņemsies atbildību par savām attiecīgajām sistēmām.

| 1.12 | Komiteja atzīmē to, ka regulā ir ņemts vērā darbs pie STORK
   (2) projektu tehniskās standartizācijas un procesu izstrādes. Projektu mērķis ir izveidot Eiropas elektroniskās identifikācijas sadarbspējas platformu un praksē ieviest shēmu, ar ko radīs e-parakstu un ar tiem saistīto, tiešsaistē pieejamo uzticamības pakalpojumu iekšējo tirgu, kuram būs pārrobežu raksturs. Komiteja iesaka Komisijai sekmēt šo izšķiroši svarīgo pasākumu un sniegt visu iespējamo atbalstu minētā darba paātrināšanai. |
| --- | --- |

1.12

Komiteja atzīmē to, ka regulā ir ņemts vērā darbs pie STORK
   (2) projektu tehniskās standartizācijas un procesu izstrādes. Projektu mērķis ir izveidot Eiropas elektroniskās identifikācijas sadarbspējas platformu un praksē ieviest shēmu, ar ko radīs e-parakstu un ar tiem saistīto, tiešsaistē pieejamo uzticamības pakalpojumu iekšējo tirgu, kuram būs pārrobežu raksturs. Komiteja iesaka Komisijai sekmēt šo izšķiroši svarīgo pasākumu un sniegt visu iespējamo atbalstu minētā darba paātrināšanai.

| 1.13 | EESK iesaka, ka līdztekus ierosinātās regulas īstenošanai būtu jāveic kampaņa iedzīvotāju informēšanai, lai izskaidrotu, kā praksē notiks pārrobežu elektroniskā identifikācija un e-paraksta izmantošana, un kliedētu iedzīvotāju iespējamās bažas saistībā ar privātās dzīves neaizskaramību un drošību. |
| --- | --- |

1.13

EESK iesaka, ka līdztekus ierosinātās regulas īstenošanai būtu jāveic kampaņa iedzīvotāju informēšanai, lai izskaidrotu, kā praksē notiks pārrobežu elektroniskā identifikācija un e-paraksta izmantošana, un kliedētu iedzīvotāju iespējamās bažas saistībā ar privātās dzīves neaizskaramību un drošību.

| 1.14 | Tā kā digitālā sabiedrība attīstās un aizvien vairāk nozīmīgu publisko pakalpojumu tiek sniegti tiešsaistē, Komiteja uzsver, ka Komisijai izšķiroši svarīgi ir saglabāt mērķtiecīgu atbalstu stratēģijām, kas paredzētas digitālās iekļaušanas paātrināšanai visā ES. |
| --- | --- |

1.14

Tā kā digitālā sabiedrība attīstās un aizvien vairāk nozīmīgu publisko pakalpojumu tiek sniegti tiešsaistē, Komiteja uzsver, ka Komisijai izšķiroši svarīgi ir saglabāt mērķtiecīgu atbalstu stratēģijām, kas paredzētas digitālās iekļaušanas paātrināšanai visā ES.

| 1.15 | EESK aicina Komisiju vēlreiz izskatīt vietas, kur regulā ir paredzēta deleģēto tiesību aktu izmantošana, un paskaidrot Komitejai, kādēļ regulas attiecīgo pantu īstenošanā būtiska nozīme ir pilnvaru deleģēšanai. |
| --- | --- |

1.15

EESK aicina Komisiju vēlreiz izskatīt vietas, kur regulā ir paredzēta deleģēto tiesību aktu izmantošana, un paskaidrot Komitejai, kādēļ regulas attiecīgo pantu īstenošanā būtiska nozīme ir pilnvaru deleģēšanai.

2.   Pamatojums

| 2.1 | Direktīva par elektronisko parakstu ir spēkā vairāk nekā 12 gadus. Direktīvai ir trūkumi, piemēram, nav noteikts pienākums valstij veikt to pakalpojuma sniedzēju uzraudzību, kuri liek šķēršļus e-paraksta pārrobežu izmantošanai. Direktīvā nav ņemts vērā arī liels skaits jauno tehnoloģiju. |
| --- | --- |

2.1

Direktīva par elektronisko parakstu ir spēkā vairāk nekā 12 gadus. Direktīvai ir trūkumi, piemēram, nav noteikts pienākums valstij veikt to pakalpojuma sniedzēju uzraudzību, kuri liek šķēršļus e-paraksta pārrobežu izmantošanai. Direktīvā nav ņemts vērā arī liels skaits jauno tehnoloģiju.

| 2.2 | Visās ES dalībvalstīs ir tiesiskais regulējums par e-parakstu, tomēr tas ir atšķirīgs, un faktiski nav iespējams veikt pārrobežu elektroniskos darījumus. Tas pats attiecas uz tādiem uzticamības pakalpojumiem kā elektroniskie laika zīmogi, elektroniskie zīmogi, elektroniskie piegādes pakalpojumi un tīmekļa vietņu autentifikācija, kuriem nav sadarbspējas Eiropas līmenī. Tādēļ šajā regulā ir ierosināti minētajiem pakalpojumiem paredzēti kopēji noteikumi un kopēja prakse. |
| --- | --- |

2.2

Visās ES dalībvalstīs ir tiesiskais regulējums par e-parakstu, tomēr tas ir atšķirīgs, un faktiski nav iespējams veikt pārrobežu elektroniskos darījumus. Tas pats attiecas uz tādiem uzticamības pakalpojumiem kā elektroniskie laika zīmogi, elektroniskie zīmogi, elektroniskie piegādes pakalpojumi un tīmekļa vietņu autentifikācija, kuriem nav sadarbspējas Eiropas līmenī. Tādēļ šajā regulā ir ierosināti minētajiem pakalpojumiem paredzēti kopēji noteikumi un kopēja prakse.

| 2.3 | Regulas projektā ir šādi trīs galvenie aspekti:






  i. | ar regulu ir uzlabots tiesiskais regulējums par elektronisko parakstu, aizstājot spēkā esošo direktīvu par elektronisko parakstu. Piemēram, tajā ir atļauts “parakstīties”, izmantojot mobilo tālruni. Regulā ir noteikta lielāka atbildība par drošību; tajā ir iekļauti skaidri un stingrāki noteikumi par e-paraksta un ar to saistīto pakalpojumu uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

2.3

Regulas projektā ir šādi trīs galvenie aspekti:

i.

ar regulu ir uzlabots tiesiskais regulējums par elektronisko parakstu, aizstājot spēkā esošo direktīvu par elektronisko parakstu. Piemēram, tajā ir atļauts “parakstīties”, izmantojot mobilo tālruni. Regulā ir noteikta lielāka atbildība par drošību; tajā ir iekļauti skaidri un stingrāki noteikumi par e-paraksta un ar to saistīto pakalpojumu uzraudzību;

| ii. | regulā ir noteikta valstu dažādo elektroniskās identifikācijas sistēmu savstarpēja atzīšana (nevis saskaņošana vai centralizācija) un līdz ar to paplašinātas minēto sistēmu spējas, proti, piedāvātas iespējas, padarot attiecīgo elektronisko identifikāciju funkcionālu visā ES; |
| --- | --- |

ii.

regulā ir noteikta valstu dažādo elektroniskās identifikācijas sistēmu savstarpēja atzīšana (nevis saskaņošana vai centralizācija) un līdz ar to paplašinātas minēto sistēmu spējas, proti, piedāvātas iespējas, padarot attiecīgo elektronisko identifikāciju funkcionālu visā ES;

| iii. | pārējie uzticamības pakalpojumi regulā ir iekļauti pirmo reizi, un tas nozīmē, ka tiks noteikts arī skaidrs tiesiskais regulējums un lielāka drošība, piemērojot uzraudzības iestāžu veiktu stingru uzraudzību operatoriem, kas sniedz tādus elektronisko pakalpojumus kā elektroniskie zīmogi, elektroniskie laika zīmogi, elektroniskie dokumenti, elektroniskie piegādes pakalpojumi un tīmekļa vietņu autentifikācija. |
| --- | --- |

iii.

pārējie uzticamības pakalpojumi regulā ir iekļauti pirmo reizi, un tas nozīmē, ka tiks noteikts arī skaidrs tiesiskais regulējums un lielāka drošība, piemērojot uzraudzības iestāžu veiktu stingru uzraudzību operatoriem, kas sniedz tādus elektronisko pakalpojumus kā elektroniskie zīmogi, elektroniskie laika zīmogi, elektroniskie dokumenti, elektroniskie piegādes pakalpojumi un tīmekļa vietņu autentifikācija.

| 2.4 | Ierosinātajā regulā nav paredzēts






  — | noteikt ES dalībvalstīm pienākumu ieviest un privātpersonām iegādāties valsts identitātes kartes, elektroniskās identifikācijas kartes vai citus elektroniskās identifikācijas līdzekļus, |
| --- | --- | --- |

2.4

Ierosinātajā regulā nav paredzēts

—

noteikt ES dalībvalstīm pienākumu ieviest un privātpersonām iegādāties valsts identitātes kartes, elektroniskās identifikācijas kartes vai citus elektroniskās identifikācijas līdzekļus,

| — | ieviest Eiropas elektronisko identifikāciju vai jebkāda veida Eiropas mēroga datubāzi, |
| --- | --- |

—

ieviest Eiropas elektronisko identifikāciju vai jebkāda veida Eiropas mēroga datubāzi,

| — | atļaut vai pieprasīt darīt zināmus citām pusēm personas datus. |
| --- | --- |

—

atļaut vai pieprasīt darīt zināmus citām pusēm personas datus.

| 2.5 | Pakalpojumi, kurus vispozitīvāk varētu ietekmēt plašāka elektroniskās identifikācijas izmantošana, ir nodokļu iekasēšana tiešsaistē, mācību kursi un citi sociālie pakalpojumi, e-iepirkums un e-veselība. |
| --- | --- |

2.5

Pakalpojumi, kurus vispozitīvāk varētu ietekmēt plašāka elektroniskās identifikācijas izmantošana, ir nodokļu iekasēšana tiešsaistē, mācību kursi un citi sociālie pakalpojumi, e-iepirkums un e-veselība.

| 2.6 | Izmantojot STORK projektus, kuros ir iesaistītas 17 dalībvalstis, kas strādā pie sadarbspējas sistēmu izstrādes, Komisija un ES dalībvalstis ir pierādījušas, ka e-identifikācijas pārrobežu savstarpējā atzīšana funkcionē. |
| --- | --- |

2.6

Izmantojot STORK projektus, kuros ir iesaistītas 17 dalībvalstis, kas strādā pie sadarbspējas sistēmu izstrādes, Komisija un ES dalībvalstis ir pierādījušas, ka e-identifikācijas pārrobežu savstarpējā atzīšana funkcionē.

| 2.7 | Minētais regulas priekšlikums ir pēdējā no Vienotā tirgus aktā (3) ierosinātajām 12 pamatdarbībām, kā arī viens no pasākumiem, kas iekļauts e-pārvaldes rīcības plānā 2011.–2015. gadam (4), ES rīcības plānā stabilitātei un izaugsmei (5) un Digitālajā programmā Eiropai (6). |
| --- | --- |

2.7

Minētais regulas priekšlikums ir pēdējā no Vienotā tirgus aktā (3) ierosinātajām 12 pamatdarbībām, kā arī viens no pasākumiem, kas iekļauts e-pārvaldes rīcības plānā 2011.–2015. gadam (4), ES rīcības plānā stabilitātei un izaugsmei (5) un Digitālajā programmā Eiropai (6).

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Pilnībā integrēta digitālā vienotā tirgus izveide ir izšķiroši svarīga, lai īstenotu Digitālo programmu Eiropai, nodrošinātu Eiropas iedzīvotāju labklājību un ES uzņēmumu, jo īpaši 21 miljona MVU, sekmīgu darbību. Šobrīd citā ES dalībvalstī strādā 13 miljoni iedzīvotāju, un 150 miljoni iepērkas tiešsaistē, tomēr tikai 20 % ES pircēju tiešsaistē pērk preces un pakalpojumus no citas ES dalībvalsts. Saskaņotu un sadarbspējīgu visas ES mēroga elektroniskās identifikācijas, e-paraksta un uzticamības pakalpojumu (tai skaitā tīmekļa vietņu autentifikācijas, elektronisko laika zīmogu un elektronisko zīmogu) izveide ir izšķiroša, lai virzītos uz digitālo vienoto tirgu. |
| --- | --- |

3.1

Pilnībā integrēta digitālā vienotā tirgus izveide ir izšķiroši svarīga, lai īstenotu Digitālo programmu Eiropai, nodrošinātu Eiropas iedzīvotāju labklājību un ES uzņēmumu, jo īpaši 21 miljona MVU, sekmīgu darbību. Šobrīd citā ES dalībvalstī strādā 13 miljoni iedzīvotāju, un 150 miljoni iepērkas tiešsaistē, tomēr tikai 20 % ES pircēju tiešsaistē pērk preces un pakalpojumus no citas ES dalībvalsts. Saskaņotu un sadarbspējīgu visas ES mēroga elektroniskās identifikācijas, e-paraksta un uzticamības pakalpojumu (tai skaitā tīmekļa vietņu autentifikācijas, elektronisko laika zīmogu un elektronisko zīmogu) izveide ir izšķiroša, lai virzītos uz digitālo vienoto tirgu.

| 3.2 | Ir svarīgi veicināt e-iepirkuma attīstīšanu, lai uzlabotu efektivitāti, pārredzamību un konkurenci. Pašreizējais e-iepirkuma ieviešanas process ir lēns: ne vairāk kā 5 % iepirkuma procedūru Eiropas Savienībā ir veicami elektroniski. |
| --- | --- |

3.2

Ir svarīgi veicināt e-iepirkuma attīstīšanu, lai uzlabotu efektivitāti, pārredzamību un konkurenci. Pašreizējais e-iepirkuma ieviešanas process ir lēns: ne vairāk kā 5 % iepirkuma procedūru Eiropas Savienībā ir veicami elektroniski.

| 3.3 | Jāizsaka nožēla, ka Eiropas elektroniskās identifikācijas karšu shēmas neesamības dēļ ir izveidotas daudz un dažādas atsevišķu valstu sistēmas. EESK atzīst, ka politika, ko Komisija tagad ierosina šajā regulas priekšlikumā, lai sekmētu pilnībā integrēta digitālā vienotā tirgus izveidi līdz 2015. gadam (7), ir virzīta uz valstu dažādo elektroniskās identifikācijas shēmu savstarpēju juridisko atzīšanu un visu paziņoto shēmu konkrētas tehniskās sadarbspējas izveidi. |
| --- | --- |

3.3

Jāizsaka nožēla, ka Eiropas elektroniskās identifikācijas karšu shēmas neesamības dēļ ir izveidotas daudz un dažādas atsevišķu valstu sistēmas. EESK atzīst, ka politika, ko Komisija tagad ierosina šajā regulas priekšlikumā, lai sekmētu pilnībā integrēta digitālā vienotā tirgus izveidi līdz 2015. gadam (7), ir virzīta uz valstu dažādo elektroniskās identifikācijas shēmu savstarpēju juridisko atzīšanu un visu paziņoto shēmu konkrētas tehniskās sadarbspējas izveidi.

| 3.4 | EESK atzīmē Komisijas progresīvo pieeju, kas izmantota, izstrādājot minēto regulu (kuras pamatā ir direktīva par e-parakstu (8)), lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji un uzņēmumi var izmantot savas valsts elektroniskās identifikācijas shēmas, kas ļauj piekļūt publiskajiem pakalpojumiem citās ES valstīs, kurās ir pieejamas elektroniskās identifikācijas shēmas. |
| --- | --- |

3.4

EESK atzīmē Komisijas progresīvo pieeju, kas izmantota, izstrādājot minēto regulu (kuras pamatā ir direktīva par e-parakstu (8)), lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji un uzņēmumi var izmantot savas valsts elektroniskās identifikācijas shēmas, kas ļauj piekļūt publiskajiem pakalpojumiem citās ES valstīs, kurās ir pieejamas elektroniskās identifikācijas shēmas.

| 3.5 | Komiteja tomēr uzskata, ka ES ir vajadzīga standartizēta Eiropas elektroniskās identifikācijas shēma visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un izsaka nožēlu, ka minētajā regulā nav paredzēts paātrināt Eiropas kopējas elektroniskās identifikācijas sistēmas izveidi. Lai gan regulā būs prasība visām dalībvalstīm akceptēt visas valstu elektroniskās identifikācijas shēmas, kas paziņotas saskaņā ar minēto regulu, valstīm būs iespēja pieņemt lēmumu par to, vai paziņot savas valsts shēmas vai nepaziņot tās, un regulā ievērotas arī to dalībvalstu preferences, kurām nav savas elektroniskās identifikācijas shēmas. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja tomēr uzskata, ka ES ir vajadzīga standartizēta Eiropas elektroniskās identifikācijas shēma visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un izsaka nožēlu, ka minētajā regulā nav paredzēts paātrināt Eiropas kopējas elektroniskās identifikācijas sistēmas izveidi. Lai gan regulā būs prasība visām dalībvalstīm akceptēt visas valstu elektroniskās identifikācijas shēmas, kas paziņotas saskaņā ar minēto regulu, valstīm būs iespēja pieņemt lēmumu par to, vai paziņot savas valsts shēmas vai nepaziņot tās, un regulā ievērotas arī to dalībvalstu preferences, kurām nav savas elektroniskās identifikācijas shēmas.

| 3.6 | Lai gan ierosinātajā regulā ir respektēta valstu suverenitāte un nav noteikts, ka visiem ES iedzīvotājiem obligāti jāievieš elektroniskā identitāte, būtu jāapsver priekšrocības, ko sniedz universāla Eiropas elektroniskās identifikācijas shēma. Ar laiku tie iedzīvotāji, kam nebūs elektroniskās identitātes, būs neizdevīgākā stāvoklī. Lai izmantotu iespēju vienlīdzību, katram iedzīvotājam būs vajadzīga elektroniskā identitāte, ko var lietot visās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.6

Lai gan ierosinātajā regulā ir respektēta valstu suverenitāte un nav noteikts, ka visiem ES iedzīvotājiem obligāti jāievieš elektroniskā identitāte, būtu jāapsver priekšrocības, ko sniedz universāla Eiropas elektroniskās identifikācijas shēma. Ar laiku tie iedzīvotāji, kam nebūs elektroniskās identitātes, būs neizdevīgākā stāvoklī. Lai izmantotu iespēju vienlīdzību, katram iedzīvotājam būs vajadzīga elektroniskā identitāte, ko var lietot visās ES dalībvalstīs.

| 3.7 | Lai sekmīgi nodrošinātu elektroniskos darījumus, kas ir atkarīgi no elektroniskās identifikācijas, un sniegtu uzticamības pakalpojumus, izšķiroša nozīme ir sadarbspējas sistēmu ieviešanai visā ES, un vēl jāveic liels darbs, lai izveidotu reālu sadarbspējas platformu Eiropas elektroniskās identifikācijas jomā. |
| --- | --- |

3.7

Lai sekmīgi nodrošinātu elektroniskos darījumus, kas ir atkarīgi no elektroniskās identifikācijas, un sniegtu uzticamības pakalpojumus, izšķiroša nozīme ir sadarbspējas sistēmu ieviešanai visā ES, un vēl jāveic liels darbs, lai izveidotu reālu sadarbspējas platformu Eiropas elektroniskās identifikācijas jomā.

| 3.8 | Būtu vajadzīga Eiropas mēroga informatīva programma, lai konsultētu iedzīvotājus par to, kā lietot elektronisko identifikāciju, e-parakstu un uzticamības pakalpojumus tā, ka iedzīvotāji spēj pienācīgi aizsargāt savu privāto dzīvi un drošību tiešsaistē. Izpratnes veidošanas un informatīvās kampaņas būtu īstenojamas tā, lai informētu iedzīvotājus atbilstīgi dažādiem vajadzīgās informācijas un digitālās izpratnes līmeņiem. |
| --- | --- |

3.8

Būtu vajadzīga Eiropas mēroga informatīva programma, lai konsultētu iedzīvotājus par to, kā lietot elektronisko identifikāciju, e-parakstu un uzticamības pakalpojumus tā, ka iedzīvotāji spēj pienācīgi aizsargāt savu privāto dzīvi un drošību tiešsaistē. Izpratnes veidošanas un informatīvās kampaņas būtu īstenojamas tā, lai informētu iedzīvotājus atbilstīgi dažādiem vajadzīgās informācijas un digitālās izpratnes līmeņiem.

| 3.9 | Veicot darījumus ar digitālo pakalpojumu starpniecību, daudziem iedzīvotājiem rodas bažas par privātuma aizsardzību un drošību. Šādas bažas pieaug, kad iedzīvotāji neizprot minēto pakalpojumu sniegšanā izmantotās tehnoloģijas, un tas rada nevajadzīgas bailes un pretestību. Valsts iestādēm un dalībvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai izskaidrotu, kā tiek aizsargāta privātā dzīve un drošība, izmantojot paziņotās elektroniskās identifikācijas un e-paraksta tehnoloģijas. Saistībā ar iepriekš minēto EESK atzīmē, ka ierosinātā shēma attiecībā uz uzticamības pakalpojumiem ir izstrādāta tā, ka netiek atklāti vai nodoti tālāk nevajadzīgi dati, kā arī nenotiek informācijas centralizācija. |
| --- | --- |

3.9

Veicot darījumus ar digitālo pakalpojumu starpniecību, daudziem iedzīvotājiem rodas bažas par privātuma aizsardzību un drošību. Šādas bažas pieaug, kad iedzīvotāji neizprot minēto pakalpojumu sniegšanā izmantotās tehnoloģijas, un tas rada nevajadzīgas bailes un pretestību. Valsts iestādēm un dalībvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai izskaidrotu, kā tiek aizsargāta privātā dzīve un drošība, izmantojot paziņotās elektroniskās identifikācijas un e-paraksta tehnoloģijas. Saistībā ar iepriekš minēto EESK atzīmē, ka ierosinātā shēma attiecībā uz uzticamības pakalpojumiem ir izstrādāta tā, ka netiek atklāti vai nodoti tālāk nevajadzīgi dati, kā arī nenotiek informācijas centralizācija.

| 3.10 | Komiteja iepriekšējos atzinumos ir aicinājusi Komisiju izvirzīt priekšlikumus par uzņēmumiem, kas darbojas tiešsaistē, paredzētas ES sertificēšanas shēmas un Eiropas uzticamības logotipa ieviešanu. Eiropas uzticamības logotips sniegtu pārliecību, ka attiecīgā uzņēmuma darbība pilnībā atbilst ES tiesību aktiem un ka tiks aizsargātas patērētāju tiesības. Šāda shēma paaugstinātu patērētāju uzticību e-komercijai. |
| --- | --- |

3.10

Komiteja iepriekšējos atzinumos ir aicinājusi Komisiju izvirzīt priekšlikumus par uzņēmumiem, kas darbojas tiešsaistē, paredzētas ES sertificēšanas shēmas un Eiropas uzticamības logotipa ieviešanu. Eiropas uzticamības logotips sniegtu pārliecību, ka attiecīgā uzņēmuma darbība pilnībā atbilst ES tiesību aktiem un ka tiks aizsargātas patērētāju tiesības. Šāda shēma paaugstinātu patērētāju uzticību e-komercijai.

| 3.11 | Komiteja uzskata: tā kā Eiropa aizvien vairāk izmanto digitālos sakarus, lietojot elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumus, ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka visiem iedzīvotājiem ir piekļuve tehnoloģijai un prasmēm, kas dod viņiem iespēju vienlīdzīgi izmantot digitālās revolūcijas sniegtās priekšrocības. Digitālā iekļaušana joprojām ir liela problēma ES, kurā ceturtdaļa iedzīvotāju nekad nav izmantojuši internetu. Vecums, dzimums un izglītība vēl joprojām ir galvenās problēmas. |
| --- | --- |

3.11

Komiteja uzskata: tā kā Eiropa aizvien vairāk izmanto digitālos sakarus, lietojot elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumus, ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka visiem iedzīvotājiem ir piekļuve tehnoloģijai un prasmēm, kas dod viņiem iespēju vienlīdzīgi izmantot digitālās revolūcijas sniegtās priekšrocības. Digitālā iekļaušana joprojām ir liela problēma ES, kurā ceturtdaļa iedzīvotāju nekad nav izmantojuši internetu. Vecums, dzimums un izglītība vēl joprojām ir galvenās problēmas.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | EESK iesaka Komisijai saskaņā ar subsidiaritātes principu apsvērt, kā varētu ieviest ES elektroniskās identifikācijas karti visiem iedzīvotājiem. Iespējams, ka to varētu paveikt, nosakot standarta parametru kopumu, ko varētu iekļaut ikvienā valstu elektroniskās identifikācijas shēmā, lai piešķirtu tai ES elektroniskās identifikācijas statusu, un ieviešot ES līmenī autentificētu elektronisko identifikāciju noteiktam pakalpojumu klāstam. Iedzīvotāji varētu brīvprātīgi pieteikties uz ES elektronisko identifikāciju, ko izmantot tad, kad nav attiecīgās valsts shēmas. |
| --- | --- |

4.1

EESK iesaka Komisijai saskaņā ar subsidiaritātes principu apsvērt, kā varētu ieviest ES elektroniskās identifikācijas karti visiem iedzīvotājiem. Iespējams, ka to varētu paveikt, nosakot standarta parametru kopumu, ko varētu iekļaut ikvienā valstu elektroniskās identifikācijas shēmā, lai piešķirtu tai ES elektroniskās identifikācijas statusu, un ieviešot ES līmenī autentificētu elektronisko identifikāciju noteiktam pakalpojumu klāstam. Iedzīvotāji varētu brīvprātīgi pieteikties uz ES elektronisko identifikāciju, ko izmantot tad, kad nav attiecīgās valsts shēmas.

| 4.2 | EESK vēlētos ieteikt Komisijai apsvērt ES elektroniskās identifikācijas ieviešanu, izveidojot pamatshēmu, kas ļautu nodrošināt ES līmenī autentificētu elektronisko identifikāciju tiešsaistē veiktiem klientu darījumiem. Minētās Eiropas elektroniskās identifikācijas autentifikāciju varētu centralizēti veikt ES kontrolēta iestāde, kas nodrošinātu patērētājiem un tirgotājiem vajadzīgo augsta līmeņa uzticamību un drošību. |
| --- | --- |

4.2

EESK vēlētos ieteikt Komisijai apsvērt ES elektroniskās identifikācijas ieviešanu, izveidojot pamatshēmu, kas ļautu nodrošināt ES līmenī autentificētu elektronisko identifikāciju tiešsaistē veiktiem klientu darījumiem. Minētās Eiropas elektroniskās identifikācijas autentifikāciju varētu centralizēti veikt ES kontrolēta iestāde, kas nodrošinātu patērētājiem un tirgotājiem vajadzīgo augsta līmeņa uzticamību un drošību.

| 4.3 | Tā kā šobrīd nevienā no 27 dalībvalstīm nav labi attīstītas valsts līmeņa elektroniskās identifikācijas shēmas, kas paredzēta uzņēmumiem (juridiskajām personām), Komiteja iesaka Komisijai izmantot pašreizējo iespēju, lai varētu pēc iespējas ātrāk ieviest juridiskajām personām paredzētu Eiropas elektroniskās identifikācijas shēmu. Šādas shēmas izstrādē noteikti būtu jāņem vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes princips. Ar tūlītēju rīcību ES izvairītos no saskaņošanas problēmām, ko rada ļoti daudzās atšķirīgās iedzīvotājiem paredzētās valstu elektroniskās identifikācijas shēmas, kuras izveidojušās tādēļ, ka nav vienotas Eiropas elektroniskās identifikācijas kartes. Bez tam juridiskajām personām paredzētas Eiropas elektroniskās identifikācijas shēmas ieviešana sniegtu tūlītēju komerciālu labumu Eiropas 21 miljonam MVU, tiem attīstot pārrobežu uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

4.3

Tā kā šobrīd nevienā no 27 dalībvalstīm nav labi attīstītas valsts līmeņa elektroniskās identifikācijas shēmas, kas paredzēta uzņēmumiem (juridiskajām personām), Komiteja iesaka Komisijai izmantot pašreizējo iespēju, lai varētu pēc iespējas ātrāk ieviest juridiskajām personām paredzētu Eiropas elektroniskās identifikācijas shēmu. Šādas shēmas izstrādē noteikti būtu jāņem vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes princips. Ar tūlītēju rīcību ES izvairītos no saskaņošanas problēmām, ko rada ļoti daudzās atšķirīgās iedzīvotājiem paredzētās valstu elektroniskās identifikācijas shēmas, kuras izveidojušās tādēļ, ka nav vienotas Eiropas elektroniskās identifikācijas kartes. Bez tam juridiskajām personām paredzētas Eiropas elektroniskās identifikācijas shēmas ieviešana sniegtu tūlītēju komerciālu labumu Eiropas 21 miljonam MVU, tiem attīstot pārrobežu uzņēmējdarbību.

| 4.4 | Komiteja atzīmē, ka ar regulas projekta 16. un 42. pantu deleģēto tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras (9) ir piešķirtas Komisijai. Lai arī EESK saprot, ka deleģētie tiesību akti ir vajadzīgi, lai sekmētu regulas dažu tehnisko aspektu īstenošanu, un tie piešķir Komisijai zināmu elastību šajā jomā, Komiteja tomēr izsaka bažas par minēto pilnvaru pārāk plašu izmantošanu. EESK pauž bažas, ka tiesiskās garantijas attiecībā uz deleģēto tiesību aktu izmantošanu (10) varētu izrādīties nepietiekamas, lai nodrošinātu, ka Padome un Eiropas Parlaments var faktiski kontrolēt, kā Komisija īsteno minētās pilnvaras, un tas ietekmētu mehānisma drošumu un juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

4.4

Komiteja atzīmē, ka ar regulas projekta 16. un 42. pantu deleģēto tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras (9) ir piešķirtas Komisijai. Lai arī EESK saprot, ka deleģētie tiesību akti ir vajadzīgi, lai sekmētu regulas dažu tehnisko aspektu īstenošanu, un tie piešķir Komisijai zināmu elastību šajā jomā, Komiteja tomēr izsaka bažas par minēto pilnvaru pārāk plašu izmantošanu. EESK pauž bažas, ka tiesiskās garantijas attiecībā uz deleģēto tiesību aktu izmantošanu (10) varētu izrādīties nepietiekamas, lai nodrošinātu, ka Padome un Eiropas Parlaments var faktiski kontrolēt, kā Komisija īsteno minētās pilnvaras, un tas ietekmētu mehānisma drošumu un juridisko noteiktību.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  OV C 97, 28.4.2007., 27.–32. lpp.

1

OV C 228, 22.9.2009., 66.–68. lpp.

OV C 44, 11.2.2011., 178.–181. lpp.

OV C 54, 19.2.2011., 58.–64. lpp.

OV C 318, 29.10.2011., 105.–108. lpp.

OV C 229, 31.7.2012., 1.–6. lpp.

(2)  www.eid-stork.eu/

2

(3)  COM(2011) 206 final.

3

(4)  COM(2010) 743 final.

4

(5)  COM(2011) 669 final.

5

(6)  COM(2010) 245 final.

6

(7)  EUCO 2/1/11 un EUCO 52/1/11.

7

(8)  Direktīva 1999/93/EK.

8

(9)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pants.

9

(10)  Saistībā ar tiesiskajām garantijām skatīt Lisabonas līguma 290. pantu un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Vienošanos par LESD 290. panta darbību.

10

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/77

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību” ”

COM(2012) 22 final

2012/C 351/17

Ziņotāja:
  PICHENOT kdze

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2012. gada 27. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību”

COM(2012) 22 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2012. gada 5. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (18. septembra sēdē), ar 127 balsīm par, 1 balsi pret un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1   Komiteja atgādina

Eiropas Komisijas 2012. gada paziņojumā “Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību” (1) drīzāk atturīgi novērtēti desmit gadus īstenotās mērķtiecīgās, kā arī tirdzniecību un attīstību sasaistošās ES politikas rezultāti pašreizējos pārmaiņu apstākļos. Mūsdienās vairāk nekā 50 % starptautiskās tirdzniecības norisinās jaunattīstības valstīs. Jaunattīstības valstu tirdzniecībai ir vislielākās izaugsmes iespējas nākamajos gados. Tirdzniecību kavējošie šķēršļi ir mainījušies un aizvien biežāk tie ir ar tarifiem nesaistīti šķēršļi — lielākā problēma eksportētājiem no jaunattīstības valstīm.

Šajā sakarā EESK uzsver, ka ir svarīgi plašāk iesaistīt jaunattīstības valstis reģionālajā un starptautiskajā tirdzniecībā. Komiteja atbalsta Savienības centienus, kas virzīti uz daudzpusēju pieeju un ātru tāda nolīguma noslēgšanu PTO ietvaros, kas ir izdevīgs vismazāk attīstītajām valstīm. EESK tomēr atgādina, ka tirdzniecība vēl aizvien ir līdzeklis, nevis pašmērķis. Šajā pārmaiņu laikā, kad uz vidi tiek izdarīts vēl nebijis spiediens un palielinās nevienlīdzība, ir jārisina aktuāls problēmjautājums par to, kā tirdzniecības rīcībpolitiku iesaistīt jaunajā attīstības modelī, kas ir iekļaujošāks un ilgtspējīgāks.

1.2   Komiteja atbalsta

Jaunais paziņojums par tirdzniecību, ieguldījumiem un attīstību ir atzinīgi vērtējams, jo tas ir ģenerāldirektorātu efektīvas sadarbības piemērs. EESK pozitīvi vērtē pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sabiedriskajā apspriešanā un atbilstīgo novērtējumu, kas veikts ar nolūku nodrošināt saskaņotību un īstenot ar tirdzniecību saistītos Pārmaiņu programmas (2) aspektus. Komiteja ir īpaši gandarīta par to, ka uzmanība ir pievērsta tirdzniecības politikas pasākumu ietekmei, uzraudzībai un izvērtēšanai, jo šie pasākumi ir labākais pragmatiskas pieejas pamats, kas ļauj veidot saikni starp tirdzniecību un attīstību. EESK kopā ar partneriem iesaistās minētajā uzraudzībā un mudina izvērtēt tirdzniecību un ieguldījumus kavējošos šķēršļus, kas varētu kaitēt atsevišķām jaunattīstības valstīm.

EESK atbalsta to, ka uzmanība ir pievērsta aizdevumu pieejamībai, privātā sektora dalībnieku, it sevišķi mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu, tirdzniecības atbalstam, kā arī atbalstam vietējai un reģionālajai tirdzniecībai starp maziem lauksaimniecības uzņēmumiem. EESK atgādina jaunattīstības valstu vadītājiem, ka valstu teritorijās ir svarīgi radīt drošu ieguldījumu vidi un ka attīstības jomā izšķiroša nozīme ir ražošanas piedāvājumam.

EESK atbalsta Attīstības un sadarbības ĢD iniciatīvu, proti, starpposmā līdz 2013. gadam uzsākt strukturētu dialogu par attīstību jeb politikas forumu attīstības jautājumos (Policy Forum for Development).

1.3   Komiteja kritizē

Ņemot vērā būtiskās pārmaiņas pasaulē, ārkārtas klimatiskos apstākļus un aizvien lielāku plaisu starp jaunietekmes valstīm un tām, kas nav jaunietekmes valstis, paziņojumā ir runa par politikas pasākumu pielāgošanu, tostarp a posteriori pamatota vispārējās preferenču sistēmas reforma. Atjaunināta redzējuma izstrādei jākļūst par prioritāti gan Savienībai, gan tās partnervalstīm, turklāt šajā nolūkā jāstiprina partnervalstu rīcībspēja, lai panāktu iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību. Komiteja aicina plaši apspriesties ar pilsonisko sabiedrību par šāda redzējuma izstrādi.

Tomēr paziņojumā nepietiekama uzmanība pievērsta dažiem svarīgiem jautājumiem. Piemēram, tajā nav ņemti vērā visi secinājumi, kas izdarīti pēc tirdzniecības sadrumstalotības seku izpētes. Paziņojumā apstiprināts, ka pašlaik tirdzniecības jomā izšķir trīs valstu grupas: vismazāk attīstītās valstis, kuru līdzdalība starptautiskajā tirdzniecībā ir ļoti neliela, jaunietekmes valstis ar strauju izaugsmes tempu un starp abām iepriekš minētajām grupām ir tā dēvētās “vidus valstis”. Tā kā paziņojumā uzsvars ir likts uz valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību, tajā ir netieši izskatīts tirdzniecības jautājums saistībā ar “vidus valstīm”, kas lielākoties ir jaunattīstības valstis. Vēl stingrāka vispārējā preferenču sistēma nevar aizstāt attīstības stratēģiju.

Visbeidzot, EESK iebilst pret valstu diferencēšanu atkarībā tikai no ienākumu rādītāja (IKP). Atteikšanās no nacionālā kopienākuma kritērija (kā tas ir vismazāk attīstīto valstu gadījumā) jaunattīstības valstu labākas diferencēšanas nolūkā ir daudzsološs pasākums, kas Eiropas Savienībai arī turpmāk būtu jāatbalsta starptautiskajos forumos. Tas ir temats, ko ES varētu pašlaik ierosināt diskusijā par Tūkstošgades attīstības mērķiem pēc 2015. gada un ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

1.4   Komiteja iesaka

EESK atgādina, ka ir svarīgi izstrādāt sui generis attīstības stratēģijas, kurās ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nolūkā būtu apvienotas iekšpolitikas un tirdzniecības politikas jomas. Iekšzemes pasākumi tiesiskas valsts stiprināšanai, tirgus darbības traucējumu novēršanai un ekonomiskās un cilvēku dzīves vides drošībai ir attīstības stratēģijas būtiska sastāvdaļa, un ja to nebūtu, tirdzniecības ieguldījums būtu nenozīmīgs un ierobežots, īpaši lauksaimniecības jomā.

Komiteja atkārtoti iesaka iekļaut ietekmes uz ilgtspējīgu attīstību novērtējumus plašākā tirdzniecības politikas seku novērtējuma ciklā, sākot no ex ante novērtējuma līdz ex post novērtējumam, ņemot vērā arī stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus.

EESK aicina Savienību jaunattīstības valstīm paredzētajā tirdzniecības stratēģijā vairāk ņemt vērā ILO 2012. jūnija secinājumus par sociālās aizsardzības minimumu.

EESK iesaka vispārīgajā brīvās tirdzniecības nolīgumu vērtēšanā, kas notiek, pamatojoties uz pastāvīgas uzraudzības procedūrām un ex post novērtējumu, ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības pasākumus un visos tirdzniecības nolīgumos iekļautajos ilgtspējīgas attīstības pasākumos paredzēt īpašas saistības par to, ka jāuzrauga un jāizvērtē nolīguma kopējā ietekme uz ilgtspējīgu attīstību.

EESK mudina Eiropas Savienību daudzpusējos forumos vairāk veicināt no muitas nodokļiem un kvotām brīvu piekļuvi produktiem, kas nāk no vismazāk attīstītajām valstīm. Savienība par vienu no prioritātēm varētu arī izvirzīt vismazāk attīstīto valstu rīcībspējas stiprināšanu sarunās par tirdzniecības nolīgumiem starp jaunattīstības valstīm.

EESK aicina Eiropas Savienību apsvērt Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) nākotni, ņemot vērā ieilgušo strupceļa situāciju. Komitejai vēlas, lai to iesaistītu šajās pārdomās, cerot, ka šajā procesā tiks labāk ņemtas vērā “vidus valstu” īpatnības.

2.   Secinājumi par starptautiskās tirdzniecības sadrumstalotības sekām

2.1   Kopš 2006. gada un pirmo reizi kopš rūpnieciskās revolūcijas lielāko daļu tirdzniecības aprites nodrošina jaunattīstības valstis. Pēdējos desmit gados vērojamas jaunattīstības valstu un attīstīto valstu ienākumu konverģences jeb tā dēvētās “iedzīšanas” pirmās pazīmes. Abi minētie faktori saistīti ar muitas barjeru likvidēšanu pasaulē un jaunietekmes valstu, īpaši Ķīnas, nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā. Rūpniecības preču tirdzniecība ģeogrāfiski pārvietojas uz Āziju. Lauksaimniecības preču tirdzniecība ģeogrāfiski pārvietojas uz Brazīliju. Vienlaikus mainās arī tirdzniecības struktūra — līdzās preču tirdzniecībai notiek arī pakalpojumu tirdzniecība; lielāko daļu pasaules tirdzniecības apjoma veido nevis galaprodukti, bet gan starpprodukti. Izšķir trīs valstu grupas. Vismazāk attīstītās valstis, kuru līdzdalība starptautiskajā tirdzniecībā ir ļoti maza, jaunietekmes valstis ar strauju izaugsmes tempu un starp abām iepriekš minētajām grupām ir tā dēvētās “vidus valstis”, kas lielākoties ir jaunattīstības valstis.

2.2   Tomēr nesenie panākumi ekonomiskās “iedzīšanas” jomā slēpj būtiskas atšķirības attiecībā uz dažādu valstu konverģences līmeni; zemākais līmenis ir tām jaunattīstības valstīm, kuras nav jaunietekmes valstis. Šajā aspektā tirdzniecības apjoms starp visnabadzīgākajām valstīm un citām valstīm ir nevienmērīgs. Lai arī katra valsts gūst labumu no tirdzniecības, dažām specializācijām ir lielāka pievienotā vērtība nekā pārējām, un (relatīvi) mazāk rentablas specializācijas joprojām raksturīgas visnabadzīgākajām valstīm. Tirdzniecība tajās orientēta uz to, lai izmantotu ierobežotos kalnrūpniecības resursus un tropiskās lauksaimniecības produktus, kas tām sniedz neapstrīdamas priekšrocības tirdzniecībā, bet laika gaitā to cena pazeminās salīdzinājumā ar rūpniecības ražojumu un pakalpojumu cenu.

2.3   Pastāvīgais kalnrūpniecības un lauksaimniecības izejvielu cenu kāpums, kas izskaidrojams, piemēram, ar jaunietekmes valstu pieprasījuma palielināšanos, sākumā šķiet labvēlīgs šos produktus eksportējošām jaunattīstības valstīm, taču tas var vēl vairāk nostiprināt šo valstu primāro specializāciju un pakļaut tās “izejvielu atkarībai” (zems noturīgums pret satricinājumiem, eksporta ienākumu un valsts budžeta nestabilitāte, tendence veidot rentes un finansēt bruņotus konfliktus), maiņas kursa pārāk augsta novērtējuma (Dutch disease) un zemes piesavināšanās faktoriem. Lai panāktu ekonomikas ilgtspējīgu attīstību, ir jādažādo eksporta preču klāsts. Tomēr tirgus var nostiprināt jaunattīstības valstu ekonomikas vēsturisko atkarību no minētajiem produktiem.

2.4   Ekonomiskā “iedzīšana” palielina nevienlīdzību arī vienas valsts robežās. Valsts uzdevums ir nodrošināt, ka no tirdzniecības gūtos ienākumus taisnīgi pārdala visās ekonomikas nozarēs un visos reģionos. No tirdzniecības un izaugsmes gūtie ienākumi spontāni netiek pārdalīti visiem ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši nestabilākajiem ekonomikas sektoriem. Tāpēc ir svarīgi izstrādāt sui generis attīstības stratēģijas, kurās kopīgas izaugsmes nolūkā būtu apvienotas iekšpolitikas un tirdzniecības politikas jomas. Otrs nelabvēlīgs faktors ir jaunattīstības valstu ierobežotā nodokļu bāze un ierobežotās budžeta iespējas.

2.5   Tāpat kā tirdzniecība, kuras ģeogrāfiskajā izkārtojumā un struktūrā notiek izmaiņas, mainās arī rūpniecības un tirdzniecības politika. Pēdējos desmit gados jaunattīstības valstu līdzdalība starptautiskajā tirdzniecībā ir mainījusies gan tādēļ, ka samazinājies tirdzniecības preferenču skaits, gan tādēļ, ka palielinājies reģionālo un daudzpusējo nolīgumu skaits. Komisijas darba dokumentā secināts, ka vismazāk attīstītās valstis aizvien tiek atstumtas no starptautiskās tirdzniecības aprites. 2002. gada paziņojumā izvēlētā pieeja, kuras mērķis bija noslēgt Dohas sarunas par attīstību, izrādījās nepietiekama, lai būtiski palielinātu vismazāk attīstīto valstu iesaisti starptautiskajā tirdzniecībā; gandrīz visa tirdzniecības aprite notiek bez šo valstu līdzdalības.

2.6   Pašlaik konkurence vērojama nevis uz robežām, bet pašā valstī. Izņemot dažas tarifa pozīcijas, tirdzniecību galvenokārt kavē tādi beztarifu šķēršļi kā standarti, kodeksi, subsīdijas un noteikumi. Šajā sakarā BRICS valstu iesaistīšanās starptautiskajā tirdzniecībā ir ne tik daudz tirdzniecības liberalizācijas nopelns, cik skaidru, plānotu, piemērotu un neatkarīgu attīstības stratēģiju, kurās mērķtiecīga valsts politika apvienota ar tirgu stimulēšanas pasākumiem, nopelns. Savukārt attīstības stratēģijas un plānošanas trūkums globalizācijas apstākļos norāda uz trešo nevienlīdzības aspektu, kas skar vismazāk attīstītās valstis.

2.7   Mūsdienu tirdzniecībā vismazāk attīstītās valstis saskaras ar trim šādiem nevienlīdzības aspektiem: nevienlīdzīgi ienākumi tirdzniecības specializācijas dēļ, nevienlīdzība attiecībā uz iespējām finansēt ekoloģisku un iekļaujošu izaugsmi, nevienlīdzība attiecībā uz politisko spēju izstrādāt, plānot un vadīt attīstības stratēģiju. Šie nevienlīdzības aspekti ir savstarpēji saistīti un vērsīsies plašumā, ja nebūs atbilstīgas kopējas rīcības, kurā apvienoti tirdzniecības, ieguldījumu un attīstības sadarbības politikas pasākumi, kā tas ierosināts Tūkstošgades attīstības mērķu astotajā mērķī.

3.   Nepieciešamība izstrādāt stratēģijai “Eiropa 2020” atbilstīgu stratēģisku ES redzējumu mainīgā pasaulē

3.1   Komisijas paziņojumā par tirdzniecību, izaugsmi un attīstību apstiprināti 2002. gada paziņojuma galvenie aspekti, taču uzsvērta arī nepieciešamība piemērot diferencētu pieeju jaunattīstības valstīm, lai virzītu palīdzību uz valstīm, kurām tā vajadzīga visvairāk. Ņemot vērā šādu apsvērumu, Komisija šim gadu desmitam izvirzījusi sešas prioritātes: mērķtiecīgākas tirdzniecības preferences, efektīvāks atbalsts tirdzniecībai, ārvalstu tiešo investīciju veicināšana un aizsardzība, katras konkrētās valsts ienākumiem pielāgotas sarunas par visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, labas pārvaldības veicināšana (ilgtspējīgu attīstību ieskaitot) un neaizsargātāko valstu noturības stiprināšana pret ārējiem un iekšējiem satricinājumiem.

3.2   EESK atbalsta šādas turpmākās prioritātes, taču uzsver, ka tās tikai daļēji atbilst trim galvenajiem mūsdienu izaicinājumiem attīstības jomā. Jaunais paziņojums par tirdzniecību, izaugsmi un attīstību balstīts uz svarīgiem materiāliem, kas apkopoti 2011. gadā rīkotās vērienīgās publiskās apspriešanās laikā, un uzskatāms par vairāku ģenerāldirektorātu efektīvas sadarbības piemēru. Tas papildina paziņojumu “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises”, kas vēl aizvien veido pamatu saiknei starp tirdzniecību un stratēģiju “Eiropa 2020”. Lai arī minētajā paziņojumā iekļauti tādi progresīvi jauninājumi kā aizvien izteiktāka diferencēšana starp jaunattīstības valstīm un lielāka interese par privātā sektora dalībniekiem, tomēr tajā trūkst atjaunināta perspektīva redzējuma attiecībā uz saikni starp tirdzniecību un attīstību.

3.3   Kā uzsvērts paziņojumā un pirms tam veiktajā pētījumā, integrācija pasaules tirgū nav ne pašmērķis, ne arī pietiekams attīstību veicinošs faktors. Tirdzniecības liberalizāciju un piekļuvi tirgum nevar uzskatīt par attīstības stratēģiju, tās ir tikai šīs stratēģijas sastāvdaļas. Iekšzemes pasākumi tiesiskas valsts stiprināšanai, tirgus darbības traucējumu novēršanai un ekonomiskās un cilvēku dzīves vides drošībai ir attīstības stratēģijas neatņemama sastāvdaļa un priekšnosacījums tam, lai gūtu labumu no tirdzniecības, īpaši lauksaimniecības jomā.

3.4   Tā kā nebija kopīga redzējuma attīstībai, ar Eiropas Savienības pieņemtajām politiskajām iniciatīvām, kas paredz ārējiem tirgiem nodrošināt priviliģētu piekļuvi (piemēram, vispārēja preferenču sistēma un Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi), nav izdevies panākt gaidīto izaugsmes kāpumu. Vislielākā problēma saistīta nevis ar pieticīgo saimniecisko labumu, ko jaunattīstības valstis guvušas no šīm iniciatīvām, bet gan ar šajās iniciatīvās iesaistīto jaunattīstības valstu nepietiekamo politisko gribu. Savienībai vajadzētu skaidrāk norādīt, kādu konkrētu labumu ES un tās partnervalstīm dos tarifu un beztarifu šķēršļu mazināšana. Visbeidzot, attiecībā uz ĀKK valstīm Savienībai jāīsteno saskaņota ārpolitika, kurā par prioritāti noteikta tirdzniecības reģionālā dimensija (3), jo minētajās valstīs attīstības un izaugsmes politika ir valsts kompetencē.

3.5   Tāda pati situācija vērojama arī daudzpusējo attiecību līmenī. Sarunās par klimata pārmaiņām jaunattīstības valstis un, konkrēti, tās jaunattīstības valstis, kuras nav jaunietekmes valstis, ir iesaistījušās attiecīgo problēmjautājumu risināšanā, turpretī minēto valstu politiskā iesaistīšanās Dohas sarunu kārtā ir niecīga vai tās vispār nav iesaistītas sarunās. Tirdzniecības atbalstu saņemošo valstu prioritātes un vajadzības nav precīzi noteiktas, jo šo valstu politiskā rīcībspēja un politiskie apstākļi nav pietiekami, lai izstrādātu efektīvas attīstības stratēģijas.

3.6   Starptautiskā attīstības sadarbība, kurā iesaistīta Eiropas Savienība, ir veidota pēc idejas par suverēnu valstu nolīgumiem. Taču praksē šādu diplomātiju īsteno attiecībās ar vājām valstīm, kuru rīcībspēja ir ierobežota. Tā rezultātā mūsdienās tirdzniecība nav pietiekami ņemta vērā ne attīstības stratēģijās, ne palīdzības programmu plānošanā. Atjaunināta redzējuma izstrādei jākļūst par prioritāti gan Savienībai, gan tās partnervalstīm, turklāt šajā nolūkā jāstiprina partnervalstu rīcībspēja. Valstu politikas pasākumu īstenošanai ir izšķiroša nozīme, lai tirdzniecība kļūtu par vienu no attīstības faktoriem. Īstermiņā ES rīcība tirdzniecības jomā attīstības veicināšanas nolūkā jābalsta uz pragmatismu, izpēti un izmēģinājumiem, veicinot tādējādi stratēģijai “Eiropa 2020” atbilstīga jauna redzējuma izstrādi.

4.   Pragmatiska pieeja tirdzniecībai un ieguldījumiem, lai veicinātu jaunu redzējumu attīstībai

4.1   Tirdzniecības ietekmes uzraudzīšanas un vērtēšanas iespēju un sistēmu radīšana

| 4.1.1 | Tā kā tirdzniecību un attīstību vieno empīriska saikne, tirdzniecības politikas jomā jāizstrādā pragmatiska pieeja, kurā būtu paredzēta eksperimentēšana un apmācība. Iepriekš nevar paredzēt, vai attiecīgais tirdzniecības nolīgums veicinās attīstību vai ne. EESK atkārtoti norāda uz iepriekš izstrādātajā atzinumā minēto ieteikumu iekļaut ilgtspējas ietekmes novērtējumus plašākā tirdzniecības politikas seku novērtējumā — no ex ante līdz ex post —, kurā tiktu ņemti vērā ES līmenī izvirzītie stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi. |
| --- | --- |

4.1.1

Tā kā tirdzniecību un attīstību vieno empīriska saikne, tirdzniecības politikas jomā jāizstrādā pragmatiska pieeja, kurā būtu paredzēta eksperimentēšana un apmācība. Iepriekš nevar paredzēt, vai attiecīgais tirdzniecības nolīgums veicinās attīstību vai ne. EESK atkārtoti norāda uz iepriekš izstrādātajā atzinumā minēto ieteikumu iekļaut ilgtspējas ietekmes novērtējumus plašākā tirdzniecības politikas seku novērtējumā — no ex ante līdz ex post —, kurā tiktu ņemti vērā ES līmenī izvirzītie stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi.

| 4.1.2 | Uzraudzībai un novērtēšanai ir īpaši svarīga nozīme, lai uzlabotu tirdzniecības nolīgumus papildinošas politikas rezultātus, regulāri to pārskatot. Tikpat svarīga nozīme uzraudzībai un novērtēšanai ir pasākumos saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, turklāt EESK vēlreiz norāda, ka šie pasākumi jāiekļauj visos Savienības tirdzniecības nolīgumos. EESK iesaka vispārīgajā brīvās tirdzniecības nolīgumu vērtēšanā, kas notiek, pamatojoties uz pastāvīgas uzraudzības procedūrām un ex post novērtējumu, ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības pasākumus un jau saskaņotajos ilgtspējīgas attīstības pasākumos paredzēt īpašas saistības par to, ka jāuzrauga un jāizvērtē nolīguma kopējā ietekme uz ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

4.1.2

Uzraudzībai un novērtēšanai ir īpaši svarīga nozīme, lai uzlabotu tirdzniecības nolīgumus papildinošas politikas rezultātus, regulāri to pārskatot. Tikpat svarīga nozīme uzraudzībai un novērtēšanai ir pasākumos saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, turklāt EESK vēlreiz norāda, ka šie pasākumi jāiekļauj visos Savienības tirdzniecības nolīgumos. EESK iesaka vispārīgajā brīvās tirdzniecības nolīgumu vērtēšanā, kas notiek, pamatojoties uz pastāvīgas uzraudzības procedūrām un ex post novērtējumu, ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības pasākumus un jau saskaņotajos ilgtspējīgas attīstības pasākumos paredzēt īpašas saistības par to, ka jāuzrauga un jāizvērtē nolīguma kopējā ietekme uz ilgtspējīgu attīstību.

| 4.1.3 | Regulāri novērtējot, cik efektīvi ir tirdzniecības atbalsta pasākumi un dažādi tirgus pieejamības noteikumi, kurus ES ierosinājusi jaunattīstības valstīm (īpaša un diferencēta pieeja, Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN), vispārēja preferenču sistēma u. c.), un kāda ir to ietekme, varēs konsolidēt šobrīd svarīgākos Savienības politikas aspektus. Zinātnisks un neatkarīgs ietekmes novērtējums ir pamats, lai pārstrādātu oficiālās attīstības palīdzības politiku. Lai arī 2010. gadā summa pārsniedza 10 miljardus EUR, atbalsts tirdzniecībai būtu efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja tiktu izstrādāti rādītāji, kas ļautu izvērtēt tā ietekmi. |
| --- | --- |

4.1.3

Regulāri novērtējot, cik efektīvi ir tirdzniecības atbalsta pasākumi un dažādi tirgus pieejamības noteikumi, kurus ES ierosinājusi jaunattīstības valstīm (īpaša un diferencēta pieeja, Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN), vispārēja preferenču sistēma u. c.), un kāda ir to ietekme, varēs konsolidēt šobrīd svarīgākos Savienības politikas aspektus. Zinātnisks un neatkarīgs ietekmes novērtējums ir pamats, lai pārstrādātu oficiālās attīstības palīdzības politiku. Lai arī 2010. gadā summa pārsniedza 10 miljardus EUR, atbalsts tirdzniecībai būtu efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja tiktu izstrādāti rādītāji, kas ļautu izvērtēt tā ietekmi.

| 4.1.4 | Papildus vispārējai preferenču sistēmai netiek izmantotas citas iespējas, no kurām jaunattīstības valstis varētu gūt labumu. Tāpat kā iepriekš izstrādātā atzinumā, EESK atbalsta jebkuru ES iniciatīvu, kuras mērķis ir mudināt jaunattīstības valstis izmantot pārtikas nodrošinājuma sistēmas. Daudzpusējās, reģionālās un divpusējās sadarbības ietvaros ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt šīm valstīm paredzēto tirdzniecības instrumentu izmantošanas iespējas, piemēram, aizsardzības pasākumus, kas tām ļautu gan atbilstoši rīkoties gadījumos, kad ievērojams importa apjoma pieaugums apdraud vietējo pārtikas produktu ražošanu (4), gan arī izvērtēt rezultātus. |
| --- | --- |

4.1.4

Papildus vispārējai preferenču sistēmai netiek izmantotas citas iespējas, no kurām jaunattīstības valstis varētu gūt labumu. Tāpat kā iepriekš izstrādātā atzinumā, EESK atbalsta jebkuru ES iniciatīvu, kuras mērķis ir mudināt jaunattīstības valstis izmantot pārtikas nodrošinājuma sistēmas. Daudzpusējās, reģionālās un divpusējās sadarbības ietvaros ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt šīm valstīm paredzēto tirdzniecības instrumentu izmantošanas iespējas, piemēram, aizsardzības pasākumus, kas tām ļautu gan atbilstoši rīkoties gadījumos, kad ievērojams importa apjoma pieaugums apdraud vietējo pārtikas produktu ražošanu (4), gan arī izvērtēt rezultātus.

| 4.1.5 | EESK vēlreiz atkārto iepriekš izstrādātā atzinumā (5) minēto ieteikumu piešķirt līdzekļus un regulāru atbalstu, lai veicinātu godīgas tirdzniecības labāku uzraudzību, lielāku pārredzamību un uzticamību. EESK mudina regulāri novērtēt kāda konkrēta produkta aspektā ne tikai godīgas tirdzniecības ietekmi uz potenciālajiem labuma ieguvējiem, bet arī uz tiem, kuri attiecīgā produkta ražošanas reģionos negūst nekādu labumu. |
| --- | --- |

4.1.5

EESK vēlreiz atkārto iepriekš izstrādātā atzinumā (5) minēto ieteikumu piešķirt līdzekļus un regulāru atbalstu, lai veicinātu godīgas tirdzniecības labāku uzraudzību, lielāku pārredzamību un uzticamību. EESK mudina regulāri novērtēt kāda konkrēta produkta aspektā ne tikai godīgas tirdzniecības ietekmi uz potenciālajiem labuma ieguvējiem, bet arī uz tiem, kuri attiecīgā produkta ražošanas reģionos negūst nekādu labumu.

| 4.1.6 | Atbilstīgi 2010.–2013. gada darba programmai, kurā paredzēta attīstības veicināšanas politiku saskaņotība, jāizvērtē ES tirdzniecības instrumentu saskaņotība, jo īpaši attiecībā uz medikamentiem, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. EESK aicina Savienību jaunattīstības valstīm paredzētajā tirdzniecības stratēģijā vairāk ņemt vērā ILO 2012. jūnija secinājumus par sociālās aizsardzības minimumu. |
| --- | --- |

4.1.6

Atbilstīgi 2010.–2013. gada darba programmai, kurā paredzēta attīstības veicināšanas politiku saskaņotība, jāizvērtē ES tirdzniecības instrumentu saskaņotība, jo īpaši attiecībā uz medikamentiem, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. EESK aicina Savienību jaunattīstības valstīm paredzētajā tirdzniecības stratēģijā vairāk ņemt vērā ILO 2012. jūnija secinājumus par sociālās aizsardzības minimumu.

| 4.1.7 | EESK mudina plašāk uzraudzīt un izvērtēt tirdzniecību un ieguldījumus kavējošos šķēršļus, kas varētu kaitēt arī dažām jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

4.1.7

EESK mudina plašāk uzraudzīt un izvērtēt tirdzniecību un ieguldījumus kavējošos šķēršļus, kas varētu kaitēt arī dažām jaunattīstības valstīm.

| 4.1.8 | Lai apmācība un novērtēšana būtu efektīva un sekmētu attīstībai labvēlīgu tirdzniecības politikas reformu, apmācībā un novērtēšanā plašāk nekā līdz šim jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, jo īpaši tirdzniecības nolīgumu uzraudzības un ekonomisko partnerattiecību pasākumos. |
| --- | --- |

4.1.8

Lai apmācība un novērtēšana būtu efektīva un sekmētu attīstībai labvēlīgu tirdzniecības politikas reformu, apmācībā un novērtēšanā plašāk nekā līdz šim jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, jo īpaši tirdzniecības nolīgumu uzraudzības un ekonomisko partnerattiecību pasākumos.

4.2   Atbalsts jaunattīstības valstu privātā sektora dalībniekiem

| 4.2.1 | EESK norāda, ka paziņojumā uzsvērta privātā sektora dalībnieku — jo īpaši mazo lauksaimnieku un mazo uzņēmēju, kas veido daudzu jaunattīstības valstu ekonomikas pamatstruktūru — svarīgā nozīme. Komiteja uzsver, ka jāveicina atbildīga uzņēmējdarbība un privātā un publiskā sektora partnerība un jāatzīst dažādi uzņēmējdarbības veidi, piemēram, kooperatīvi, savstarpējās sabiedrības un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi (6). Komiteja arī uzskata, ka ir svarīgi izveidot drošu ieguldījumu vidi, stabilas uzņēmējdarbības tiesības, taisnīgu nodokļu sistēmu, efektīvu un prognozējamu juridisko sistēmu, kas garantē valsts un ārvalstu ieguldījumu tiesisko noteiktību. EESK uzsver, ka e-komercijas infrastruktūrai un pakalpojumiem ir liela nozīme stratēģijā, kuras mērķis ir stiprināt un dažādot eksporta piedāvājumu (*** ANO Tirdzniecības un attīstības konference). |
| --- | --- |

4.2.1

EESK norāda, ka paziņojumā uzsvērta privātā sektora dalībnieku — jo īpaši mazo lauksaimnieku un mazo uzņēmēju, kas veido daudzu jaunattīstības valstu ekonomikas pamatstruktūru — svarīgā nozīme. Komiteja uzsver, ka jāveicina atbildīga uzņēmējdarbība un privātā un publiskā sektora partnerība un jāatzīst dažādi uzņēmējdarbības veidi, piemēram, kooperatīvi, savstarpējās sabiedrības un citi sociālās ekonomikas uzņēmumi (6). Komiteja arī uzskata, ka ir svarīgi izveidot drošu ieguldījumu vidi, stabilas uzņēmējdarbības tiesības, taisnīgu nodokļu sistēmu, efektīvu un prognozējamu juridisko sistēmu, kas garantē valsts un ārvalstu ieguldījumu tiesisko noteiktību. EESK uzsver, ka e-komercijas infrastruktūrai un pakalpojumiem ir liela nozīme stratēģijā, kuras mērķis ir stiprināt un dažādot eksporta piedāvājumu (*** ANO Tirdzniecības un attīstības konference).

| 4.2.2 | EESK atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir gan veicināt mazo lauksaimnieku un mazo uzņēmēju piekļuvi tirdzniecības atbalstam, lai viņi varētu gūt labumu no tirdzniecības, gan arī atbalstīt politiku, kas sekmētu neoficiālās uzņēmējdarbības pāreju uz reģistrētu uzņēmējdarbību. Šajā sakarā EESK norāda, ka joprojām aktuāli ir ILO un PTO kopīgi veiktā pētījuma (7) secinājumi, ka nedeklarēta darba lielais īpatsvars jaunattīstības valstīs neļauj tām izmantot liberalizētas tirdzniecības iespējas un pārejas periodā pakļauj darba ņēmējus nabadzībai. Pasākumi sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai un atbalsts sieviešu nodarbinātībai sekmēs pāreju no nedeklarētas uzņēmējdarbības uz reģistrētu uzņēmējdarbību. Korupcijas apkarošana un infrastruktūras izveide arī turpmāk būs prioritāri jautājumi. Varētu izmantot pieredzi, kas gūta pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru sadarbībā cīņai ar korupciju EUROMED partnerattiecību ietvaros. |
| --- | --- |

4.2.2

EESK atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir gan veicināt mazo lauksaimnieku un mazo uzņēmēju piekļuvi tirdzniecības atbalstam, lai viņi varētu gūt labumu no tirdzniecības, gan arī atbalstīt politiku, kas sekmētu neoficiālās uzņēmējdarbības pāreju uz reģistrētu uzņēmējdarbību. Šajā sakarā EESK norāda, ka joprojām aktuāli ir ILO un PTO kopīgi veiktā pētījuma (7) secinājumi, ka nedeklarēta darba lielais īpatsvars jaunattīstības valstīs neļauj tām izmantot liberalizētas tirdzniecības iespējas un pārejas periodā pakļauj darba ņēmējus nabadzībai. Pasākumi sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanai un atbalsts sieviešu nodarbinātībai sekmēs pāreju no nedeklarētas uzņēmējdarbības uz reģistrētu uzņēmējdarbību. Korupcijas apkarošana un infrastruktūras izveide arī turpmāk būs prioritāri jautājumi. Varētu izmantot pieredzi, kas gūta pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru sadarbībā cīņai ar korupciju EUROMED partnerattiecību ietvaros.

| 4.2.3 | Attiecībā uz atbalstu privātā sektora dalībniekiem, neatkarīgi no uzņēmējdarbības veida, jāuzlabo ES atbalsta priekšrocības salīdzinājumā ar citu valstisko un daudzpusējo struktūru sniegto atbalstu, lai palielinātu Savienības tirdzniecības atbalsta pasākumu efektivitāti, jo īpaši tāpēc, ka palielinās tirdzniecības aprite starp jaunattīstības valstīm. Savienībai jānodrošina cilvēkresursi ES delegācijām trešās valstīs atbilstīgi izvirzītajiem uzdevumiem un plašāk jāiesaista minētās delegācijas vietējās pieredzes uzkrāšanā. |
| --- | --- |

4.2.3

Attiecībā uz atbalstu privātā sektora dalībniekiem, neatkarīgi no uzņēmējdarbības veida, jāuzlabo ES atbalsta priekšrocības salīdzinājumā ar citu valstisko un daudzpusējo struktūru sniegto atbalstu, lai palielinātu Savienības tirdzniecības atbalsta pasākumu efektivitāti, jo īpaši tāpēc, ka palielinās tirdzniecības aprite starp jaunattīstības valstīm. Savienībai jānodrošina cilvēkresursi ES delegācijām trešās valstīs atbilstīgi izvirzītajiem uzdevumiem un plašāk jāiesaista minētās delegācijas vietējās pieredzes uzkrāšanā.

| 4.2.4 | Profesionālās organizācijas, kas ļoti aktīvi darbojas privātajā sektorā, var sniegt būtisku ieguldījumu, lai apzinātu partnervalstu vajadzības sadarbības jomā. Ar EESK starpniecību veiktā tiešāka apspriešanās ar minētajām organizācijām varētu tuvināt sadarbības piedāvājumu un pieprasījumu. Līdz šim paveiktais — sarunas par EPN un Pasaules Bankas vadībā izstrādātie stratēģiskie plāni nabadzības mazināšanai —, ir palīdzējis stiprināt un strukturēt jaunattīstības valstu profesionālās organizācijas. |
| --- | --- |

4.2.4

Profesionālās organizācijas, kas ļoti aktīvi darbojas privātajā sektorā, var sniegt būtisku ieguldījumu, lai apzinātu partnervalstu vajadzības sadarbības jomā. Ar EESK starpniecību veiktā tiešāka apspriešanās ar minētajām organizācijām varētu tuvināt sadarbības piedāvājumu un pieprasījumu. Līdz šim paveiktais — sarunas par EPN un Pasaules Bankas vadībā izstrādātie stratēģiskie plāni nabadzības mazināšanai —, ir palīdzējis stiprināt un strukturēt jaunattīstības valstu profesionālās organizācijas.

| 4.2.5 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas uzsvērto ideju, ka uzņēmumu sociālā atbildība ir viens no faktoriem, kas veicina godīgas konkurences apstākļus pasaules mērogā kā tirdzniecības, tā arī ieguldījumu jomā. Noskaidrots, ka ar starptautiskajiem pamatnolīgumiem, kuri attiecas arī uz apakšuzņēmējiem, Eiropas lielie uzņēmumi ir bijuši pirmie, kas tirdzniecībā ieviesuši sociālos, vides un labas pārvaldības standartus. Tāpēc aicinājums ievērot ESAO pamatnostādnes ir labs priekšlikums, kura priekšrocība ir tā, ka tajā ietverta sūdzību procedūra strīdu gadījumā. Turklāt šajās pamatnostādnēs, kas būtu vispārēji jāpiemēro, ir paredzēts, ka katru gadu jāpublicē atbilstīga, ticama un pārbaudāma informācija par uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.2.5

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas uzsvērto ideju, ka uzņēmumu sociālā atbildība ir viens no faktoriem, kas veicina godīgas konkurences apstākļus pasaules mērogā kā tirdzniecības, tā arī ieguldījumu jomā. Noskaidrots, ka ar starptautiskajiem pamatnolīgumiem, kuri attiecas arī uz apakšuzņēmējiem, Eiropas lielie uzņēmumi ir bijuši pirmie, kas tirdzniecībā ieviesuši sociālos, vides un labas pārvaldības standartus. Tāpēc aicinājums ievērot ESAO pamatnostādnes ir labs priekšlikums, kura priekšrocība ir tā, ka tajā ietverta sūdzību procedūra strīdu gadījumā. Turklāt šajās pamatnostādnēs, kas būtu vispārēji jāpiemēro, ir paredzēts, ka katru gadu jāpublicē atbilstīga, ticama un pārbaudāma informācija par uzņēmumiem.

4.3   Pasaules mēroga pārvaldības reformas sagatavošana

| 4.3.1 | Sadarbības piedāvājumu tirdzniecības un attīstības jomā vajadzētu paplašināt, iekļaujot tajā jaunietekmes valstis līdzās ESAO dalībvalstīm, kas tradicionāli sniedz oficiālo attīstības palīdzību un veicina priviliģētu piekļuvi tirgiem. Mūsdienās visplašākās iespējas ir saistītas ar jaunietekmes valstīm. EESK īpaši rosina Eiropas Savienību gan daudzpusējos forumos (it sevišķi G20 ietvaros), gan divpusējās attiecībās ar jaunietekmes valstīm vairāk sekmēt vismazāk attīstīto valstu produktu reālu piekļuvi tirgum — piekļuvi bez muitas nodokļiem un kvotām. Savienība par vienu no prioritātēm varētu arī izvirzīt vismazāk attīstīto valstu rīcībspējas stiprināšanu sarunās par tirdzniecības nolīgumiem starp jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

4.3.1

Sadarbības piedāvājumu tirdzniecības un attīstības jomā vajadzētu paplašināt, iekļaujot tajā jaunietekmes valstis līdzās ESAO dalībvalstīm, kas tradicionāli sniedz oficiālo attīstības palīdzību un veicina priviliģētu piekļuvi tirgiem. Mūsdienās visplašākās iespējas ir saistītas ar jaunietekmes valstīm. EESK īpaši rosina Eiropas Savienību gan daudzpusējos forumos (it sevišķi G20 ietvaros), gan divpusējās attiecībās ar jaunietekmes valstīm vairāk sekmēt vismazāk attīstīto valstu produktu reālu piekļuvi tirgum — piekļuvi bez muitas nodokļiem un kvotām. Savienība par vienu no prioritātēm varētu arī izvirzīt vismazāk attīstīto valstu rīcībspējas stiprināšanu sarunās par tirdzniecības nolīgumiem starp jaunattīstības valstīm.

| 4.3.2 | EESK uzsver, ka jādara viss iespējamais, lai pabeigtu Dohas sarunu kārtu, vismaz noslēdzot sākotnēju, vienīgi vismazāk attīstītajām valstīm labvēlīgu nolīgumu, kurā ietvertas plašas līdzekļu devēju saistības neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav Attīstības palīdzības komitejas (DAC) locekļi. EESK atkārto savu vēlmi, lai 2015. gads — Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanas termiņš — būtu noteikts par starptautiskās sadarbības gadu. Līdztekus konsultācijām Komiteja izstrādās atzinumu par TAM mērķu īstenošanas rezultātiem un perspektīvām, ko pavēra Rio+20 augstākā līmeņa sanāksme. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK uzsver, ka jādara viss iespējamais, lai pabeigtu Dohas sarunu kārtu, vismaz noslēdzot sākotnēju, vienīgi vismazāk attīstītajām valstīm labvēlīgu nolīgumu, kurā ietvertas plašas līdzekļu devēju saistības neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav Attīstības palīdzības komitejas (DAC) locekļi. EESK atkārto savu vēlmi, lai 2015. gads — Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) īstenošanas termiņš — būtu noteikts par starptautiskās sadarbības gadu. Līdztekus konsultācijām Komiteja izstrādās atzinumu par TAM mērķu īstenošanas rezultātiem un perspektīvām, ko pavēra Rio+20 augstākā līmeņa sanāksme.

| 4.3.3 | Jāatzīmē, ka ES tirdzniecības un attīstības stratēģija nav orientēta vienīgi uz ciešāku sadarbību ar jaunietekmes valstīm un vismazāk attīstīto valstu ražojumu beznodokļu piekļuvi tirgum. Papildus abām valstu grupām jaunattīstības valstis, kas nav jaunietekmes valstis, vai “vidus valstis”, kuras nav jaunietekmes valstis, ir partneri, ar kurām Eiropas Savienībai varētu veidoties kopīgas intereses. Tās varētu būt nopietni sabiedrotie labākas pārvaldības — svarīgākā Savienības mērķa — veicināšanā. Tā kā galvenā uzmanība ir pievērsta valstīm, kurām palīdzība vajadzīga visvairāk, paziņojumā nav izklāstīta skaidra stratēģija, kas neaprobežotos vienīgi ar stingrāku vispārējo referenču sistēmu. |
| --- | --- |

4.3.3

Jāatzīmē, ka ES tirdzniecības un attīstības stratēģija nav orientēta vienīgi uz ciešāku sadarbību ar jaunietekmes valstīm un vismazāk attīstīto valstu ražojumu beznodokļu piekļuvi tirgum. Papildus abām valstu grupām jaunattīstības valstis, kas nav jaunietekmes valstis, vai “vidus valstis”, kuras nav jaunietekmes valstis, ir partneri, ar kurām Eiropas Savienībai varētu veidoties kopīgas intereses. Tās varētu būt nopietni sabiedrotie labākas pārvaldības — svarīgākā Savienības mērķa — veicināšanā. Tā kā galvenā uzmanība ir pievērsta valstīm, kurām palīdzība vajadzīga visvairāk, paziņojumā nav izklāstīta skaidra stratēģija, kas neaprobežotos vienīgi ar stingrāku vispārējo referenču sistēmu.

| 4.3.4 | Atteikšanās no nacionālā kopienākuma kā vienīgā kritērija (kā tas ir vismazāk attīstīto valstu gadījumā) jaunattīstības valstu labākas diferencēšanas nolūkā ir pilnveidojams un daudzsološs pasākums, kas ļauj uzlabot īpašas un diferencētas pieejas efektivitāti un atbalstu tirdzniecībai. Tas ir temats, ko ES varētu ierosināt diskusijā par Tūkstošgades attīstības mērķiem pēc 2015. gada un ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

4.3.4

Atteikšanās no nacionālā kopienākuma kā vienīgā kritērija (kā tas ir vismazāk attīstīto valstu gadījumā) jaunattīstības valstu labākas diferencēšanas nolūkā ir pilnveidojams un daudzsološs pasākums, kas ļauj uzlabot īpašas un diferencētas pieejas efektivitāti un atbalstu tirdzniecībai. Tas ir temats, ko ES varētu ierosināt diskusijā par Tūkstošgades attīstības mērķiem pēc 2015. gada un ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  “Tirdzniecība, izaugsme un attīstība. Tirdzniecības un ieguldījumu politikas pielāgošana valstīm, kurām ir visvairāk vajadzību” (COM(2012) 22 final).

1

(2)  “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” COM(2011) 637 final

2

(3)  Sk. Santodomingo deklarāciju, ĀKK un ES valstu ekonomikas un sociālās jomas pārstāvju 12. reģionālā semināra secinājumus, Santodomingo,2012. gada 5. un 6. jūlijā. http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-acp-eu-twelfth-regional-seminar-fd.24031.

3

(4)  EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un pasaules norises. Tirdzniecības politika kā stratēģijas “Eiropa 2020” galvenā sastāvdaļa” ”, COM(2010) 612 final, OV C 043, 15.2.2012.

4

(5)  EESK atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai: Ilgtspējīgas attīstības veicināšana — godīgās tirdzniecības un nevalstisku ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu nozīme”, COM(2009) 215 final, OV C 339, 14.12.2010.

5

(6)  EESK atzinums par tematu “Latīņamerikas sociālā ekonomika”, OV C 143, 22.5.2012.

6

(7)  PTO un ILO kopīgs pētījums “Globalizācija un nedeklarēta nodarbinātība jaunattīstības valstīs”, 2009. gads.

7

ILO

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/83

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009”

COM(2012) 298 final – 2012/0158 (COD)

2012/C 351/18

Galvenais ziņotājs:
  CURTIS kgs

Padome 2012. gada 5. jūlijā un Eiropas Parlaments 2012. gada 10. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009”

COM(2012) 298 final – 2012/0158 (COD).

Komitejas Birojs 2012. gada 10. jūlijā uzdeva Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (2012. gada 18. septembra sēdē) iecēla CURTIS kgu par galveno ziņotāju un ar 122 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Ņemot vērā to, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 1228/2009 paredzētie pagaidu tehniskie pasākumi vairs nebūs piemērojami pēc 2012. gada 31. decembra, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu nodrošināt juridisko noteiktību, līdz būs izstrādāta jauna tehnisko pasākumu pamatregula kā daļa no kopējās zivsaimniecības politikas reformas. |
| --- | --- |

1.1

Ņemot vērā to, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 1228/2009 paredzētie pagaidu tehniskie pasākumi vairs nebūs piemērojami pēc 2012. gada 31. decembra, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu nodrošināt juridisko noteiktību, līdz būs izstrādāta jauna tehnisko pasākumu pamatregula kā daļa no kopējās zivsaimniecības politikas reformas.

| 1.2 | Minētie tehniskie pasākumi ir būtiski ilgtspējīgas zvejas nodrošināšanai, un ir jāgarantē to nepārtrauktība. Šo pasākumu pārtraukšana pat uz laiku radītu negatīvu ietekmi uz krājumu saglabāšanos, kā arī uz ekosistēmu, kurā sastopamas jutīgas dziļūdens dzīvotnes, tostarp vairākām NATURA 2000 teritorijām. Pasākumu pārtraukšana nozīmētu arī to, ka vairs netiktu piemērotas vairākas pamatotas un akceptētas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 850/98 noteikumiem. |
| --- | --- |

1.2

Minētie tehniskie pasākumi ir būtiski ilgtspējīgas zvejas nodrošināšanai, un ir jāgarantē to nepārtrauktība. Šo pasākumu pārtraukšana pat uz laiku radītu negatīvu ietekmi uz krājumu saglabāšanos, kā arī uz ekosistēmu, kurā sastopamas jutīgas dziļūdens dzīvotnes, tostarp vairākām NATURA 2000 teritorijām. Pasākumu pārtraukšana nozīmētu arī to, ka vairs netiktu piemērotas vairākas pamatotas un akceptētas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 850/98 noteikumiem.

| 1.3 | Komiteja ierosina izmantot līdzšinējo metodi, proti, pagarināt Padomes Regulā (EK) Nr. 1288/2009 paredzēto pārejas posma tehnisko pasākumu piemērošanu vēl par 18 mēnešiem, nevis tos iekļaut Regulā (EK) Nr. 850/98. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja ierosina izmantot līdzšinējo metodi, proti, pagarināt Padomes Regulā (EK) Nr. 1288/2009 paredzēto pārejas posma tehnisko pasākumu piemērošanu vēl par 18 mēnešiem, nevis tos iekļaut Regulā (EK) Nr. 850/98.

2.   Priekšvēsture

| 2.1 | Komisija 2008. gada 4. jūnijā iesniedza priekšlikumu Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus (1), ar kuru bija plānots aizstāt Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un nodrošināt to tehnisko pasākumu pastāvīgu īstenošanu, ko kā pārejas posma pasākumus noteica ikgadējā regulā par zvejas iespējām. |
| --- | --- |

2.1

Komisija 2008. gada 4. jūnijā iesniedza priekšlikumu Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus (1), ar kuru bija plānots aizstāt Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un nodrošināt to tehnisko pasākumu pastāvīgu īstenošanu, ko kā pārejas posma pasākumus noteica ikgadējā regulā par zvejas iespējām.

| 2.2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izstrādāja atzinumu par minēto priekšlikumu un noteiktajā kārtībā to pieņēma Komitejas 451. plenārsesijā 2009. gada 25. februārī (2). |
| --- | --- |

2.2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izstrādāja atzinumu par minēto priekšlikumu un noteiktajā kārtībā to pieņēma Komitejas 451. plenārsesijā 2009. gada 25. februārī (2).

| 2.3 | Komisijas darbu ar regulu atbilstīgi regulas priekšlikumam 2009. gadā apgrūtināja sarunas par Lisabonas līguma pieņemšanu. |
| --- | --- |

2.3

Komisijas darbu ar regulu atbilstīgi regulas priekšlikumam 2009. gadā apgrūtināja sarunas par Lisabonas līguma pieņemšanu.

| 2.4 | Tomēr, ņemot vērā steidzamību, tika pieņemta Regula (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus (3). |
| --- | --- |

2.4

Tomēr, ņemot vērā steidzamību, tika pieņemta Regula (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus (3).

| 2.5 | Vienlaikus un kamēr 2009. gadā turpinājās Padomes regulas par tehniskajiem pasākumiem izskatīšana, pārstāja piemērot iepriekš minētās Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzētos pasākumus, jo bija beidzies to piemērošanas termiņš. |
| --- | --- |

2.5

Vienlaikus un kamēr 2009. gadā turpinājās Padomes regulas par tehniskajiem pasākumiem izskatīšana, pārstāja piemērot iepriekš minētās Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzētos pasākumus, jo bija beidzies to piemērošanas termiņš.

| 2.6 | Tādēļ un tiesiskās noteiktības, kā arī jūras resursu atbilstīgas saglabāšanas un pārvaldības nolūkā pieņēma Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (4), nodrošinot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā noteikto pagaidu tehnisko pasākumu turpināšanu 18 mēnešu pārejas posmā. |
| --- | --- |

2.6

Tādēļ un tiesiskās noteiktības, kā arī jūras resursu atbilstīgas saglabāšanas un pārvaldības nolūkā pieņēma Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (4), nodrošinot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā noteikto pagaidu tehnisko pasākumu turpināšanu 18 mēnešu pārejas posmā.

| 2.7 | Ņemot vērā Lisabonas līguma jaunās prasības, Komisija 2010. gadā atsauca 2008. gada priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.7

Ņemot vērā Lisabonas līguma jaunās prasības, Komisija 2010. gadā atsauca 2008. gada priekšlikumu.

| 2.8 | Ar Regulu (ES) Nr. 579/2011 pārejas posma pasākumu termiņu pagarināja vēl par 18 mēnešiem, jo vēl nebija rasta iespēja līdz 2011. gada 30. jūnijam iestrādāt tos spēkā esošajā tehnisko pasākumu Regulā (EK) Nr. 850/98 (vai jaunā regulā, ar ko aizstātu minēto regulu). |
| --- | --- |

2.8

Ar Regulu (ES) Nr. 579/2011 pārejas posma pasākumu termiņu pagarināja vēl par 18 mēnešiem, jo vēl nebija rasta iespēja līdz 2011. gada 30. jūnijam iestrādāt tos spēkā esošajā tehnisko pasākumu Regulā (EK) Nr. 850/98 (vai jaunā regulā, ar ko aizstātu minēto regulu).

| 2.9 | Komisija plāno pēc kopējās zivsaimniecības politikas reformas, kura patlaban tiek apspriesta, un saskaņā ar to pārskatīt Regulu (EK) Nr. 850/98. Tāpēc jaunu regulu par tehniskajiem pasākumiem nevar pagūt sagatavot, lai tā stātos spēkā līdz 2013. gada 1. janvārim. Tālab ir vajadzīgs risinājums, lai nodrošinātu to, ka pārejas posma tehniskie pasākumi paliek spēkā arī pēc 2012. gada 31. decembra, un iegūtu laiku jauna tehnisko pasākumu regulējuma izstrādei. |
| --- | --- |

2.9

Komisija plāno pēc kopējās zivsaimniecības politikas reformas, kura patlaban tiek apspriesta, un saskaņā ar to pārskatīt Regulu (EK) Nr. 850/98. Tāpēc jaunu regulu par tehniskajiem pasākumiem nevar pagūt sagatavot, lai tā stātos spēkā līdz 2013. gada 1. janvārim. Tālab ir vajadzīgs risinājums, lai nodrošinātu to, ka pārejas posma tehniskie pasākumi paliek spēkā arī pēc 2012. gada 31. decembra, un iegūtu laiku jauna tehnisko pasākumu regulējuma izstrādei.

| 2.10 | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir izstrādāts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas ir šā EESK atzinuma projekta temats un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98, lai tajā iekļautu minētos tehniskos pasākumus. |
| --- | --- |

2.10

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir izstrādāts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas ir šā EESK atzinuma projekta temats un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98, lai tajā iekļautu minētos tehniskos pasākumus.

3.   Piezīmes

| 3.1 | Priekšlikuma 34.b) pantā lielāku skaidrību radītu 3. punkta ievietošana aiz 1. punkta, proti, norādot izņēmumus uzreiz aiz vispārējā aizlieguma, kā tas darīts Regulā (EK) Nr. 43/2009, un tikai pēc tam minot prasību pēc īpašas atļaujas zvejošanai ar nostiprinātiem tīkliem (pašreizējā priekšlikuma 2. punkts). |
| --- | --- |

3.1

Priekšlikuma 34.b) pantā lielāku skaidrību radītu 3. punkta ievietošana aiz 1. punkta, proti, norādot izņēmumus uzreiz aiz vispārējā aizlieguma, kā tas darīts Regulā (EK) Nr. 43/2009, un tikai pēc tam minot prasību pēc īpašas atļaujas zvejošanai ar nostiprinātiem tīkliem (pašreizējā priekšlikuma 2. punkts).

| 3.2 | Jāpagarina Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 9.12. punktā minētā izņēmuma, kas ir spēkā līdz 2012. gada 31. decembrim, darbības laiks. 2011. gada pēdējā ceturksnī un 2012. gada pirmajā pusgadā vairāk nekā 600 m dziļumā veiktas izpētes programmas rezultāti liecina, ka haizivju piezvejas līmenis ir zems. Tāpēc šis izņēmums jāattiecina uz žaunu tīklu kuģu floti jūrasvelnu zvejai, līdzko Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja būs apstiprinājusi ziņojumu. |
| --- | --- |

3.2

Jāpagarina Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 9.12. punktā minētā izņēmuma, kas ir spēkā līdz 2012. gada 31. decembrim, darbības laiks. 2011. gada pēdējā ceturksnī un 2012. gada pirmajā pusgadā vairāk nekā 600 m dziļumā veiktas izpētes programmas rezultāti liecina, ka haizivju piezvejas līmenis ir zems. Tāpēc šis izņēmums jāattiecina uz žaunu tīklu kuģu floti jūrasvelnu zvejai, līdzko Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja būs apstiprinājusi ziņojumu.

| 3.3 | Priekšlikumā nav atspoguļots Regulas (EK) Nr. 43/2009, kas piemērojama līdz 2012. gada 31. decembrim, III pielikuma 1., 2., 4., 5.a), 5.b), 5.c), 5.d), 17. un 18. punkts. Komisija ir norādījusi, ka 5.a), 5.c) un 5.d) punkts kopš 2010. gada 1. janvāra ir lieks; 1. punkts un 2. punkts ir svītroti, un pēc Dānijas lūguma netiks atkārtoti iekļauti; 17. punkts un 18. punkts ir iekļauti priekšlikumā attiecīgi 6. un 3. punktā. |
| --- | --- |

3.3

Priekšlikumā nav atspoguļots Regulas (EK) Nr. 43/2009, kas piemērojama līdz 2012. gada 31. decembrim, III pielikuma 1., 2., 4., 5.a), 5.b), 5.c), 5.d), 17. un 18. punkts. Komisija ir norādījusi, ka 5.a), 5.c) un 5.d) punkts kopš 2010. gada 1. janvāra ir lieks; 1. punkts un 2. punkts ir svītroti, un pēc Dānijas lūguma netiks atkārtoti iekļauti; 17. punkts un 18. punkts ir iekļauti priekšlikumā attiecīgi 6. un 3. punktā.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2008) 324 final.

1

(2)  OV C 218, 11.09.2009.

2

(3)  OV L 22, 26.01.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.

4

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/85 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/85

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par uzskaites noteikumiem un rīcības plāniem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību”

COM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD)

un

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektora iekļaušana Savienības saistībās klimata pārmaiņu jomā” ”

COM(2012) 94 final

2012/C 351/19

Ziņotājs:
  Ludvik JÍROVEC

Eiropas Komisija 2012. gada 12. martā, Eiropas Parlaments 2012. gada 15. martā un Eiropas Savienības Padome 2012. gada 26. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

| | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par uzskaites noteikumiem un rīcības plāniem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību”,
  COM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD)
  un |
| --- | --- |

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par uzskaites noteikumiem un rīcības plāniem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību”,

COM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD)

un

| | “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektora iekļaušana Savienības saistībās klimata pārmaiņu jomā” ”,
  COM(2012) 94 final. |
| --- | --- |

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektora iekļaušana Savienības saistībās klimata pārmaiņu jomā” ”,

COM(2012) 94 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 29. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 483. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (19. septembra sēdē), ar 185 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja Komisijas priekšlikumu vērtē atzinīgi. EESK uzskata, ka šis ir tālejošs priekšlikums, kas izvirzīts, lai ieviestu stingrāku uzskaites sistēmu, ar kuru ES tiesību aktos iekļauj starptautisko nolīgumu ieteikumus. Sagatavojot un izstrādājot tiesību aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti tiek vienlaicīgi, savlaicīgi un pienācīgi nosūtīti Eiropas Parlamentam, Padomei un pilsoniskajai sabiedrībai. Par definīciju atjaunināšanu saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Kioto protokola struktūru ieviestajām izmaiņām vai definīcijām, kas tiek ieviestas, pamatojoties uz citiem daudzpusējiem nolīgumiem, Komisijai vajadzētu rīkot pienācīgu apspriešanos, tostarp ar ekspertiem. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, lai priekšlikums būtu saskaņots ar UNFCCC ietvaros pieņemtajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja Komisijas priekšlikumu vērtē atzinīgi. EESK uzskata, ka šis ir tālejošs priekšlikums, kas izvirzīts, lai ieviestu stingrāku uzskaites sistēmu, ar kuru ES tiesību aktos iekļauj starptautisko nolīgumu ieteikumus. Sagatavojot un izstrādājot tiesību aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti tiek vienlaicīgi, savlaicīgi un pienācīgi nosūtīti Eiropas Parlamentam, Padomei un pilsoniskajai sabiedrībai. Par definīciju atjaunināšanu saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Kioto protokola struktūru ieviestajām izmaiņām vai definīcijām, kas tiek ieviestas, pamatojoties uz citiem daudzpusējiem nolīgumiem, Komisijai vajadzētu rīkot pienācīgu apspriešanos, tostarp ar ekspertiem. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, lai priekšlikums būtu saskaņots ar UNFCCC ietvaros pieņemtajiem lēmumiem.

| 1.2 | Ņemot vērā, ka līdz 2015. gadam jānotiek sarunām klimata pārmaiņu jomā par vispārēju juridisku vienošanos, kas — saskaņā ar līdzšinējiem plāniem — stātos spēkā 2020. gadā, Eiropas Savienībai tagad vajadzētu koncentrēties uz tādu taisnīgu un efektīvu klimata modeļu izstrādi, kuri palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas un tādējādi sekmētu sarunas par pasaules mēroga vienošanos. Šajos pasākumos LULUCF ir svarīga loma, tāpēc ir svarīgi izstrādāt kopējus noteikumus par emisiju un to samazinājuma aprēķināšanu. |
| --- | --- |

1.2

Ņemot vērā, ka līdz 2015. gadam jānotiek sarunām klimata pārmaiņu jomā par vispārēju juridisku vienošanos, kas — saskaņā ar līdzšinējiem plāniem — stātos spēkā 2020. gadā, Eiropas Savienībai tagad vajadzētu koncentrēties uz tādu taisnīgu un efektīvu klimata modeļu izstrādi, kuri palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas un tādējādi sekmētu sarunas par pasaules mēroga vienošanos. Šajos pasākumos LULUCF ir svarīga loma, tāpēc ir svarīgi izstrādāt kopējus noteikumus par emisiju un to samazinājuma aprēķināšanu.

| 1.3 | Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā visas siltumnīcefekta gāzu uzkrājumu izmaiņas (gan emisijas, gan piesaisti) aramzemē un ganībās un arī lauksaimniecisko darbību (zemkopību un lopkopību), būtu vajadzīgs holistisks novērtējums, kas sekmētu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu lauksaimniecībā. Savukārt zemkopības un lopkopības darbību radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju ziņošanas un uzskaites prasības jau ir obligātas saskaņā ar Kioto protokolu, un uz tām attiecas arī “Lēmumā par kopīgiem centieniem” (1) noteiktie maksimālie emisiju apjomi. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā visas siltumnīcefekta gāzu uzkrājumu izmaiņas (gan emisijas, gan piesaisti) aramzemē un ganībās un arī lauksaimniecisko darbību (zemkopību un lopkopību), būtu vajadzīgs holistisks novērtējums, kas sekmētu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu lauksaimniecībā. Savukārt zemkopības un lopkopības darbību radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju ziņošanas un uzskaites prasības jau ir obligātas saskaņā ar Kioto protokolu, un uz tām attiecas arī “Lēmumā par kopīgiem centieniem” (1) noteiktie maksimālie emisiju apjomi.

| 1.4 | Komiteja secina, ka šis sarežģītais jautājums jāizpēta dziļāk, ņemot vērā ES politikas klimata pārmaiņu jomā plašāku kontekstu un Eiropas Savienības enerģētikas vajadzības. Komiteja ierosina plašāk informēt par lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru centieniem mazināt klimata pārmaiņas, nodrošināt pamatu piemērotu politikas pasākumu izstrādei, piemēram, kopējā lauksaimniecības politikā, un radīt visās dalībvalstīs vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja secina, ka šis sarežģītais jautājums jāizpēta dziļāk, ņemot vērā ES politikas klimata pārmaiņu jomā plašāku kontekstu un Eiropas Savienības enerģētikas vajadzības. Komiteja ierosina plašāk informēt par lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru centieniem mazināt klimata pārmaiņas, nodrošināt pamatu piemērotu politikas pasākumu izstrādei, piemēram, kopējā lauksaimniecības politikā, un radīt visās dalībvalstīs vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

| 1.5 | Komisijai būtu jāpievērš uzmanība visiem iespējamajiem pasākumiem, ne tikai tiem, kas saistīti ar vidi un dabu, un būtu jācenšas panākt sinerģijas efektu, sasaistot minētos pasākumus. |
| --- | --- |

1.5

Komisijai būtu jāpievērš uzmanība visiem iespējamajiem pasākumiem, ne tikai tiem, kas saistīti ar vidi un dabu, un būtu jācenšas panākt sinerģijas efektu, sasaistot minētos pasākumus.

| 1.6 | Trūkst visaptverošas pieejas mežsaimniecības nozarei, un nav ņemta vērā tās daudzfunkcionālā loma — tā ir atjaunojamu energoresursu biomasas ražotāja. EESK pozitīvi vērtē ES priekšlikumu uzskaites noteikumos iekļaut nocirstas koksnes produktus (harvested wood products). Tas, ka minētie produkti tiek skatīti kā oglekļa krātuves, palielina mežu un koksnes produktu nozīmi, kad tiek izvērtēta un aprēķināta ietekme uz klimatu. |
| --- | --- |

1.6

Trūkst visaptverošas pieejas mežsaimniecības nozarei, un nav ņemta vērā tās daudzfunkcionālā loma — tā ir atjaunojamu energoresursu biomasas ražotāja. EESK pozitīvi vērtē ES priekšlikumu uzskaites noteikumos iekļaut nocirstas koksnes produktus (harvested wood products). Tas, ka minētie produkti tiek skatīti kā oglekļa krātuves, palielina mežu un koksnes produktu nozīmi, kad tiek izvērtēta un aprēķināta ietekme uz klimatu.

| 1.7 | EESK atzinīgi vērtē valstu rīcības plānu izstrādi, jo tajos var ļoti labi nodrošināt iespējamo pasākumu “redzamību”, kas minēta 1.4. punktā. Trīs pamatprincipi tomēr ir jāievēro:






  1) | Rīcības plāni steidzami jāatbalsta ar citiem politiskiem pasākumiem un jāsaista ar jau veiktajiem pasākumiem, lai radītu pamatnosacījumus, kas zemes īpašniekiem un apsaimniekotājiem dod iespēju atbilstoši un ekonomiskā ziņā pārdomāti īstenot efektīvus LULUCF pasākumus, kuri nenes viņiem vienīgi zaudējumus. Tas jādara, jo tāpat kā pašlaik īstenotie dabas aizsardzības pasākumi, kas daudzkārt rada izmaksas un nerada ienākumus un tātad nav ekonomiski izdevīgi, arī klimata aizsardzības pasākumi (piemēram, mitro teritoriju ar daudzām organiskām vielām saglabāšana) bieži nav ekonomiski izdevīgi. Eiropas Savienības izstrādājamajam regulējumam jābūt tādam, kas rosina un stimulē ES ražotājus sasniegt izvirzītos mērķus, un līdzīgai jābūt emisiju tirdzniecības sistēmai, kurā Eiropas Savienība LULUCF jomu apzināti nevēlas iekļaut. |
| --- | --- | --- |

1.7

EESK atzinīgi vērtē valstu rīcības plānu izstrādi, jo tajos var ļoti labi nodrošināt iespējamo pasākumu “redzamību”, kas minēta 1.4. punktā. Trīs pamatprincipi tomēr ir jāievēro:

1)

Rīcības plāni steidzami jāatbalsta ar citiem politiskiem pasākumiem un jāsaista ar jau veiktajiem pasākumiem, lai radītu pamatnosacījumus, kas zemes īpašniekiem un apsaimniekotājiem dod iespēju atbilstoši un ekonomiskā ziņā pārdomāti īstenot efektīvus LULUCF pasākumus, kuri nenes viņiem vienīgi zaudējumus. Tas jādara, jo tāpat kā pašlaik īstenotie dabas aizsardzības pasākumi, kas daudzkārt rada izmaksas un nerada ienākumus un tātad nav ekonomiski izdevīgi, arī klimata aizsardzības pasākumi (piemēram, mitro teritoriju ar daudzām organiskām vielām saglabāšana) bieži nav ekonomiski izdevīgi. Eiropas Savienības izstrādājamajam regulējumam jābūt tādam, kas rosina un stimulē ES ražotājus sasniegt izvirzītos mērķus, un līdzīgai jābūt emisiju tirdzniecības sistēmai, kurā Eiropas Savienība LULUCF jomu apzināti nevēlas iekļaut.

| 2) | Gan rīcības plāni, gan arī kontroles un ziņošanas procedūras jāizstrādā tā, lai plānu īstenošana un procedūru ievērošana zemes īpašniekiem, apsaimniekotājiem un iestādēm radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu. |
| --- | --- |

2)

Gan rīcības plāni, gan arī kontroles un ziņošanas procedūras jāizstrādā tā, lai plānu īstenošana un procedūru ievērošana zemes īpašniekiem, apsaimniekotājiem un iestādēm radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu.

| 3) | Visiem ES izstrādātajiem noteikumiem un pasākumiem jāatbilst subsidiaritātes principam. |
| --- | --- |

3)

Visiem ES izstrādātajiem noteikumiem un pasākumiem jāatbilst subsidiaritātes principam.

| 1.8 | Komiteja uzskata, ka būtu svarīgi stimulēt LULUCF nozares potenciālu mazināt klimata pārmaiņas un plašāk informēt par lauksaimnieku pūliņiem šajā jomā. Šo nozari nevajadzētu vērtēt atrauti no citām, bet gan integrēti un izmantojot sinerģiju ar ES un valsts līmeņa politikas jomām. Komiteja uzsver, ka jācenšas izvairīties no nevajadzīga administratīvā sloga radīšanas vai darba dublēšanas, kā arī pienācīgi jāņem vērā valstu apstākļi un kompetence katrā pārvaldes līmenī. Eiropas Savienības klimata politikas pamatnostādnēs kā izmaksu ziņā lietderīgus klimata pārmaiņu mazināšanas instrumentus vajadzētu ietvert ES mežu aktīvu pārvaldību un izmantošanu, kā arī kokmateriālu kā atjaunojama un ilgtspējīga izejmateriāla plašāku pielietošanu. |
| --- | --- |

1.8

Komiteja uzskata, ka būtu svarīgi stimulēt LULUCF nozares potenciālu mazināt klimata pārmaiņas un plašāk informēt par lauksaimnieku pūliņiem šajā jomā. Šo nozari nevajadzētu vērtēt atrauti no citām, bet gan integrēti un izmantojot sinerģiju ar ES un valsts līmeņa politikas jomām. Komiteja uzsver, ka jācenšas izvairīties no nevajadzīga administratīvā sloga radīšanas vai darba dublēšanas, kā arī pienācīgi jāņem vērā valstu apstākļi un kompetence katrā pārvaldes līmenī. Eiropas Savienības klimata politikas pamatnostādnēs kā izmaksu ziņā lietderīgus klimata pārmaiņu mazināšanas instrumentus vajadzētu ietvert ES mežu aktīvu pārvaldību un izmantošanu, kā arī kokmateriālu kā atjaunojama un ilgtspējīga izejmateriāla plašāku pielietošanu.

| 1.9 | Komiteja pozitīvi vērtē ES vēlmi ieviest saistības, kas ir stingrākas par Kopenhāgenas, Kankunas un Durbanas nolīgumos noteiktajām saistībām, un priekšlikumu apstiprināt mērķi, ka samazinājums jāpanāk 30 % apmērā, ja būs ievēroti vairāki nosacījumi; tomēr vienlaikus tā mudina ļoti uzmanīgi ņemt vērā ekonomikas pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā. Eiropas Savienībai arī vajag izdarīt spiedienu uz pārējām UNFCCC līgumslēdzējām pusēm ieviest līdzīgas prasības, lai izvairītos no oglekļa emisiju pārvirzes uz teritorijām, kuru bioloģiskā sistēma ir vēl vārīgāka nekā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.9

Komiteja pozitīvi vērtē ES vēlmi ieviest saistības, kas ir stingrākas par Kopenhāgenas, Kankunas un Durbanas nolīgumos noteiktajām saistībām, un priekšlikumu apstiprināt mērķi, ka samazinājums jāpanāk 30 % apmērā, ja būs ievēroti vairāki nosacījumi; tomēr vienlaikus tā mudina ļoti uzmanīgi ņemt vērā ekonomikas pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā. Eiropas Savienībai arī vajag izdarīt spiedienu uz pārējām UNFCCC līgumslēdzējām pusēm ieviest līdzīgas prasības, lai izvairītos no oglekļa emisiju pārvirzes uz teritorijām, kuru bioloģiskā sistēma ir vēl vārīgāka nekā Eiropas Savienībā.

| 1.10 | Visbeidzot, ņemot vērā pašreizējo sagatavošanas darbu, kura mērķis ir izstrādāt sekmīgi funkcionējošu KLP satvaru nākamajam finanšu plānošanas periodam, vajadzētu atzīt, ka šis priekšlikums būtu uzmanīgi jāsaskaņo ar ES politiku lauksaimniecības un citās jomās. Politikas izvērtējumā pakāpeniski tika ņemts vērā augsnes ogleklis, un jautājumam par klimata aizsardzību un pielāgošanos klimata pārmaiņām aizvien lielāka uzmanība tiek veltīta arī zemes un mežsaimniecības jomā. EESK ļoti pozitīvi vērtē to, ka priekšlikumā nav prasības lauksaimniekiem un mežsaimniekiem samazināt emisijas, paredzot, ka šādu pasākumu izmaksas pilnībā jāsedz lauksaimniekiem un mežsaimniekiem. Valstu situāciju kartēšanas uzlabošana prasītu ne pārāk lielus ieguldījumus no dalībvalstu puses. |
| --- | --- |

1.10

Visbeidzot, ņemot vērā pašreizējo sagatavošanas darbu, kura mērķis ir izstrādāt sekmīgi funkcionējošu KLP satvaru nākamajam finanšu plānošanas periodam, vajadzētu atzīt, ka šis priekšlikums būtu uzmanīgi jāsaskaņo ar ES politiku lauksaimniecības un citās jomās. Politikas izvērtējumā pakāpeniski tika ņemts vērā augsnes ogleklis, un jautājumam par klimata aizsardzību un pielāgošanos klimata pārmaiņām aizvien lielāka uzmanība tiek veltīta arī zemes un mežsaimniecības jomā. EESK ļoti pozitīvi vērtē to, ka priekšlikumā nav prasības lauksaimniekiem un mežsaimniekiem samazināt emisijas, paredzot, ka šādu pasākumu izmaksas pilnībā jāsedz lauksaimniekiem un mežsaimniekiem. Valstu situāciju kartēšanas uzlabošana prasītu ne pārāk lielus ieguldījumus no dalībvalstu puses.

2.   Politiskais konteksts

| 2.1 | Komisijas priekšlikums ietver jaunus elementus saistībā ar Kioto protokolu un Durbanas konferences (2) rezultātiem. |
| --- | --- |

2.1

Komisijas priekšlikums ietver jaunus elementus saistībā ar Kioto protokolu un Durbanas konferences (2) rezultātiem.

| 2.1.1 | Lai arī pašlaik emisijas un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana LULUCF jomā netiek pierēķināta ES mērķim līdz 2020. gadam par 20 % samazināt siltmnīcefekta gāzu emisijas, uz LULUCF jomu daļēji attiecas emisiju ierobežošanas un samazināšanas mērķis, ko ES izvirzījusi saskaņā ar Kioto protokola 3. panta 3. punktu. Tāpēc ir nepieciešams izstrādāt kopējas aprēķinu metodes, lai precīzi aprēķinātu gan emisiju apjomu, gan samazinājumu un Eiropas Savienība par tiem sniegtu ziņojumus. |
| --- | --- |

2.1.1

Lai arī pašlaik emisijas un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana LULUCF jomā netiek pierēķināta ES mērķim līdz 2020. gadam par 20 % samazināt siltmnīcefekta gāzu emisijas, uz LULUCF jomu daļēji attiecas emisiju ierobežošanas un samazināšanas mērķis, ko ES izvirzījusi saskaņā ar Kioto protokola 3. panta 3. punktu. Tāpēc ir nepieciešams izstrādāt kopējas aprēķinu metodes, lai precīzi aprēķinātu gan emisiju apjomu, gan samazinājumu un Eiropas Savienība par tiem sniegtu ziņojumus.

| 2.1.2 | Jebkuram tiesību akta priekšlikumam par obligātu ziņošanu attiecībā uz zālājiem un aramzemi jābūt saskaņotam ar lēmumiem, ko Durbanā pieņēma UNFCCC COP 17. |
| --- | --- |

2.1.2

Jebkuram tiesību akta priekšlikumam par obligātu ziņošanu attiecībā uz zālājiem un aramzemi jābūt saskaņotam ar lēmumiem, ko Durbanā pieņēma UNFCCC COP 17.

| 2.1.3 | Līdz COP 17 dalībvalstīm netika prasīts veikt uzskaiti par mežu apsaimniekošanu, jo tika uzskatīts, ka visā iegūtajā biomasā notiek tūlītēja oksidācija. EESK pozitīvi vērtē ES priekšlikumu uzskaites noteikumos iekļaut nocirstas koksnes produktus (harvested wood products), jo tad tiks izmantota nocirstās koksnes produktos kā oglekļa krātuvēs ietilpstošā oglekļa krāja. Tas varētu palielināt mežu un koksnes produktu nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā. |
| --- | --- |

2.1.3

Līdz COP 17 dalībvalstīm netika prasīts veikt uzskaiti par mežu apsaimniekošanu, jo tika uzskatīts, ka visā iegūtajā biomasā notiek tūlītēja oksidācija. EESK pozitīvi vērtē ES priekšlikumu uzskaites noteikumos iekļaut nocirstas koksnes produktus (harvested wood products), jo tad tiks izmantota nocirstās koksnes produktos kā oglekļa krātuvēs ietilpstošā oglekļa krāja. Tas varētu palielināt mežu un koksnes produktu nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā.

| 2.1.4 | Lai palielinātu mežsaimniecības potenciālu mazināt klimata pārmaiņas (kā atzīts priekšlikumā), nevar vispārēji ieviest tādus pasākumus kā cirtes aprites laika palielināšana un izvairīšanās veikt kailcirtes (kā norādīts paskaidrojuma rakstā) vai mežu pārveidošana neskartos mežos, jo tie ir atkarīgi no konkrētās koku sugas un mežu novecošanas ilgtspējīgas apsaimniekošanas aspektā. Jāuzsver, ka tas nav ietverts tiesību akta priekšlikuma pašreizējā redakcijā. |
| --- | --- |

2.1.4

Lai palielinātu mežsaimniecības potenciālu mazināt klimata pārmaiņas (kā atzīts priekšlikumā), nevar vispārēji ieviest tādus pasākumus kā cirtes aprites laika palielināšana un izvairīšanās veikt kailcirtes (kā norādīts paskaidrojuma rakstā) vai mežu pārveidošana neskartos mežos, jo tie ir atkarīgi no konkrētās koku sugas un mežu novecošanas ilgtspējīgas apsaimniekošanas aspektā. Jāuzsver, ka tas nav ietverts tiesību akta priekšlikuma pašreizējā redakcijā.

| 2.1.5 | Nocirstas koksnes produktu grupā korķis ir ļoti svarīgs produkts, jo tam ir vairāki pozitīvi aspekti: pirmkārt, tas ir dabīgs produkts, kas iegūts no atjaunojamiem resursiem vidi saudzējošā procesā, kurā koku ciršana nav nepieciešama, otrkārt, ir pierādīts, ka korķa ieguves nozare palīdz saglabāt ekoloģisko stabilitāti trauslajās un apdraudētajās Vidusjūras reģiona ekosistēmās, un, treškārt, korķa ieguves nozare nodrošina darba vietas un ienākumus. |
| --- | --- |

2.1.5

Nocirstas koksnes produktu grupā korķis ir ļoti svarīgs produkts, jo tam ir vairāki pozitīvi aspekti: pirmkārt, tas ir dabīgs produkts, kas iegūts no atjaunojamiem resursiem vidi saudzējošā procesā, kurā koku ciršana nav nepieciešama, otrkārt, ir pierādīts, ka korķa ieguves nozare palīdz saglabāt ekoloģisko stabilitāti trauslajās un apdraudētajās Vidusjūras reģiona ekosistēmās, un, treškārt, korķa ieguves nozare nodrošina darba vietas un ienākumus.

| 2.2 | Priekšlikumā paredzēts, ka dalībvalstis izstrādā un veic uzskaiti, kas precīzi atspoguļo visas emisijas un piesaistes, kas rodas no aramzemes apsaimniekošanas. |
| --- | --- |

2.2

Priekšlikumā paredzēts, ka dalībvalstis izstrādā un veic uzskaiti, kas precīzi atspoguļo visas emisijas un piesaistes, kas rodas no aramzemes apsaimniekošanas.

| 2.2.1 | Oglekļa krātuvju sarakstā ir iekļauta virszemes biomasa saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pamatnostādnēm zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības jomā. Attiecībā uz aramzemes virszemes biomasas uzskaiti problēmu rada tas, ka pastāv atšķirības starp zālaugiem (uzskaita tikai augsnes oglekli) un koksnveida augiem (uzskaita biomasu). Lai gan ir atzīta daudzgadīgo kultūru, piemēram, olīvkoku, augļkoku un vīna dārzu, augstā vērtība, nav ietverta CO2 piesaiste viengadīgajās kultūrās, jo kā atsauce tiek norādītas oglekļa krāju izmaiņas kopš 1990. gada. Lauksaimniecības produktu, piemēram, rapšu (pārtika, lopbarība un degviela), lopbarības (barība un degviela) vai dārzeņu (pārtika), nozīme nav ņemta vērā, jo to var apdraudēt oglekļa krājas izmaiņas. Tas izskaidrojams gan ar IPCC viedokli, gan ar Kioto protokolā iekļauto atziņu, ka viengadīgajām kultūrām oglekļa emisijas bilance ir neitrāla. |
| --- | --- |

2.2.1

Oglekļa krātuvju sarakstā ir iekļauta virszemes biomasa saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pamatnostādnēm zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības jomā. Attiecībā uz aramzemes virszemes biomasas uzskaiti problēmu rada tas, ka pastāv atšķirības starp zālaugiem (uzskaita tikai augsnes oglekli) un koksnveida augiem (uzskaita biomasu). Lai gan ir atzīta daudzgadīgo kultūru, piemēram, olīvkoku, augļkoku un vīna dārzu, augstā vērtība, nav ietverta CO2 piesaiste viengadīgajās kultūrās, jo kā atsauce tiek norādītas oglekļa krāju izmaiņas kopš 1990. gada. Lauksaimniecības produktu, piemēram, rapšu (pārtika, lopbarība un degviela), lopbarības (barība un degviela) vai dārzeņu (pārtika), nozīme nav ņemta vērā, jo to var apdraudēt oglekļa krājas izmaiņas. Tas izskaidrojams gan ar IPCC viedokli, gan ar Kioto protokolā iekļauto atziņu, ka viengadīgajām kultūrām oglekļa emisijas bilance ir neitrāla.

| 2.2.2 | Lauksaimniecības nozarēs, kurās CO2 piesaistes potenciālais pieaugums ir nenozīmīgs, kā, piemēram, nocirstas koksnes produktu izmantošanas jomā, lauksaimniecības platību uzskaite dažos gadījumos var radīt problēmu un negatīvu ietekmi. Skaidri jānosaka, ka tiek iekļautas gan emisijas, gan oglekļa uzglabāšana. |
| --- | --- |

2.2.2

Lauksaimniecības nozarēs, kurās CO2 piesaistes potenciālais pieaugums ir nenozīmīgs, kā, piemēram, nocirstas koksnes produktu izmantošanas jomā, lauksaimniecības platību uzskaite dažos gadījumos var radīt problēmu un negatīvu ietekmi. Skaidri jānosaka, ka tiek iekļautas gan emisijas, gan oglekļa uzglabāšana.

| 2.2.3 | Dažos reģionos ar nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem, kuros no lietus atkarīga lauksaimniecība nodrošina lauksaimnieku iztiku un atbalstu lauku iedzīvotājiem vai kuros atsevišķas daudzgadīgo augu sugas ir apdraudētas to zemās rentabilitātes dēļ (piemēram, olīvkoki Eiropas dienvidos), arī risks, ka potenciālā pieauguma nebūs, var veicināt zemes pamešanu un intereses trūkumu par šo platību turpmāku izmantošanu ražošanai. Komisijas priekšlikuma IV pielikumā ir norādīti pasākumi, ko var iekļaut Komisijas ierosinātajos rīcības plānos. Jānovērš pārklāšanās ar pasākumiem, kas jau tiek veikti KLP otrā pīlāra ietvaros kā agrovides pasākumi, tos padarot skaitliski izsakāmus. |
| --- | --- |

2.2.3

Dažos reģionos ar nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem, kuros no lietus atkarīga lauksaimniecība nodrošina lauksaimnieku iztiku un atbalstu lauku iedzīvotājiem vai kuros atsevišķas daudzgadīgo augu sugas ir apdraudētas to zemās rentabilitātes dēļ (piemēram, olīvkoki Eiropas dienvidos), arī risks, ka potenciālā pieauguma nebūs, var veicināt zemes pamešanu un intereses trūkumu par šo platību turpmāku izmantošanu ražošanai. Komisijas priekšlikuma IV pielikumā ir norādīti pasākumi, ko var iekļaut Komisijas ierosinātajos rīcības plānos. Jānovērš pārklāšanās ar pasākumiem, kas jau tiek veikti KLP otrā pīlāra ietvaros kā agrovides pasākumi, tos padarot skaitliski izsakāmus.

| 2.2.4 | EESK atzinīgi vērtē valstu rīcības plānu izstrādi, jo tajos var ļoti labi nodrošināt iespējamo pasākumu “redzamību”, kas minēta 1.4. punktā. Trīs pamatprincipi tomēr ir jāievēro:






  1) | Rīcības plāni steidzami jāatbalsta ar citiem politiskiem pasākumiem un jāsaista ar jau veiktajiem pasākumiem, lai radītu pamatnosacījumus, kas zemes īpašniekiem un apsaimniekotājiem dod iespēju atbilstoši un ekonomiskā ziņā pārdomāti īstenot efektīvus LULUCF pasākumus, kuri nenes viņiem vienīgi zaudējumus. Tas jādara, jo tāpat kā pašlaik īstenotie dabas aizsardzības pasākumi, kas daudzkārt rada izmaksas un nerada ienākumus un tātad nav ekonomiski izdevīgi, arī klimata aizsardzības pasākumi (piemēram, mitro teritoriju ar daudzām organiskām vielām saglabāšana) bieži nav ekonomiski izdevīgi. Eiropas Savienības izstrādājamajam regulējumam jābūt tādam, kas rosina un stimulē ES ražotājus sasniegt izvirzītos mērķus, un līdzīgai jābūt emisiju tirdzniecības sistēmai, kurā Eiropas Savienība LULUCF jomu apzināti nevēlas iekļaut. |
| --- | --- | --- |

2.2.4

EESK atzinīgi vērtē valstu rīcības plānu izstrādi, jo tajos var ļoti labi nodrošināt iespējamo pasākumu “redzamību”, kas minēta 1.4. punktā. Trīs pamatprincipi tomēr ir jāievēro:

1)

Rīcības plāni steidzami jāatbalsta ar citiem politiskiem pasākumiem un jāsaista ar jau veiktajiem pasākumiem, lai radītu pamatnosacījumus, kas zemes īpašniekiem un apsaimniekotājiem dod iespēju atbilstoši un ekonomiskā ziņā pārdomāti īstenot efektīvus LULUCF pasākumus, kuri nenes viņiem vienīgi zaudējumus. Tas jādara, jo tāpat kā pašlaik īstenotie dabas aizsardzības pasākumi, kas daudzkārt rada izmaksas un nerada ienākumus un tātad nav ekonomiski izdevīgi, arī klimata aizsardzības pasākumi (piemēram, mitro teritoriju ar daudzām organiskām vielām saglabāšana) bieži nav ekonomiski izdevīgi. Eiropas Savienības izstrādājamajam regulējumam jābūt tādam, kas rosina un stimulē ES ražotājus sasniegt izvirzītos mērķus, un līdzīgai jābūt emisiju tirdzniecības sistēmai, kurā Eiropas Savienība LULUCF jomu apzināti nevēlas iekļaut.

| 2) | Gan rīcības plāni, gan arī kontroles un ziņošanas procedūras jāizstrādā tā, lai plānu īstenošana un procedūru ievērošana zemes īpašniekiem, apsaimniekotājiem un iestādēm radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu. |
| --- | --- |

2)

Gan rīcības plāni, gan arī kontroles un ziņošanas procedūras jāizstrādā tā, lai plānu īstenošana un procedūru ievērošana zemes īpašniekiem, apsaimniekotājiem un iestādēm radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu.

| 3) | Visiem ES izstrādātajiem noteikumiem un pasākumiem jāatbilst subsidiaritātes principam. |
| --- | --- |

3)

Visiem ES izstrādātajiem noteikumiem un pasākumiem jāatbilst subsidiaritātes principam.

3.   Vispārīgi apsvērumi

| 3.1 | Eiropas Komisijas priekšlikuma mērķis ir ieviest stingrāku uzskaites sistēmu, ar kuru ES tiesību aktos iekļauj starptautisko nolīgumu ieteikumus. Priekšlikums atspoguļo galvenos elementus, kas veido pārskatītos LULUCF uzskaites noteikumus, par kuriem Durbanā vienojās 2011. gada decembrī un kuri būs jāpiemēro līdz ar Kioto protokola otrā saistību perioda sākumu. Taču daži priekšlikuma noteikumi — piemēram, ierosinājums ieviest obligātu uzskaiti aramzemes apsaimniekošanai un ganību apsaimniekošanai, kā arī dabisku traucējumu uzskaites noteikumi — atšķiras no Durbanā pieņemtajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Komisijas priekšlikuma mērķis ir ieviest stingrāku uzskaites sistēmu, ar kuru ES tiesību aktos iekļauj starptautisko nolīgumu ieteikumus. Priekšlikums atspoguļo galvenos elementus, kas veido pārskatītos LULUCF uzskaites noteikumus, par kuriem Durbanā vienojās 2011. gada decembrī un kuri būs jāpiemēro līdz ar Kioto protokola otrā saistību perioda sākumu. Taču daži priekšlikuma noteikumi — piemēram, ierosinājums ieviest obligātu uzskaiti aramzemes apsaimniekošanai un ganību apsaimniekošanai, kā arī dabisku traucējumu uzskaites noteikumi — atšķiras no Durbanā pieņemtajiem lēmumiem.

| 3.2 | Priekšlikums ieviest jaunu obligātu uzskaiti par visām emisijām un piesaistēm, kas rodas no aramzemes apsaimniekošanas un ganību apsaimniekošanas, nozīmē, ka valstu līmenī būs vairāk administratīvā darba, kā arī Komisijai būs jāpieliek daudz pūļu, pārraugot dalībvalstis. Priekšlikumā paredzētie uzskaites noteikumi un atsauces līmeņi būs ļoti svarīgi lēmuma piemērošanā. Komiteja ir nobažījusies, ka varētu rasties dublēšanās starp dalībvalstu pienākumiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām, un ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

3.2

Priekšlikums ieviest jaunu obligātu uzskaiti par visām emisijām un piesaistēm, kas rodas no aramzemes apsaimniekošanas un ganību apsaimniekošanas, nozīmē, ka valstu līmenī būs vairāk administratīvā darba, kā arī Komisijai būs jāpieliek daudz pūļu, pārraugot dalībvalstis. Priekšlikumā paredzētie uzskaites noteikumi un atsauces līmeņi būs ļoti svarīgi lēmuma piemērošanā. Komiteja ir nobažījusies, ka varētu rasties dublēšanās starp dalībvalstu pienākumiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām, un ES tiesību aktiem.

| 3.3 | ES meži nodrošina ļoti svarīgus sociālekonomiskos ieguvumus, kā arī īpaši nozīmīgus ekosistēmas pakalpojumus, un tie palielina spēju pielāgoties klimata pārmaiņām un risināt to izraisītās problēmas, ik gadu piesaistot 10 % no visām ES CO2 emisijām. No mežiem tiek iegūti daudzveidīgi ilgtspējīgi un viedi bioprodukti, savukārt koksne veido pusi ES atjaunojamo energoresursu. Komiteja uzsver mežu daudzējādo lomu sabiedrības dzīvē un mudina Komisiju attiecībā uz tiem izmantot visaptverošu pieeju, kas ietvertu gan apsvērumus par klimatu, gan mežu ilgtspējīgo apsaimniekošanu Eiropas Savienībā. Meži ir daudz vairāk nekā oglekļa krātuves, un tas būtu jāatzīst ar klimatu saistītajā politikā. |
| --- | --- |

3.3

ES meži nodrošina ļoti svarīgus sociālekonomiskos ieguvumus, kā arī īpaši nozīmīgus ekosistēmas pakalpojumus, un tie palielina spēju pielāgoties klimata pārmaiņām un risināt to izraisītās problēmas, ik gadu piesaistot 10 % no visām ES CO2 emisijām. No mežiem tiek iegūti daudzveidīgi ilgtspējīgi un viedi bioprodukti, savukārt koksne veido pusi ES atjaunojamo energoresursu. Komiteja uzsver mežu daudzējādo lomu sabiedrības dzīvē un mudina Komisiju attiecībā uz tiem izmantot visaptverošu pieeju, kas ietvertu gan apsvērumus par klimatu, gan mežu ilgtspējīgo apsaimniekošanu Eiropas Savienībā. Meži ir daudz vairāk nekā oglekļa krātuves, un tas būtu jāatzīst ar klimatu saistītajā politikā.

4.   Piezīmes

| 4.1 | EESK vēlas norādīt, ka lauksaimniecība un mežsaimniecība var palīdzēt mazināt klimata pārmaiņas. Tomēr šo potenciālu ierobežo dabas apstākļi un dabiskie traucējumi, piesātinājuma risks, sarežģītas uzkrājumu izmaiņas, nepietiekama emisiju monitoringa spēja un ievērojamas neskaidrības uzskaites metožu ziņā. |
| --- | --- |

4.1

EESK vēlas norādīt, ka lauksaimniecība un mežsaimniecība var palīdzēt mazināt klimata pārmaiņas. Tomēr šo potenciālu ierobežo dabas apstākļi un dabiskie traucējumi, piesātinājuma risks, sarežģītas uzkrājumu izmaiņas, nepietiekama emisiju monitoringa spēja un ievērojamas neskaidrības uzskaites metožu ziņā.

| 4.2 | Komiteja atzīst Kopīgā pētniecības centra veiktā ietekmes novērtējuma rezultātus un respektē tā viedokli par īstenošanas izredzēm. Tomēr norāda, ka jāuzlabo zinātniskā bāze un monitoringa metodes, lai palielinātu mežsaimniecības un lauksaimniecības augsnes siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaites ticamību. Jāpilnveido to precizitāte un konsekvence, un svarīgi ir klimata pārmaiņu mazināšanas iespējas izpētīt no holistiska skatupunkta, izmantojot integrētu pieeju. Šajā saistībā Komiteja vērš uzmanību uz dažās valstīs, piemēram, Dānijā un Portugālē, gūto pieredzi — tajās ziņošana lauksaimniecības jomā pilnībā atbilst UNFCCC prasībām. Komiteja kā ļoti svarīgu faktoru vēlas norādīt, ka emisiju mērīšana LULUCF nozarē ir sarežģīta, un nepiekrīt viennozīmīgajai pārliecībai, ka šī joma būtu jāiekļauj Eiropas Savienības emisiju samazināšanas mērķos. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja atzīst Kopīgā pētniecības centra veiktā ietekmes novērtējuma rezultātus un respektē tā viedokli par īstenošanas izredzēm. Tomēr norāda, ka jāuzlabo zinātniskā bāze un monitoringa metodes, lai palielinātu mežsaimniecības un lauksaimniecības augsnes siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaites ticamību. Jāpilnveido to precizitāte un konsekvence, un svarīgi ir klimata pārmaiņu mazināšanas iespējas izpētīt no holistiska skatupunkta, izmantojot integrētu pieeju. Šajā saistībā Komiteja vērš uzmanību uz dažās valstīs, piemēram, Dānijā un Portugālē, gūto pieredzi — tajās ziņošana lauksaimniecības jomā pilnībā atbilst UNFCCC prasībām. Komiteja kā ļoti svarīgu faktoru vēlas norādīt, ka emisiju mērīšana LULUCF nozarē ir sarežģīta, un nepiekrīt viennozīmīgajai pārliecībai, ka šī joma būtu jāiekļauj Eiropas Savienības emisiju samazināšanas mērķos.

| 4.3 | Komisijas priekšlikumā nav paredzēts LULUCF nozari jau tagad iekļaut pie nozarēm, ar kurām īsteno ES apņemšanās klimata jomā, bet gan tiek sperts pirmais solis šajā virzienā, izveidojot piemērotu politikas kontekstu. Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka priekšlikums nav plašāks, proti, tajā nav pieminēta mežsaimniecības un lauksaimniecības kombinētā ietekme, kas rodas aizstājot fosilo kurināmo un neatjaunojamas izejvielas ar biodegvielu un biomasu. Tas būtu jādara vairākos posmos, kuri ietvertu arī ar LULUCF saistītu bioekonomiku un enerģētikas procesus. Šo nozari nevajadzētu vērtēt atrauti no citām, bet gan integrēti un izmantojot sinerģiju ar ES un valsts līmeņa politikas jomām. Dalībvalstis pašas vislabāk var lemt par to, kādi pasākumi būtu piemēroti. |
| --- | --- |

4.3

Komisijas priekšlikumā nav paredzēts LULUCF nozari jau tagad iekļaut pie nozarēm, ar kurām īsteno ES apņemšanās klimata jomā, bet gan tiek sperts pirmais solis šajā virzienā, izveidojot piemērotu politikas kontekstu. Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka priekšlikums nav plašāks, proti, tajā nav pieminēta mežsaimniecības un lauksaimniecības kombinētā ietekme, kas rodas aizstājot fosilo kurināmo un neatjaunojamas izejvielas ar biodegvielu un biomasu. Tas būtu jādara vairākos posmos, kuri ietvertu arī ar LULUCF saistītu bioekonomiku un enerģētikas procesus. Šo nozari nevajadzētu vērtēt atrauti no citām, bet gan integrēti un izmantojot sinerģiju ar ES un valsts līmeņa politikas jomām. Dalībvalstis pašas vislabāk var lemt par to, kādi pasākumi būtu piemēroti.

Briselē, 2012. gada 19. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

(1)  Lēmums Nr. 406/2009/EK.

1

(2)  Kioto protokola līgumslēdzēju pušu konference, COP17, 2012. gada decembris, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām.

2

COP17

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/89

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku”

COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD)

2012/C 351/20

Eiropas Parlaments 2012. gada 14. jūnijā un Padome 2012. gada 15. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku”

COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams, Komiteja 483. plenārsesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (2012. gada 18. septembra sēdē), ar 148 balsīm par un 8 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/90

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju”

COM(2012) 332 final – 2012/162 (COD)

2012/C 351/21

Eiropas Parlaments 2012. gada 2. jūlijā un Padome 2012. gada 10. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju”

COM(2012) 332 final – 2012/162 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir apmierinošs, Komiteja 483. plenārsesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (2012. gada 18. septembra sēdē), ar 141 balsi par un 7 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/91 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/91

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2008/971/EK attiecībā uz tāda meža reproduktīvā materiāla iekļaušanu minētā lēmuma darbības jomā, kas pieskaitāms kategorijai “uzlabots”, un to iestāžu nosaukumu atjaunināšanu, kas atbildīgas par ražošanas apstiprināšanu un kontroli”

COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD)

2012/C 351/22

Eiropas Parlaments 2012. gada 5. jūnijā un Padome 2012. gada 5. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2008/971/EK attiecībā uz tāda meža reproduktīvā materiāla iekļaušanu minētā lēmuma darbības jomā, kas pieskaitāms kategorijai “uzlabots”, un to iestāžu nosaukumu atjaunināšanu, kas atbildīgas par ražošanas apstiprināšanu un kontroli”

COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams, Komiteja 483. plenārsesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (2012. gada 18. septembra sēdē), ar 145 balsīm par, 3 balsīm pret un 5 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/92

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu un atjauninot trešo valstu un par ražojumu apstiprināšanu un kontroli atbildīgo institūciju nosaukumus”

COM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD)

2012/C 351/23

Eiropas Parlaments 2012. gada 5. jūnijā un Padome 2012. gada 23. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu un atjauninot trešo valstu un par ražojumu apstiprināšanu un kontroli atbildīgo institūciju nosaukumus”

COM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams, Komiteja 483. plenārsesijā, kas notika 2012. gada 18. un 19. septembrī (2012. gada 18. septembra sēdē), ar 142 balsīm par, 3 balsīm pret un 8 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2012. gada 18. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Staffan NILSSON

---