# Euroopan unionin C 352E/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2012.352.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 352E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta16. marraskuuta 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2012.352.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 352E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta16. marraskuuta 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistavat säädökset |
| | NEUVOSTO |
| 2012/C 352E/01 | Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 10/2012 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisestaHyväksytty neuvostossa 4 päivänä lokakuuta 2012 | 1 |
| 2012/C 352E/02 | Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 11/2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistäHyväksytty neuvostossa 4 päivänä lokakuuta 2012 | 23 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

2012/C 352E/01

Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 10/2012 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisestaHyväksytty neuvostossa 4 päivänä lokakuuta 2012

1

2012/C 352E/02

Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 11/2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistäHyväksytty neuvostossa 4 päivänä lokakuuta 2012

23

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

| 16.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 352/1

---

NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 10/2012

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta

Hyväksytty neuvostossa 4 päivänä lokakuuta 2012

(10/2012/EU)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Öljysäiliöalus Erikan onnettomuuden johdosta perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1406/2002 (3) Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’, varmistamaan meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso. |
| --- | --- |

(1)

Öljysäiliöalus Erikan onnettomuuden johdosta perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1406/2002 (3) Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’, varmistamaan meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso.

| (2) | Vuonna 2002 tapahtuneen öljysäiliöalus Prestigen onnettomuuden jälkeen asetusta (EY) N:o 1406/2002 muutettiin lisäämällä viraston tehtäviä pilaantumisen torjuntatoimien alalla. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2002 tapahtuneen öljysäiliöalus Prestigen onnettomuuden jälkeen asetusta (EY) N:o 1406/2002 muutettiin lisäämällä viraston tehtäviä pilaantumisen torjuntatoimien alalla.

| (3) | On tarpeen selventää, millaisen merien pilaantumisen pitäisi kuulua asetuksen (EY) N:o 1406/2002 tavoitteisiin. Niinpä kaasun- ja öljynporauslaitteistojen aiheuttaman merien pilaantumisen olisi ymmärrettävä tarkoittavan pilaantumista, joka johtuu öljystä tai sellaisista vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta, torjuntaa ja torjuntayhteistyötä koskevassa vuoden 2000 pöytäkirjassa määritetyistä muista aineista kuin öljystä, jotka meriympäristöön joutuessaan todennäköisesti aiheuttavat vaaraa ihmisten terveydelle, vahingoittavat elollisia luonnonvaroja ja meren eliöstöä, pilaavat maisemaa tai aiheuttavat häiriötä muulle lailliselle meren käytölle. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen selventää, millaisen merien pilaantumisen pitäisi kuulua asetuksen (EY) N:o 1406/2002 tavoitteisiin. Niinpä kaasun- ja öljynporauslaitteistojen aiheuttaman merien pilaantumisen olisi ymmärrettävä tarkoittavan pilaantumista, joka johtuu öljystä tai sellaisista vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen torjuntavalmiutta, torjuntaa ja torjuntayhteistyötä koskevassa vuoden 2000 pöytäkirjassa määritetyistä muista aineista kuin öljystä, jotka meriympäristöön joutuessaan todennäköisesti aiheuttavat vaaraa ihmisten terveydelle, vahingoittavat elollisia luonnonvaroja ja meren eliöstöä, pilaavat maisemaa tai aiheuttavat häiriötä muulle lailliselle meren käytölle.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 22 artiklan mukaisesti toimien viraston hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, teetti vuonna 2007 riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin asetuksen täytäntöönpanosta. Tämän arvioinnin perusteella se antoi kesäkuussa 2008 suosituksia viraston toimintaan, sen toimivaltaan kuuluviin aloihin ja sen työskentelytapoihin tehtävistä muutoksista. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 22 artiklan mukaisesti toimien viraston hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, teetti vuonna 2007 riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin asetuksen täytäntöönpanosta. Tämän arvioinnin perusteella se antoi kesäkuussa 2008 suosituksia viraston toimintaan, sen toimivaltaan kuuluviin aloihin ja sen työskentelytapoihin tehtävistä muutoksista.

| (5) | Ulkoisen arvioinnin tulosten sekä hallintoneuvoston suositusten ja sen maaliskuussa 2010 hyväksymän monivuotisen strategian perusteella eräitä asetuksen (EY) N:o 1406/2002 säännöksiä olisi selvennettävä ja ajantasaistettava. Vaikka viraston päätehtävänä on meriturvallisuutta koskeva toiminta, sille olisi myös annettava uusia keskeisiä tehtäviä ja lisätehtäviä, jotka kuvastavat meriturvallisuuspolitiikan kehitystä unionissa ja kansainvälisellä tasolla. Ottaen huomioon unionin talousarvion asettamat rajoitteet, merkittävät tehostus- ja henkilöstötoimet ovat tarpeen kustannus- ja budjettitehokkuuden takaamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. Uusien keskeisten tehtävien ja lisätehtävien edellyttämä henkilöstötarve olisi lähtökohtaisesti katettava viraston sisäisillä siirroilla. Samalla viraston olisi saatava tarvittaessa rahoitusta unionin talousarvion muista osista, erityisesti eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä. Mahdollisten uusien keskeisten tehtävien ja lisätehtävien hoitamisen virasto toteuttaa nykyisen rahoituskehyksen ja viraston talousarvion rajoissa, tämän kuitenkaan rajoittamatta neuvotteluja ja päätöksiä tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä. Koska tämä asetus ei ole rahoituspäätös, budjettivallan käyttäjän olisi päätettävä viraston resursseista vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa. |
| --- | --- |

(5)

Ulkoisen arvioinnin tulosten sekä hallintoneuvoston suositusten ja sen maaliskuussa 2010 hyväksymän monivuotisen strategian perusteella eräitä asetuksen (EY) N:o 1406/2002 säännöksiä olisi selvennettävä ja ajantasaistettava. Vaikka viraston päätehtävänä on meriturvallisuutta koskeva toiminta, sille olisi myös annettava uusia keskeisiä tehtäviä ja lisätehtäviä, jotka kuvastavat meriturvallisuuspolitiikan kehitystä unionissa ja kansainvälisellä tasolla. Ottaen huomioon unionin talousarvion asettamat rajoitteet, merkittävät tehostus- ja henkilöstötoimet ovat tarpeen kustannus- ja budjettitehokkuuden takaamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. Uusien keskeisten tehtävien ja lisätehtävien edellyttämä henkilöstötarve olisi lähtökohtaisesti katettava viraston sisäisillä siirroilla. Samalla viraston olisi saatava tarvittaessa rahoitusta unionin talousarvion muista osista, erityisesti eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä. Mahdollisten uusien keskeisten tehtävien ja lisätehtävien hoitamisen virasto toteuttaa nykyisen rahoituskehyksen ja viraston talousarvion rajoissa, tämän kuitenkaan rajoittamatta neuvotteluja ja päätöksiä tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä. Koska tämä asetus ei ole rahoituspäätös, budjettivallan käyttäjän olisi päätettävä viraston resursseista vuotuisen talousarviomenettelyn puitteissa.

| (6) | Viraston tehtävät olisi määriteltävä selkeästi ja tarkasti ja päällekkäisiä toimintoja olisi vältettävä. |
| --- | --- |

(6)

Viraston tehtävät olisi määriteltävä selkeästi ja tarkasti ja päällekkäisiä toimintoja olisi vältettävä.

| (7) | Virasto on osoittanut, että tietyt tehtävät voidaan toteuttaa tehokkaammin Euroopan tasolla, mikä voisi eräissä tapauksissa tarjota jäsenvaltioille mahdollisuuden säästöihin niiden kansallisissa talousarvioissa ja, kun ne toteutuvat, merkitä aitoa eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

(7)

Virasto on osoittanut, että tietyt tehtävät voidaan toteuttaa tehokkaammin Euroopan tasolla, mikä voisi eräissä tapauksissa tarjota jäsenvaltioille mahdollisuuden säästöihin niiden kansallisissa talousarvioissa ja, kun ne toteutuvat, merkitä aitoa eurooppalaista lisäarvoa.

| (8) | Joitakin viraston hallinnointia koskevia säännöksiä olisi selvennettävä. Koska Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisten unionin toimenpiteiden täytäntöönpano on erityisesti komission vastuulla, komission olisi annettava virastolle sen tehtävien hoitamista koskevia toimintapoliittisia ohjeita ottaen kuitenkin täysimääräisesti huomioon viraston oikeudellisen aseman ja sen pääjohtajan riippumattomuuden, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1406/2002. |
| --- | --- |

(8)

Joitakin viraston hallinnointia koskevia säännöksiä olisi selvennettävä. Koska Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisten unionin toimenpiteiden täytäntöönpano on erityisesti komission vastuulla, komission olisi annettava virastolle sen tehtävien hoitamista koskevia toimintapoliittisia ohjeita ottaen kuitenkin täysimääräisesti huomioon viraston oikeudellisen aseman ja sen pääjohtajan riippumattomuuden, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1406/2002.

| (9) | Nimitettäessä hallintoneuvoston jäseniä, valittaessa hallintoneuvoston puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa ja nimitettäessä osastopäälliköitä olisi otettava täysimääräisesti huomioon tarve varmistaa sukupuolten tasapuolinen edustus. |
| --- | --- |

(9)

Nimitettäessä hallintoneuvoston jäseniä, valittaessa hallintoneuvoston puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa ja nimitettäessä osastopäälliköitä olisi otettava täysimääräisesti huomioon tarve varmistaa sukupuolten tasapuolinen edustus.

| (10) | Viittaukset asiaankuuluviin unionin säädöksiin olisi katsottava viittauksiksi meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman merien pilaantumisen torjuntaa koskeviin säädöksiin. |
| --- | --- |

(10)

Viittaukset asiaankuuluviin unionin säädöksiin olisi katsottava viittauksiksi meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman merien pilaantumisen torjuntaa koskeviin säädöksiin.

| (11) | Tässä asetuksessa ’merenkulun turvatoimilla’ tarkoitetaan – alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 725/2004 (4) mukaisesti – sellaisten ennalta ehkäisevien toimenpiteiden kokonaisuutta, joiden tarkoituksena on suojella meriliikennettä ja satamarakenteita tahallisten lainvastaisten tekojen uhalta. Turvatavoite olisi saavutettava hyväksymällä tarvittavat toimenpiteet merenkulkupolitiikan alalla, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden sääntöihin kansallisten turvatoimien, puolustuksen ja yleisen turvallisuuden alalla sekä valtioon kohdistuvien talousrikosten torjunnassa. |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa ’merenkulun turvatoimilla’ tarkoitetaan – alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 725/2004 (4) mukaisesti – sellaisten ennalta ehkäisevien toimenpiteiden kokonaisuutta, joiden tarkoituksena on suojella meriliikennettä ja satamarakenteita tahallisten lainvastaisten tekojen uhalta. Turvatavoite olisi saavutettava hyväksymällä tarvittavat toimenpiteet merenkulkupolitiikan alalla, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden sääntöihin kansallisten turvatoimien, puolustuksen ja yleisen turvallisuuden alalla sekä valtioon kohdistuvien talousrikosten torjunnassa.

| (12) | Viraston olisi toimittava unionin etujen mukaisesti. Tämä koskee myös tilannetta, jossa viraston tehtävänä on toimia jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella toimivaltaansa kuuluvilla aloilla ja antaa teknistä apua asiaankuuluville kolmansille maille unionin meriturvallisuuspolitiikan edistämisessä. |
| --- | --- |

(12)

Viraston olisi toimittava unionin etujen mukaisesti. Tämä koskee myös tilannetta, jossa viraston tehtävänä on toimia jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella toimivaltaansa kuuluvilla aloilla ja antaa teknistä apua asiaankuuluville kolmansille maille unionin meriturvallisuuspolitiikan edistämisessä.

| (13) | Viraston olisi tarjottava jäsenvaltioille teknistä apua, jolla olisi helpotettava unionin säännöstön täytäntöönpanossa tarvittavien kansallisten valmiuksien luomista. |
| --- | --- |

(13)

Viraston olisi tarjottava jäsenvaltioille teknistä apua, jolla olisi helpotettava unionin säännöstön täytäntöönpanossa tarvittavien kansallisten valmiuksien luomista.

| (14) | Viraston olisi tarjottava jäsenvaltioille ja komissiolle operatiivista apua. Tähän pitäisi sisältyä sellaiset palvelut kuin unionin merenkulun tiedonvaihtojärjestelmä (SafeSeaNet), eurooppalainen öljyvahinkoja koskeva satelliittitarkkailu- ja havaitsemisjärjestelmä (CleanSeaNet), alusten kaukotunnistusta ja seurantaa koskeva Euroopan unionin tietokeskus (EU:n LRIT-tietokeskus) ja EU:n satamavaltiovalvonnan tarkastustietokanta (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Viraston olisi tarjottava jäsenvaltioille ja komissiolle operatiivista apua. Tähän pitäisi sisältyä sellaiset palvelut kuin unionin merenkulun tiedonvaihtojärjestelmä (SafeSeaNet), eurooppalainen öljyvahinkoja koskeva satelliittitarkkailu- ja havaitsemisjärjestelmä (CleanSeaNet), alusten kaukotunnistusta ja seurantaa koskeva Euroopan unionin tietokeskus (EU:n LRIT-tietokeskus) ja EU:n satamavaltiovalvonnan tarkastustietokanta (Thetis).

| (15) | Aluksia koskevia ilmoitusmuodollisuuksia olisi yksinkertaistettava hyödyntäen viraston asiantuntemusta sähköisen tiedonsiirron ja merenkulun tiedonvaihtojärjestelmien alalla meriliikenteen esteiden poistamiseksi ja esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi. Viraston olisi erityisesti annettava jäsenvaltioille apua jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/65/EU (5) täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(15)

Aluksia koskevia ilmoitusmuodollisuuksia olisi yksinkertaistettava hyödyntäen viraston asiantuntemusta sähköisen tiedonsiirron ja merenkulun tiedonvaihtojärjestelmien alalla meriliikenteen esteiden poistamiseksi ja esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi. Viraston olisi erityisesti annettava jäsenvaltioille apua jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/65/EU (5) täytäntöönpanossa.

| (16) | Viraston olisi avustettava enemmän komissiota toimivaltaansa liittyvässä tutkimustoiminnassa. Olisi kuitenkin vältettävä päällekkäistä työtä olemassa olevien unionin tutkimuspuitteiden kanssa. Viraston ei varsinkaan pitäisi olla vastuussa tutkimushankkeiden hallinnoinnista. |
| --- | --- |

(16)

Viraston olisi avustettava enemmän komissiota toimivaltaansa liittyvässä tutkimustoiminnassa. Olisi kuitenkin vältettävä päällekkäistä työtä olemassa olevien unionin tutkimuspuitteiden kanssa. Viraston ei varsinkaan pitäisi olla vastuussa tutkimushankkeiden hallinnoinnista.

| (17) | Koska esteettömään eurooppalaiseen meriliikennealueeseen tähtäävät uudet innovatiiviset sovellukset ja palvelut ovat kehittyneet ja nykyisiä sovelluksia ja palveluita on parannettu, viraston olisi esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen toteuttamiseksi hyödynnettävä täysipainoisesti Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien (EGNOS ja Galileo) ja ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) tarjoamat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

(17)

Koska esteettömään eurooppalaiseen meriliikennealueeseen tähtäävät uudet innovatiiviset sovellukset ja palvelut ovat kehittyneet ja nykyisiä sovelluksia ja palveluita on parannettu, viraston olisi esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen toteuttamiseksi hyödynnettävä täysipainoisesti Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien (EGNOS ja Galileo) ja ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) tarjoamat mahdollisuudet.

| (18) | Sen jälkeen kun Euroopan parlamentin ja päätöksellä N:o 2850/2000/EY (6) luotujen unionin yhteistyöjärjestelyjen soveltaminen onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla päättyy, viraston olisi jatkettava joitakin kyseisten järjestelyjen puitteissa aiemmin suoritettuja toimintoja hyödyntämällä erityisesti meren pilaantumisen torjuntavalmiuksia ja torjuntaa käsittelevän neuvoa-antavan teknisen ryhmän asiantuntemusta. Viraston toimet tällä alalla eivät saisi vapauttaa rannikkovaltioita niiden vastuusta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja, ja niissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ryhmien olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt. |
| --- | --- |

(18)

Sen jälkeen kun Euroopan parlamentin ja päätöksellä N:o 2850/2000/EY (6) luotujen unionin yhteistyöjärjestelyjen soveltaminen onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla päättyy, viraston olisi jatkettava joitakin kyseisten järjestelyjen puitteissa aiemmin suoritettuja toimintoja hyödyntämällä erityisesti meren pilaantumisen torjuntavalmiuksia ja torjuntaa käsittelevän neuvoa-antavan teknisen ryhmän asiantuntemusta. Viraston toimet tällä alalla eivät saisi vapauttaa rannikkovaltioita niiden vastuusta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja, ja niissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ryhmien olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt.

| (19) | Virasto toimittaa pyynnöstä jäsenvaltioille CleanSeaNetin kautta yksityiskohtaista tietoa mahdollisista alusten aiheuttamaa pilaantumista koskevista tapauksista, jotta jäsenvaltiot voivat täyttää alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/35/EY (7) mukaiset velvollisuutensa. Täytäntöönpanon tehokkuus vaihtelee kuitenkin suuresti siitä huolimatta, että tällainen pilaantuminen saattaa päätyä muille kansallisille vesialueille. Komission olisi siksi seuraavassa tuon direktiivin 12 artiklan mukaisesti antamassaan kertomuksessa annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoa siitä, miten tehokkaasti ja johdonmukaisesti direktiivi on pantu täytäntöön, ja muuta asiaankuuluvaa tietoa sen soveltamisesta. |
| --- | --- |

(19)

Virasto toimittaa pyynnöstä jäsenvaltioille CleanSeaNetin kautta yksityiskohtaista tietoa mahdollisista alusten aiheuttamaa pilaantumista koskevista tapauksista, jotta jäsenvaltiot voivat täyttää alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/35/EY (7) mukaiset velvollisuutensa. Täytäntöönpanon tehokkuus vaihtelee kuitenkin suuresti siitä huolimatta, että tällainen pilaantuminen saattaa päätyä muille kansallisille vesialueille. Komission olisi siksi seuraavassa tuon direktiivin 12 artiklan mukaisesti antamassaan kertomuksessa annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoa siitä, miten tehokkaasti ja johdonmukaisesti direktiivi on pantu täytäntöön, ja muuta asiaankuuluvaa tietoa sen soveltamisesta.

| (20) | Jäsenvaltioiden, joihin vaikutukset kohdistuvat, virastolle esittämät pyynnöt pilaantumisen torjuntatoimien aloittamisesta olisi välitettävä neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom (8), perustetun unionin pelastuspalvelumekanismin kautta. Komissio voi kuitenkin katsoa, että muissa kuin pilaantumisen torjuntaan käytettävien valmiusaluksien ja -laitteiden käyttöönottopyyntöihin liittyvissä tapauksissa voi olla parempi käyttää vaihtoehtoisia kehittynyttä tietotekniikkaa hyödyntäviä viestintäkeinoja, ja täten se voi ilmoittaa apua pyytävälle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden, joihin vaikutukset kohdistuvat, virastolle esittämät pyynnöt pilaantumisen torjuntatoimien aloittamisesta olisi välitettävä neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom (8), perustetun unionin pelastuspalvelumekanismin kautta. Komissio voi kuitenkin katsoa, että muissa kuin pilaantumisen torjuntaan käytettävien valmiusaluksien ja -laitteiden käyttöönottopyyntöihin liittyvissä tapauksissa voi olla parempi käyttää vaihtoehtoisia kehittynyttä tietotekniikkaa hyödyntäviä viestintäkeinoja, ja täten se voi ilmoittaa apua pyytävälle jäsenvaltiolle.

| (21) | Viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet riskejä, joita öljyn ja kaasun etsintään ja tuotantoon liittyvistä offshore-toiminnoista aiheutuu meriliikenteelle ja meriympäristölle. Viraston öljyvahinkojen torjuntavalmiuksia ja sen asiantuntemusta vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen alalla olisi käytettävä myös tällaisista toiminnoista aiheutuvan pilaantumisen torjuntaan sen valtion pyynnöstä, johon vaikutukset kohdistuvat. |
| --- | --- |

(21)

Viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet riskejä, joita öljyn ja kaasun etsintään ja tuotantoon liittyvistä offshore-toiminnoista aiheutuu meriliikenteelle ja meriympäristölle. Viraston öljyvahinkojen torjuntavalmiuksia ja sen asiantuntemusta vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen alalla olisi käytettävä myös tällaisista toiminnoista aiheutuvan pilaantumisen torjuntaan sen valtion pyynnöstä, johon vaikutukset kohdistuvat.

| (22) | Viraston olisi erityisesti käytettävä CleanSeaNetia, jonka avulla nykyään tuotetaan todistusaineistoa alusten öljypäästöistä, myös öljyn ja kaasun etsintään ja tuotantoon liittyvistä offshore-toiminnoista aiheutuvien öljypäästöjen havaitsemiseen ja raportointiin, aiheuttamatta mitään haittaa tarjotulle meriliikennepalvelulle. |
| --- | --- |

(22)

Viraston olisi erityisesti käytettävä CleanSeaNetia, jonka avulla nykyään tuotetaan todistusaineistoa alusten öljypäästöistä, myös öljyn ja kaasun etsintään ja tuotantoon liittyvistä offshore-toiminnoista aiheutuvien öljypäästöjen havaitsemiseen ja raportointiin, aiheuttamatta mitään haittaa tarjotulle meriliikennepalvelulle.

| (23) | Virastolla on vakiintunutta ja tunnustettua arvokasta asiantuntemusta ja välineistöä meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan aloilla. Tämä asiantuntemus ja nämä välineet voivat olla merkityksellisiä muillekin unionin merikuljetuspolitiikkaan liittyville unionin toimille. Viraston olisi sen vuoksi avustettava komissiota ja jäsenvaltioita pyynnöstä tällaisten unionin toimien kehittämisessä ja toteuttamisessa, edellyttäen että hallintoneuvosto on hyväksynyt sen viraston vuotuisen työohjelman yhteydessä. Näiden avustustehtävien osalta olisi suoritettava yksityiskohtainen kustannus–hyötyanalyysi, eivätkä ne saisi olla haitallisia viraston keskeisten tehtävien kannalta. |
| --- | --- |

(23)

Virastolla on vakiintunutta ja tunnustettua arvokasta asiantuntemusta ja välineistöä meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan aloilla. Tämä asiantuntemus ja nämä välineet voivat olla merkityksellisiä muillekin unionin merikuljetuspolitiikkaan liittyville unionin toimille. Viraston olisi sen vuoksi avustettava komissiota ja jäsenvaltioita pyynnöstä tällaisten unionin toimien kehittämisessä ja toteuttamisessa, edellyttäen että hallintoneuvosto on hyväksynyt sen viraston vuotuisen työohjelman yhteydessä. Näiden avustustehtävien osalta olisi suoritettava yksityiskohtainen kustannus–hyötyanalyysi, eivätkä ne saisi olla haitallisia viraston keskeisten tehtävien kannalta.

| (24) | Antamansa teknisen avun myötä virasto edistää myös ympäristöystävällisemmän meriliikenteen kehitystä. |
| --- | --- |

(24)

Antamansa teknisen avun myötä virasto edistää myös ympäristöystävällisemmän meriliikenteen kehitystä.

| (25) | Useimmat luokituslaitokset käsittelevät sekä meri- että sisävesialuksia. Merialusten luokituslaitoksista saamiensa kokemusten perusteella virasto voisi antaa komissiolle tarpeellisia tietoja sisävesialusten luokituslaitosten osalta ja näin mahdollistaa tehokkuuden lisääntymisen. |
| --- | --- |

(25)

Useimmat luokituslaitokset käsittelevät sekä meri- että sisävesialuksia. Merialusten luokituslaitoksista saamiensa kokemusten perusteella virasto voisi antaa komissiolle tarpeellisia tietoja sisävesialusten luokituslaitosten osalta ja näin mahdollistaa tehokkuuden lisääntymisen.

| (26) | Kuljetustietojärjestelmien välisen vuorovaikutuksen osalta viraston olisi avustettava komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamalla, yhdessä jokiliikenteen tietopalvelujärjestelmän osalta toimivaltaisten viranomaisten kanssa, mahdollisuutta tietojen vaihtamiseen tällaisten järjestelmien välillä. |
| --- | --- |

(26)

Kuljetustietojärjestelmien välisen vuorovaikutuksen osalta viraston olisi avustettava komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamalla, yhdessä jokiliikenteen tietopalvelujärjestelmän osalta toimivaltaisten viranomaisten kanssa, mahdollisuutta tietojen vaihtamiseen tällaisten järjestelmien välillä.

| (27) | Viraston olisi avustettava komissiota ja jäsenvaltioita tulevan eMaritime-aloitteen, jonka tarkoituksena on parantaa Euroopan merikuljetusalan tehokkuutta edistämällä kehittyneiden tietotekniikoiden käyttöä, kehittämisessä ja täytäntöön panemisessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten vastuuta. |
| --- | --- |

(27)

Viraston olisi avustettava komissiota ja jäsenvaltioita tulevan eMaritime-aloitteen, jonka tarkoituksena on parantaa Euroopan merikuljetusalan tehokkuutta edistämällä kehittyneiden tietotekniikoiden käyttöä, kehittämisessä ja täytäntöön panemisessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten vastuuta.

| (28) | Sisämarkkinoiden ja esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi olisi vähennettävä varustamoiden hallinnollista rasitetta, mikä edistäisi muun muassa lyhyen matkan merenkulkua. Tässä yhteydessä voitaisiin ”sinisen vyöhykkeen” käsitteen ja eMaritime-aloitteen avulla mahdollisesti vähentää jäsenvaltioiden satamiin saapuvilta tai satamista lähteviltä kaupallisilta aluksilta vaadittuja ilmoitusmuodollisuuksia. |
| --- | --- |

(28)

Sisämarkkinoiden ja esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi olisi vähennettävä varustamoiden hallinnollista rasitetta, mikä edistäisi muun muassa lyhyen matkan merenkulkua. Tässä yhteydessä voitaisiin ”sinisen vyöhykkeen” käsitteen ja eMaritime-aloitteen avulla mahdollisesti vähentää jäsenvaltioiden satamiin saapuvilta tai satamista lähteviltä kaupallisilta aluksilta vaadittuja ilmoitusmuodollisuuksia.

| (29) | On muistettava, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti ja toimielinten välisen tasapainon periaatteen noudattamiseksi toimivaltaa tehdä yleisesti sovellettavia päätöksiä ei saa siirtää erillisvirastolle. |
| --- | --- |

(29)

On muistettava, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti ja toimielinten välisen tasapainon periaatteen noudattamiseksi toimivaltaa tehdä yleisesti sovellettavia päätöksiä ei saa siirtää erillisvirastolle.

| (30) | Komission olisi vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä läheisessä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laadittava ja esitettävä toteutettavuustutkimus, jossa arvioidaan ja kartoitetaan mahdollisuuksia tehostaa eri rannikkovartiotoimintojen koordinointia ja yhteistyötä. Tässä tutkimuksessa olisi otettava huomioon nykyinen oikeudellinen kehys ja asianomaisten unionin foorumien asiaa koskevat suositukset ja EU:n merenkulkualan yhteisen tietojenvaihtojärjestelmän (CISE) nykyinen kehitysvaihe, ja siinä olisi täysimääräisesti noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta, ja selvitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kustannukset ja hyödyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1406/2002 säädettyjä tavoitteita ja tehtäviä. |
| --- | --- |

(30)

Komission olisi vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä läheisessä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa laadittava ja esitettävä toteutettavuustutkimus, jossa arvioidaan ja kartoitetaan mahdollisuuksia tehostaa eri rannikkovartiotoimintojen koordinointia ja yhteistyötä. Tässä tutkimuksessa olisi otettava huomioon nykyinen oikeudellinen kehys ja asianomaisten unionin foorumien asiaa koskevat suositukset ja EU:n merenkulkualan yhteisen tietojenvaihtojärjestelmän (CISE) nykyinen kehitysvaihe, ja siinä olisi täysimääräisesti noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta, ja selvitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kustannukset ja hyödyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1406/2002 säädettyjä tavoitteita ja tehtäviä.

| (31) | Hyvin koulutettujen eurooppalaisten merenkulkijoiden houkutteleminen on tärkeää unionin merenkulkualan kilpailukyvylle. Ottaen huomioon pätevien merenkulkijoiden nykyisen ja tulevan kysynnän unionissa viraston olisi siksi tarvittaessa tuettava jäsenvaltioita ja komissiota niiden edistäessä merenkulkualan koulutusta helpottamalla parhaiden käytäntöjen vapaaehtoista vaihtoa ja tarjoamalla tietoa merenkulkualan koulutusta koskevista unionin vaihto-ohjelmista. Tukea voitaisiin kohdistaa muun muassa ammattitaitoisiin eurooppalaisiin sidosryhmiin kehitettäessä huippuosaamista merenkulkualan koulutuksessa ja vapaaehtoiselta pohjalta tapahtuvaa valmennusta, ottaen kuitenkin täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden vastuun merenkulkualan koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä. |
| --- | --- |

(31)

Hyvin koulutettujen eurooppalaisten merenkulkijoiden houkutteleminen on tärkeää unionin merenkulkualan kilpailukyvylle. Ottaen huomioon pätevien merenkulkijoiden nykyisen ja tulevan kysynnän unionissa viraston olisi siksi tarvittaessa tuettava jäsenvaltioita ja komissiota niiden edistäessä merenkulkualan koulutusta helpottamalla parhaiden käytäntöjen vapaaehtoista vaihtoa ja tarjoamalla tietoa merenkulkualan koulutusta koskevista unionin vaihto-ohjelmista. Tukea voitaisiin kohdistaa muun muassa ammattitaitoisiin eurooppalaisiin sidosryhmiin kehitettäessä huippuosaamista merenkulkualan koulutuksessa ja vapaaehtoiselta pohjalta tapahtuvaa valmennusta, ottaen kuitenkin täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden vastuun merenkulkualan koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä.

| (32) | Lisääntyneen merirosvouden uhkan torjumiseksi viraston olisi edelleen toimitettava tarvittaessa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja muille asiaankuuluville tahoille, mukaan lukien operaatiot kuten EU:n merivoimien sotilasoperaatio Atalanta, erittäin riskialttiiksi luokiteltujen alueiden läpi kulkevien jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten tarkka sijainti. Virastolla on myös käytössään keinoja, joista voisi olla hyötyä EU:n merenkulkualan yhteisen tietojenvaihtojärjestelmän (CISE) kehittämisen yhteydessä. Viraston olisi siksi syytä pyynnöstä ilmoittaa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja unionin elimille, kuten Frontex ja Europol, asiaankuuluvia aluksen sijainti- ja maahavainnointitietoja helpottaakseen ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä määriteltyjen laittomien tahallisten tekojen torjumiseksi, rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia ja noudattaen sovellettavaa unionin lainsäädäntöä erityisesti tietoja pyytävien elinten osalta. Kaukotunnistus- ja -seurantajärjestelmien (LRIT) tietojen antamiseen olisi saatava lupa asianomaiselta lippuvaltiolta hallintoneuvoston vahvistamien menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(32)

Lisääntyneen merirosvouden uhkan torjumiseksi viraston olisi edelleen toimitettava tarvittaessa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja muille asiaankuuluville tahoille, mukaan lukien operaatiot kuten EU:n merivoimien sotilasoperaatio Atalanta, erittäin riskialttiiksi luokiteltujen alueiden läpi kulkevien jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten tarkka sijainti. Virastolla on myös käytössään keinoja, joista voisi olla hyötyä EU:n merenkulkualan yhteisen tietojenvaihtojärjestelmän (CISE) kehittämisen yhteydessä. Viraston olisi siksi syytä pyynnöstä ilmoittaa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja unionin elimille, kuten Frontex ja Europol, asiaankuuluvia aluksen sijainti- ja maahavainnointitietoja helpottaakseen ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä määriteltyjen laittomien tahallisten tekojen torjumiseksi, rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia ja noudattaen sovellettavaa unionin lainsäädäntöä erityisesti tietoja pyytävien elinten osalta. Kaukotunnistus- ja -seurantajärjestelmien (LRIT) tietojen antamiseen olisi saatava lupa asianomaiselta lippuvaltiolta hallintoneuvoston vahvistamien menettelyjen mukaisesti.

| (33) | Julkaistessaan satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY (9) mukaisesti tietoja komission ja viraston olisi johdonmukaisuuden varmistamiseksi hyödynnettävä satamavaltioiden suorittamia tarkastuksia koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’Pariisin yhteisymmärryspöytäkirja’, nojalla kertynyttä asiantuntemusta ja kokemusta. |
| --- | --- |

(33)

Julkaistessaan satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY (9) mukaisesti tietoja komission ja viraston olisi johdonmukaisuuden varmistamiseksi hyödynnettävä satamavaltioiden suorittamia tarkastuksia koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’Pariisin yhteisymmärryspöytäkirja’, nojalla kertynyttä asiantuntemusta ja kokemusta.

| (34) | Viraston jäsenvaltioille ja komissiolle kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen asiaankuuluvan työn osalta antaman tuen ei pitäisi vaikuttaa näiden järjestöjen ja jäsenvaltioiden väliseen suhteeseen, joka johtuu jäsenvaltioiden kuulumisesta näihin järjestöihin. |
| --- | --- |

(34)

Viraston jäsenvaltioille ja komissiolle kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen asiaankuuluvan työn osalta antaman tuen ei pitäisi vaikuttaa näiden järjestöjen ja jäsenvaltioiden väliseen suhteeseen, joka johtuu jäsenvaltioiden kuulumisesta näihin järjestöihin.

| (35) | Unioni on liittynyt seuraaviin sopimuksiin, joilla on perustettu alueellisia järjestöjä, joiden toimet kuuluvat myös viraston tavoitteiden piiriin: yleissopimus Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelusta (vuonna 1992 tarkistettu Helsingin yleissopimus) (10); yleissopimus Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta (Barcelonan yleissopimus) (11) ja sen vuoden 1995 tarkistus (12) sekä sen useat pöytäkirjat; sopimus öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä (Bonnin sopimus) (13); yleissopimus Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta (OSPAR-yleissopimus) (14); 17 päivänä lokakuuta 1990 allekirjoitettu yhteistyösopimus Koillis-Atlantin rannikkojen ja vesien suojelemisesta pilaantumiselta (Lissabonin yhteistyösopimus) (15) ja sen 20 päivänä toukokuuta 2008 allekirjoitettu lisäpöytäkirja, joka ei ole vielä tullut voimaan (16). Lisäksi unioni neuvottelee liittymisestä huhtikuussa 1992 allekirjoitettuun yleissopimukseen Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta (Bukarestin yleissopimus). Sen vuoksi viraston olisi tarjottava jäsenvaltioille ja komissiolle teknistä apua näiden alueellisten järjestöjen asiaankuuluvaan työhön osallistumiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Unioni on liittynyt seuraaviin sopimuksiin, joilla on perustettu alueellisia järjestöjä, joiden toimet kuuluvat myös viraston tavoitteiden piiriin: yleissopimus Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelusta (vuonna 1992 tarkistettu Helsingin yleissopimus) (10); yleissopimus Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta (Barcelonan yleissopimus) (11) ja sen vuoden 1995 tarkistus (12) sekä sen useat pöytäkirjat; sopimus öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjuntayhteistyöstä (Bonnin sopimus) (13); yleissopimus Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta (OSPAR-yleissopimus) (14); 17 päivänä lokakuuta 1990 allekirjoitettu yhteistyösopimus Koillis-Atlantin rannikkojen ja vesien suojelemisesta pilaantumiselta (Lissabonin yhteistyösopimus) (15) ja sen 20 päivänä toukokuuta 2008 allekirjoitettu lisäpöytäkirja, joka ei ole vielä tullut voimaan (16). Lisäksi unioni neuvottelee liittymisestä huhtikuussa 1992 allekirjoitettuun yleissopimukseen Mustanmeren suojelemisesta pilaantumiselta (Bukarestin yleissopimus). Sen vuoksi viraston olisi tarjottava jäsenvaltioille ja komissiolle teknistä apua näiden alueellisten järjestöjen asiaankuuluvaan työhön osallistumiseksi.

| (36) | Mainittujen alueellisten järjestöjen lisäksi on olemassa useita muita alueellisia, osa-aluetta koskevia ja kahdenvälisiä koordinointi- ja yhteistyöjärjestelyjä, jotka liittyvät pilaantumisen torjuntaan. Kun virasto antaa apua pilaantumisen torjuntaan kolmansille maille, jotka jakavat alueellisen merialueen unionin kanssa, sen olisi toimittava nämä järjestelyt huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(36)

Mainittujen alueellisten järjestöjen lisäksi on olemassa useita muita alueellisia, osa-aluetta koskevia ja kahdenvälisiä koordinointi- ja yhteistyöjärjestelyjä, jotka liittyvät pilaantumisen torjuntaan. Kun virasto antaa apua pilaantumisen torjuntaan kolmansille maille, jotka jakavat alueellisen merialueen unionin kanssa, sen olisi toimittava nämä järjestelyt huomioon ottaen.

| (37) | Unioni jakaa alueellisina merialueina Välimeren, Mustanmeren ja Itämeren naapurimaidensa kanssa. Viraston olisi komission pyynnöstä annettava kyseisille maille apua pilaantumisen torjuntaan. |
| --- | --- |

(37)

Unioni jakaa alueellisina merialueina Välimeren, Mustanmeren ja Itämeren naapurimaidensa kanssa. Viraston olisi komission pyynnöstä annettava kyseisille maille apua pilaantumisen torjuntaan.

| (38) | Tehokkuuden maksimoimiseksi viraston olisi tehtävä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan puitteissa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tutkittava edelleen tehokkuuden lisäämistä koskevia vaihtoehtoja, joita voitaisiin esittää tarkasteltavaksi Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan yhteydessä. |
| --- | --- |

(38)

Tehokkuuden maksimoimiseksi viraston olisi tehtävä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan puitteissa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tutkittava edelleen tehokkuuden lisäämistä koskevia vaihtoehtoja, joita voitaisiin esittää tarkasteltavaksi Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan yhteydessä.

| (39) | Sen varmistamiseksi, että unionin sitovat säädökset meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen alalla pannaan käytännössä moitteettomasti täytäntöön, viraston olisi avustettava komissiota tekemällä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioissa. Näiden kansallisissa hallinnoissa tehtävien tarkastuskäyntien olisi annettava virastolle mahdollisuus kerätä kaikki tarvittavat tiedot kattavan raportin esittämiseksi komissiolle sen jatkoarviointia varten. Tarkastuskäynnit olisi suoritettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen periaatteiden hengessä ja siten, että kansallisille merenkulkuviranomaisille koituva hallinnollinen rasitus minimoidaan. Lisäksi käynnit olisi suoritettava noudattaen vahvistettua menettelyä, muun muassa hallintoneuvoston hyväksymiä vakiomenetelmiä. |
| --- | --- |

(39)

Sen varmistamiseksi, että unionin sitovat säädökset meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen alalla pannaan käytännössä moitteettomasti täytäntöön, viraston olisi avustettava komissiota tekemällä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioissa. Näiden kansallisissa hallinnoissa tehtävien tarkastuskäyntien olisi annettava virastolle mahdollisuus kerätä kaikki tarvittavat tiedot kattavan raportin esittämiseksi komissiolle sen jatkoarviointia varten. Tarkastuskäynnit olisi suoritettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen periaatteiden hengessä ja siten, että kansallisille merenkulkuviranomaisille koituva hallinnollinen rasitus minimoidaan. Lisäksi käynnit olisi suoritettava noudattaen vahvistettua menettelyä, muun muassa hallintoneuvoston hyväksymiä vakiomenetelmiä.

| (40) | Viraston olisi avustettava komissiota suorittamalla tunnustettujen järjestöjen tarkastuksia alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 (17) mukaisesti. Nämä tarkastukset voidaan suorittaa myös kolmansissa maissa. Komission ja viraston olisi varmistettava, että kyseessä oleville jäsenvaltioille ilmoitetaan asianmukaisesti. Viraston olisi myös suoritettava komission virastolle siirtämät, merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY (18) mukaiset merenkulkijoiden koulutukseen ja pätevyystodistusten myöntämiseen kolmansissa maissa liittyvät tarkastustehtävät. Asetus (EY) N:o 1406/2002 ei saisi kattaa sellaisen teknisen avun yksityiskohtia, jota virasto tarjoaa merenkulun turvatoimiin liittyvissä tarkastuksissa, joita komissio suorittaa merenkulun turvatoimien alalla suoritettavissa komission tarkastuksissa noudatettavista tarkistetuista menettelyistä 9 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 324/2008 (19) mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Viraston olisi avustettava komissiota suorittamalla tunnustettujen järjestöjen tarkastuksia alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 (17) mukaisesti. Nämä tarkastukset voidaan suorittaa myös kolmansissa maissa. Komission ja viraston olisi varmistettava, että kyseessä oleville jäsenvaltioille ilmoitetaan asianmukaisesti. Viraston olisi myös suoritettava komission virastolle siirtämät, merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY (18) mukaiset merenkulkijoiden koulutukseen ja pätevyystodistusten myöntämiseen kolmansissa maissa liittyvät tarkastustehtävät. Asetus (EY) N:o 1406/2002 ei saisi kattaa sellaisen teknisen avun yksityiskohtia, jota virasto tarjoaa merenkulun turvatoimiin liittyvissä tarkastuksissa, joita komissio suorittaa merenkulun turvatoimien alalla suoritettavissa komission tarkastuksissa noudatettavista tarkistetuista menettelyistä 9 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 324/2008 (19) mukaisesti.

| (41) | Varmistaakseen johdonmukaisuuden unionin toimintapoliittisten tavoitteiden ja toimielinrakenteen sekä sovellettavien hallinto- ja rahoitusmenettelyjen kanssa komission tulisi antaa viraston monivuotisen strategian ja vuotuisten työohjelmien luonnoksista virallisia neuvoja kirjallisina lausuntoina, jotka hallintoneuvoston olisi otettava huomioon ennen näiden asiakirjojen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(41)

Varmistaakseen johdonmukaisuuden unionin toimintapoliittisten tavoitteiden ja toimielinrakenteen sekä sovellettavien hallinto- ja rahoitusmenettelyjen kanssa komission tulisi antaa viraston monivuotisen strategian ja vuotuisten työohjelmien luonnoksista virallisia neuvoja kirjallisina lausuntoina, jotka hallintoneuvoston olisi otettava huomioon ennen näiden asiakirjojen hyväksymistä.

| (42) | Pääjohtajan nimittämismenettelyn oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi olisi noudatettavan valintamenettelyn oltava unionin virastojen johtajien valintaa ja nimittämistä koskevien komission suuntaviivojen mukainen. Suuntaviivoissa edellytetään, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset voivat tehdä hakemuksen.
  Samoista syistä hallintoneuvostolla olisi oltava edustajana tarkkailija esivalintakomiteassa. Tarkkailija olisi pidettävä ajan tasalla valintamenettelyn myöhempien vaiheiden aikana.
  Kun viraston hallintoneuvosto tekee nimityspäätöksensä, sen jäsenten olisi voitava esittää komissiolle kysymyksiä valintamenettelystä. Lisäksi hallintoneuvostolla olisi oltava mahdollisuus haastatella parhaiden hakijoiden joukossa olevia hakijoita tavanomaisen käytännön mukaisesti.
  Viraston pääjohtajan valintamenettelyn ja virkaan nimittämisen kaikissa vaiheissa kaikkien asianosaisten olisi varmistettava, että hakijoiden henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (20) mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Pääjohtajan nimittämismenettelyn oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi olisi noudatettavan valintamenettelyn oltava unionin virastojen johtajien valintaa ja nimittämistä koskevien komission suuntaviivojen mukainen. Suuntaviivoissa edellytetään, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset voivat tehdä hakemuksen.

Samoista syistä hallintoneuvostolla olisi oltava edustajana tarkkailija esivalintakomiteassa. Tarkkailija olisi pidettävä ajan tasalla valintamenettelyn myöhempien vaiheiden aikana.

Kun viraston hallintoneuvosto tekee nimityspäätöksensä, sen jäsenten olisi voitava esittää komissiolle kysymyksiä valintamenettelystä. Lisäksi hallintoneuvostolla olisi oltava mahdollisuus haastatella parhaiden hakijoiden joukossa olevia hakijoita tavanomaisen käytännön mukaisesti.

Viraston pääjohtajan valintamenettelyn ja virkaan nimittämisen kaikissa vaiheissa kaikkien asianosaisten olisi varmistettava, että hakijoiden henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (20) mukaisesti.

| (43) | Vaikka viraston toiminta rahoitetaan pääasiassa unionin rahoitusosuudella, sillä on myös tuloja, jotka se saa palveluihinsa liittyvistä palkkioista ja maksuista. Nämä palkkiot ja maksut liittyvät erityisesti EU:n LRIT-tietokeskuksen toimintaan, ja niitä sovelletaan EU:n LRIT-tietokeskuksen perustamista koskevien 1 ja 2 päivänä lokakuuta 2007 ja 9 päivänä joulukuuta 2008 annettujen neuvoston päätöslauselmien mukaisesti ja erityisesti LRIT-raporttien rahoittamiseen liittyvien kohtien mukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Vaikka viraston toiminta rahoitetaan pääasiassa unionin rahoitusosuudella, sillä on myös tuloja, jotka se saa palveluihinsa liittyvistä palkkioista ja maksuista. Nämä palkkiot ja maksut liittyvät erityisesti EU:n LRIT-tietokeskuksen toimintaan, ja niitä sovelletaan EU:n LRIT-tietokeskuksen perustamista koskevien 1 ja 2 päivänä lokakuuta 2007 ja 9 päivänä joulukuuta 2008 annettujen neuvoston päätöslauselmien mukaisesti ja erityisesti LRIT-raporttien rahoittamiseen liittyvien kohtien mukaisesti.

| (44) | Komission olisi tarkasteltava tilannekatsauksen, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1406/2002 nojalla, yhteydessä myös viraston mahdollista osallistumista öljyn ja kaasun offshore-etsinnän, hyödyntämisen ja tuotannon turvallisuutta koskevan tulevan säädöksen, joka on parhaillaan käsiteltävänä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa, täytäntöönpanoon öljyn- ja kaasunporauksen offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn osalta, ottaen huomioon viraston vakiintunut ja tunnustettu asiantuntemus ja välineistö. |
| --- | --- |

(44)

Komission olisi tarkasteltava tilannekatsauksen, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1406/2002 nojalla, yhteydessä myös viraston mahdollista osallistumista öljyn ja kaasun offshore-etsinnän, hyödyntämisen ja tuotannon turvallisuutta koskevan tulevan säädöksen, joka on parhaillaan käsiteltävänä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa, täytäntöönpanoon öljyn- ja kaasunporauksen offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn osalta, ottaen huomioon viraston vakiintunut ja tunnustettu asiantuntemus ja välineistö.

| (45) | Viraston toimien olisi tarvittaessa myös vaikutettava osaltaan esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseen. |
| --- | --- |

(45)

Viraston toimien olisi tarvittaessa myös vaikutettava osaltaan esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseen.

| (46) | Olisi otettava huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (21), ja erityisesti sen 185 artikla. |
| --- | --- |

(46)

Olisi otettava huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (21), ja erityisesti sen 185 artikla.

| (47) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1406/2002 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(47)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1406/2002 olisi muutettava vastaavasti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset asetukseen (EY) N:o 1406/2002

Muutetaan asetus (EY) N:o 1406/2002 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1–3 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Tavoitteet
  1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’, jotta varmistetaan meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso.
  2.   Tässä tarkoituksessa virasto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja komission kanssa ja tarjoaa niille teknistä, operatiivista ja tieteellistä apua tämän artiklan 1 kohdassa mainituilla aloilla 2 artiklassa kuvattujen keskeisten tehtävien sekä soveltuvin osin 2 a artiklassa kuvattujen lisätehtävien rajoissa erityisesti auttaakseen jäsenvaltioita ja komissiota asiaankuuluvien unionin säädösten asianmukaisessa soveltamisessa. Pilaantumisen torjunnan alan osalta virasto antaa operatiivista apua ainoastaan sen valtion tai niiden valtioiden pyynnöstä, johon tai joihin vaikutukset kohdistuvat.
  3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua apua tarjoamalla virasto edistää tarvittaessa meriliikenteen ja -kuljetusten kokonaistehokkuutta tämän asetuksen mukaisesti helpottaakseen esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomista.
  2 artikla
  Viraston keskeiset tehtävät
  1.   Sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa esitetyt tavoitteet saavutetaan asianmukaisesti, virasto hoitaa tässä artiklassa luetellut keskeiset tehtävät.
  2.   Virasto avustaa komissiota






  a) | valmistelutyössä asiaankuuluvien unionin säädösten ajantasaistamiseksi ja kehittämiseksi erityisesti kansainvälisen lainsäädännön kehityksen myötä; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1–3 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tavoitteet

1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’, jotta varmistetaan meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan sekä öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjunnan korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso.

2.   Tässä tarkoituksessa virasto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja komission kanssa ja tarjoaa niille teknistä, operatiivista ja tieteellistä apua tämän artiklan 1 kohdassa mainituilla aloilla 2 artiklassa kuvattujen keskeisten tehtävien sekä soveltuvin osin 2 a artiklassa kuvattujen lisätehtävien rajoissa erityisesti auttaakseen jäsenvaltioita ja komissiota asiaankuuluvien unionin säädösten asianmukaisessa soveltamisessa. Pilaantumisen torjunnan alan osalta virasto antaa operatiivista apua ainoastaan sen valtion tai niiden valtioiden pyynnöstä, johon tai joihin vaikutukset kohdistuvat.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua apua tarjoamalla virasto edistää tarvittaessa meriliikenteen ja -kuljetusten kokonaistehokkuutta tämän asetuksen mukaisesti helpottaakseen esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomista.

2 artikla

Viraston keskeiset tehtävät

1.   Sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa esitetyt tavoitteet saavutetaan asianmukaisesti, virasto hoitaa tässä artiklassa luetellut keskeiset tehtävät.

2.   Virasto avustaa komissiota

a)

valmistelutyössä asiaankuuluvien unionin säädösten ajantasaistamiseksi ja kehittämiseksi erityisesti kansainvälisen lainsäädännön kehityksen myötä;

| b) | asiaankuuluvien sitovien unionin säädösten tehokkaassa täytäntöönpanossa, erityisesti suorittamalla tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja vierailuja ja tarkastuskäyntejä sekä tarjoamalla komissiolle teknistä apua sille alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 725/2004 (22) 9 artiklan 4 kohdassa osoitettujen tarkastustehtävien hoitamisessa. Tältä osin se voi ehdottaa komissiolle mahdollisia parannuksia kyseisiin sitoviin säädöksiin; |
| --- | --- |

b)

asiaankuuluvien sitovien unionin säädösten tehokkaassa täytäntöönpanossa, erityisesti suorittamalla tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja vierailuja ja tarkastuskäyntejä sekä tarjoamalla komissiolle teknistä apua sille alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 725/2004 (22) 9 artiklan 4 kohdassa osoitettujen tarkastustehtävien hoitamisessa. Tältä osin se voi ehdottaa komissiolle mahdollisia parannuksia kyseisiin sitoviin säädöksiin;

| c) | viraston tavoitteiden kannalta merkityksellisten käynnissä olevien ja loppuun saatettujen tutkimushankkeiden analysoinnissa; tähän voi sisältyä mahdollisten jatkotoimenpiteiden määrittäminen yksittäisten tutkimushankkeiden pohjalta; |
| --- | --- |

c)

viraston tavoitteiden kannalta merkityksellisten käynnissä olevien ja loppuun saatettujen tutkimushankkeiden analysoinnissa; tähän voi sisältyä mahdollisten jatkotoimenpiteiden määrittäminen yksittäisten tutkimushankkeiden pohjalta;

| d) | kaikkien muiden unionin säädöksissä komissiolle osoitettujen viraston tavoitteita koskevien tehtävien hoitamisessa. |
| --- | --- |

d)

kaikkien muiden unionin säädöksissä komissiolle osoitettujen viraston tavoitteita koskevien tehtävien hoitamisessa.

3.   Virasto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

| a) | järjestääkseen tarvittaessa asiaankuuluvia koulutustoimia jäsenvaltioiden vastuulla olevilla aloilla; |
| --- | --- |

a)

järjestääkseen tarvittaessa asiaankuuluvia koulutustoimia jäsenvaltioiden vastuulla olevilla aloilla;

| b) | kehittääkseen teknisiä ratkaisuja ja tarjotakseen niihin liittyviä operatiivisia palveluja sekä tarjotakseen teknistä apua asiaankuuluvien unionin säädösten täytäntöönpanemiseksi tarvittavien kansallisten valmiuksien luomisessa; |
| --- | --- |

b)

kehittääkseen teknisiä ratkaisuja ja tarjotakseen niihin liittyviä operatiivisia palveluja sekä tarjotakseen teknistä apua asiaankuuluvien unionin säädösten täytäntöönpanemiseksi tarvittavien kansallisten valmiuksien luomisessa;

| c) | toimittaakseen jäsenvaltion pyynnöstä 3 artiklassa tarkoitetuista tarkastuksista saatuja asianmukaisia tietoja, millä on tarkoitus tukea sellaisten tunnustettujen järjestöjen valvontaa, jotka suorittavat tarkastustehtäviä jäsenvaltioiden puolesta alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/15/EY (23) 9 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta lippuvaltion oikeuksiin ja velvollisuuksiin; |
| --- | --- |

c)

toimittaakseen jäsenvaltion pyynnöstä 3 artiklassa tarkoitetuista tarkastuksista saatuja asianmukaisia tietoja, millä on tarkoitus tukea sellaisten tunnustettujen järjestöjen valvontaa, jotka suorittavat tarkastustehtäviä jäsenvaltioiden puolesta alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/15/EY (23) 9 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta lippuvaltion oikeuksiin ja velvollisuuksiin;

| d) | tukeakseen täydentävin keinoin kustannustehokkaasti alusten aiheuttaman pilaantumisen samoin kuin öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjuntatoimia, kun jäsenvaltio, johon vaikutukset kohdistuvat ja jonka alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan, on sitä pyytänyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rannikkovaltioiden velvollisuutta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden olemassa olevan yhteistyön tällä alalla. Pilaantumisen torjuntatoimien käyttöönottoa olisi tarvittaessa pyydettävä neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom (24) perustetun unionin pelastuspalvelumekanismin kautta. |
| --- | --- |

d)

tukeakseen täydentävin keinoin kustannustehokkaasti alusten aiheuttaman pilaantumisen samoin kuin öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen torjuntatoimia, kun jäsenvaltio, johon vaikutukset kohdistuvat ja jonka alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan, on sitä pyytänyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rannikkovaltioiden velvollisuutta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden olemassa olevan yhteistyön tällä alalla. Pilaantumisen torjuntatoimien käyttöönottoa olisi tarvittaessa pyydettävä neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom (24) perustetun unionin pelastuspalvelumekanismin kautta.

4.   Virasto helpottaa jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä seuraavasti:

| a) | virasto edistää direktiivin 2002/59/EY soveltamisalaan kuuluvan liikenteen seurannan alalla erityisesti rantavaltioiden välistä yhteistyötä kyseessä olevilla merenkulkualueilla sekä kehittää ja pitää yllä kyseisen direktiivin 6 b ja 22 a artiklassa tarkoitettuja Euroopan unionin alusten kaukotunnistusta ja seurantaa koskevaa Euroopan unionin tietokeskusta ja unionin merenkulun tiedonvaihtojärjestelmää (SafeSeaNet) samoin kuin kansainvälistä alusten kaukotunnistusta ja -seurantaa koskevaa tiedonvaihtojärjestelmää Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) tehdyn sitoumuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

virasto edistää direktiivin 2002/59/EY soveltamisalaan kuuluvan liikenteen seurannan alalla erityisesti rantavaltioiden välistä yhteistyötä kyseessä olevilla merenkulkualueilla sekä kehittää ja pitää yllä kyseisen direktiivin 6 b ja 22 a artiklassa tarkoitettuja Euroopan unionin alusten kaukotunnistusta ja seurantaa koskevaa Euroopan unionin tietokeskusta ja unionin merenkulun tiedonvaihtojärjestelmää (SafeSeaNet) samoin kuin kansainvälistä alusten kaukotunnistusta ja -seurantaa koskevaa tiedonvaihtojärjestelmää Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) tehdyn sitoumuksen mukaisesti;

| b) | ilmoittamalla pyynnöstä, kansallisen ja unionin lainsäädännön soveltamista rajoittamatta, toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja asiaankuuluville unionin elimille niiden toimivaltuuksien puitteissa asiaankuuluvia aluksen sijainti- ja maahavaintotietoja meriliikenteen alaa koskevassa sovellettavassa unionin lainsäädännössä säädettyjen tai sitä koskevien kansainvälisten oikeudellisten välineiden mukaisten, merirosvoukseen ja lainvastaisiin tahallisiin tekoihin liittyvien uhkien torjuntatoimien helpottamiseksi, ellei sovellettavista tietosuojasäännöistä muutu johdu ja tapauksen mukaan niitä direktiivin 2002/59/EY mukaisesti luotuja hallinnollisia menettelyjä noudattaen, jotka hallintoneuvoston tai korkean tason ohjausryhmän on määrä vahvistaa. Alusten kaukotunnistus- ja seurantatietojen antaminen edellyttää asianomaisen lippuvaltion lupaa; |
| --- | --- |

b)

ilmoittamalla pyynnöstä, kansallisen ja unionin lainsäädännön soveltamista rajoittamatta, toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja asiaankuuluville unionin elimille niiden toimivaltuuksien puitteissa asiaankuuluvia aluksen sijainti- ja maahavaintotietoja meriliikenteen alaa koskevassa sovellettavassa unionin lainsäädännössä säädettyjen tai sitä koskevien kansainvälisten oikeudellisten välineiden mukaisten, merirosvoukseen ja lainvastaisiin tahallisiin tekoihin liittyvien uhkien torjuntatoimien helpottamiseksi, ellei sovellettavista tietosuojasäännöistä muutu johdu ja tapauksen mukaan niitä direktiivin 2002/59/EY mukaisesti luotuja hallinnollisia menettelyjä noudattaen, jotka hallintoneuvoston tai korkean tason ohjausryhmän on määrä vahvistaa. Alusten kaukotunnistus- ja seurantatietojen antaminen edellyttää asianomaisen lippuvaltion lupaa;

| c) | virasto tarjoaa meriliikennealan onnettomuuksien tutkinnan perusperiaatteista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/18/EY (25) mukaisella merionnettomuuksien ja merellä sattuneiden vaaratilanteiden tutkinnan alalla asiaankuuluville jäsenvaltioille, niiden pyynnöstä ja sikäli kuin ei synny eturistiriitaa, operatiivista tukea vakaviin tai hyvin vakaviin merionnettomuuksiin liittyvien tutkimusten suorittamisessa ja analysoi turvallisuustutkintaraportteja määrittääkseen millaisia unionin tason lisäarvoa tuottavia päätelmiä voidaan tehdä. Virasto laatii jäsenvaltioiden mainitun direktiivin 17 artiklan mukaisesti antamien tietojen pohjalta vuosikatsauksen merionnettomuuksista ja merellä sattuneista vaaratilanteista; |
| --- | --- |

c)

virasto tarjoaa meriliikennealan onnettomuuksien tutkinnan perusperiaatteista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/18/EY (25) mukaisella merionnettomuuksien ja merellä sattuneiden vaaratilanteiden tutkinnan alalla asiaankuuluville jäsenvaltioille, niiden pyynnöstä ja sikäli kuin ei synny eturistiriitaa, operatiivista tukea vakaviin tai hyvin vakaviin merionnettomuuksiin liittyvien tutkimusten suorittamisessa ja analysoi turvallisuustutkintaraportteja määrittääkseen millaisia unionin tason lisäarvoa tuottavia päätelmiä voidaan tehdä. Virasto laatii jäsenvaltioiden mainitun direktiivin 17 artiklan mukaisesti antamien tietojen pohjalta vuosikatsauksen merionnettomuuksista ja merellä sattuneista vaaratilanteista;

| d) | toimittamalla objektiivisia, luotettavia ja vertailukelpoisia tilastoja ja tietoja mahdollistaakseen sen, että komissio ja jäsenvaltiot parantavat toimiansa ja arvioivat olemassa olevien toimenpiteiden tehokkuutta ja kustannustehokkuutta. Tällaisia tehtäviä ovat teknisten tietojen kerääminen, tallentaminen ja arviointi, nykyisten tietokantojen järjestelmällinen hyödyntäminen, mukaan luettuna niiden keskinäinen tietojenvaihto, sekä tarvittaessa lisätietokantojen kehittäminen. Kerättyjen tietojen perusteella virasto avustaa komissiota aluksia koskevien tietojen julkaisemisessa satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY (26) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

toimittamalla objektiivisia, luotettavia ja vertailukelpoisia tilastoja ja tietoja mahdollistaakseen sen, että komissio ja jäsenvaltiot parantavat toimiansa ja arvioivat olemassa olevien toimenpiteiden tehokkuutta ja kustannustehokkuutta. Tällaisia tehtäviä ovat teknisten tietojen kerääminen, tallentaminen ja arviointi, nykyisten tietokantojen järjestelmällinen hyödyntäminen, mukaan luettuna niiden keskinäinen tietojenvaihto, sekä tarvittaessa lisätietokantojen kehittäminen. Kerättyjen tietojen perusteella virasto avustaa komissiota aluksia koskevien tietojen julkaisemisessa satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY (26) mukaisesti;

| e) | keräämällä ja analysoimalla merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY (27) mukaisesti annettuja ja käytettyjä merenkulkijoita koskevia tietoja; |
| --- | --- |

e)

keräämällä ja analysoimalla merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY (27) mukaisesti annettuja ja käytettyjä merenkulkijoita koskevia tietoja;

| f) | parantamalla lainvastaisia päästöjä tekevien alusten tunnistamista ja seuraamista alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/35/EY (28) mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

parantamalla lainvastaisia päästöjä tekevien alusten tunnistamista ja seuraamista alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/35/EY (28) mukaisesti;

| g) | öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen osalta käyttämällä eurooppalaista öljyvahinkoja koskevaa satelliittitarkkailu- ja havaitsemisjärjestelmää (CleanSeaNet) tällaisen pilaantumisen laajuuden ja ympäristövaikutusten seurantaan; |
| --- | --- |

g)

öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen osalta käyttämällä eurooppalaista öljyvahinkoja koskevaa satelliittitarkkailu- ja havaitsemisjärjestelmää (CleanSeaNet) tällaisen pilaantumisen laajuuden ja ympäristövaikutusten seurantaan;

| h) | tarjoamalla teknistä apua, jota jäsenvaltioiden ja komission osallistuminen IMO:n, meriliikenteen osalta maailman työjärjestön, satamavaltioiden suorittamia tarkastuksia koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ‧Pariisin yhteisymmärryspöytäkirja‧, ja asiaankuuluvien alueellisten järjestöjen, joihin unioni on liittynyt, teknisten elinten asiaankuuluvaan työhön edellyttää, unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta; |
| --- | --- |

h)

tarjoamalla teknistä apua, jota jäsenvaltioiden ja komission osallistuminen IMO:n, meriliikenteen osalta maailman työjärjestön, satamavaltioiden suorittamia tarkastuksia koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ‧Pariisin yhteisymmärryspöytäkirja‧, ja asiaankuuluvien alueellisten järjestöjen, joihin unioni on liittynyt, teknisten elinten asiaankuuluvaan työhön edellyttää, unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta;

| i) | jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/65/EU (29) täytäntöönpanon yhteydessä erityisesti helpottamalla tietojen sähköistä siirtoa SafeSeaNet-järjestelmän kautta ja tukemalla keskitetyn palvelupisteen kehittämistä. |
| --- | --- |

i)

jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/65/EU (29) täytäntöönpanon yhteydessä erityisesti helpottamalla tietojen sähköistä siirtoa SafeSeaNet-järjestelmän kautta ja tukemalla keskitetyn palvelupisteen kehittämistä.

5.   Komission pyynnöstä virasto voi antaa asiaankuuluvia unionin säädöksiä koskevaa teknistä apua, mukaan lukien asiaankuuluvien koulutustoimien järjestäminen, unionin jäsenyyttä hakeville valtioille, ja soveltuvin osin Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille ja maille, jotka osallistuvat Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan.

Alusten aiheuttaman pilaantumisen samoin kuin öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen aiheuttaman meren pilaantumisen, joka vaikuttaa alueellisen merialueen unionin kanssa jakaviin kolmansiin maihin, osalta virasto voi myös antaa apua päätöksellä 2007/779/EY, Euratom perustetun EU:n pelastuspalvelualan mekanismin mukaisesti ja tämän artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja jäsenvaltioihin sovellettavia ehtoja mukaillen. Nämä tehtävät sovitetaan yhteen meren pilaantumista koskevien nykyisten alueellisten yhteistyöjärjestelyjen kanssa.

2 a artikla

Viraston lisätehtävät

1.   Virasto avustaa tarvittaessa komissiota ja jäsenvaltioita tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa mainittujen, viraston tavoitteisiin liittyvien unionin toimien kehittämisessä ja toteuttamisessa siltä osin kuin virastolla on vakiintunutta ja tunnustettua asiantuntemusta ja välineistöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklassa tarkoitettujen keskeisten tehtävien suorittamista. Tässä artiklassa tarkoitetut lisätehtävät

| a) | tuottavat perusteltua lisäarvoa, |
| --- | --- |

a)

tuottavat perusteltua lisäarvoa,

| b) | välttävät toimien päällekkäisyyttä, |
| --- | --- |

b)

välttävät toimien päällekkäisyyttä,

| c) | ovat unionin meriliikennepolitiikan edun mukaisia, |
| --- | --- |

c)

ovat unionin meriliikennepolitiikan edun mukaisia,

| d) | eivät ole haitallisia viraston keskeisten tehtävien kannalta ja |
| --- | --- |

d)

eivät ole haitallisia viraston keskeisten tehtävien kannalta ja

| e) | eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuksiin tai velvollisuuksiin etenkään lippu-, satama- ja rannikkovaltioina. |
| --- | --- |

e)

eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuksiin tai velvollisuuksiin etenkään lippu-, satama- ja rannikkovaltioina.

2.   Virasto avustaa komissiota

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (30) täytäntöönpanon yhteydessä edistämällä merivesien hyvän tilan saavuttamisen tavoitetta meriliikenteeseen liittyvien tekijöiden osalta ja olemassa olevien välineiden, kuten SafeSeaNetin ja CleanSeaNetin, hyödyntämisessä; |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (30) täytäntöönpanon yhteydessä edistämällä merivesien hyvän tilan saavuttamisen tavoitetta meriliikenteeseen liittyvien tekijöiden osalta ja olemassa olevien välineiden, kuten SafeSeaNetin ja CleanSeaNetin, hyödyntämisessä;

| b) | antamalla teknistä apua alusten tuottamien kasvihuonekaasupäästöjen osalta, erityisesti jatkuvan kansainvälisen kehityksen seuraamisessa; |
| --- | --- |

b)

antamalla teknistä apua alusten tuottamien kasvihuonekaasupäästöjen osalta, erityisesti jatkuvan kansainvälisen kehityksen seuraamisessa;

| c) | ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) osalta edistettäessä GMES-tietojen ja -palvelujen käyttöä merialan tarkoituksiin GMES:n hallinnoimisen yhteydessä; |
| --- | --- |

c)

ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) osalta edistettäessä GMES-tietojen ja -palvelujen käyttöä merialan tarkoituksiin GMES:n hallinnoimisen yhteydessä;

| d) | yhteisen tietojenvaihtoympäristön kehittämisessä EU:n merialalle; |
| --- | --- |

d)

yhteisen tietojenvaihtoympäristön kehittämisessä EU:n merialalle;

| e) | öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien liikkuvien offshore-laitteistojen osalta IMO:n vaatimuksien tarkastelemisessa ja perustietojen keräämisessä mahdollisista uhista meriliikenteelle ja meriympäristölle; |
| --- | --- |

e)

öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien liikkuvien offshore-laitteistojen osalta IMO:n vaatimuksien tarkastelemisessa ja perustietojen keräämisessä mahdollisista uhista meriliikenteelle ja meriympäristölle;

| f) | antamalla asiaankuuluvia tietoja sisävesialusten luokituslaitosten osalta sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY (31) mukaisesti. Näiden tietojen on myös oltava osa tämän asetuksen 3 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja raportteja. |
| --- | --- |

f)

antamalla asiaankuuluvia tietoja sisävesialusten luokituslaitosten osalta sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY (31) mukaisesti. Näiden tietojen on myös oltava osa tämän asetuksen 3 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja raportteja.

3.   Virasto avustaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraavasti:

| a) | esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomista tukevien politiikkojen ja hankkeiden, kuten Blue Belt -käsitteen ja e-Maritime-aloitteen sekä merten moottoriteiden, toteutettavuuden ja täytäntöönpanon tarkastelussa. Tämä toteutetaan erityisesti kartoittamalla lisätoimintoja SafeSeaNetille tämän kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2002/59/EY mukaisesti perustetun korkean tason ohjausryhmän asemaa; |
| --- | --- |

a)

esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomista tukevien politiikkojen ja hankkeiden, kuten Blue Belt -käsitteen ja e-Maritime-aloitteen sekä merten moottoriteiden, toteutettavuuden ja täytäntöönpanon tarkastelussa. Tämä toteutetaan erityisesti kartoittamalla lisätoimintoja SafeSeaNetille tämän kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2002/59/EY mukaisesti perustetun korkean tason ohjausryhmän asemaa;

| b) | tutkimalla jokiliikenteen tietopalvelujärjestelmän toimivaltaisten viranomaisten kanssa mahdollisuutta tietojen jakamiseen tämän järjestelmän ja meriliikenteen tietojärjestelmien välillä käyttäen pohjana direktiivin 2010/65/EU 15 artiklassa edellytettyä kertomusta; |
| --- | --- |

b)

tutkimalla jokiliikenteen tietopalvelujärjestelmän toimivaltaisten viranomaisten kanssa mahdollisuutta tietojen jakamiseen tämän järjestelmän ja meriliikenteen tietojärjestelmien välillä käyttäen pohjana direktiivin 2010/65/EU 15 artiklassa edellytettyä kertomusta;

| c) | helpottamalla merenkulkualan koulutuksen parhaiden käytäntöjen vapaaehtoista vaihtoa unionissa ja tarjoamalla tietoa merenkulkualan koulutuksen kannalta merkityksellisistä unionin vaihto-ohjelmista noudattaen täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 166 artiklaa. |
| --- | --- |

c)

helpottamalla merenkulkualan koulutuksen parhaiden käytäntöjen vapaaehtoista vaihtoa unionissa ja tarjoamalla tietoa merenkulkualan koulutuksen kannalta merkityksellisistä unionin vaihto-ohjelmista noudattaen täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 166 artiklaa.

3 artikla

Vierailut jäsenvaltioihin ja tarkastuskäynnit

1.   Suorittaakseen sille osoitetut tehtävät ja avustaakseen komissiota sen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisessä, erityisesti asiaankuuluvan unionin lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon arvioinnissa, virasto tekee vierailuja jäsenvaltioihin hallintoneuvoston vahvistaman menettelyn mukaisesti.

2.   Viraston on ilmoitettava asianomaiselle jäsenvaltiolle hyvissä ajoin suunnitellusta vierailusta, sitä suorittamaan valtuutettujen virkamiesten nimet, vierailun alkamisajankohta ja sen odotettu kesto. Vierailuja suorittamaan valtuutettujen viraston virkamiesten on tehtävänsä suorittaakseen esitettävä viraston pääjohtajan kirjallinen päätös, jossa määritellään heidän tehtävänsä kohde ja tarkoitus.

3.   Virasto suorittaa komission puolesta tarkastuskäyntejä unionin sitovien säädösten vaatimusten mukaisesti unionin alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 (32) mukaisesti tunnustamien järjestöjen osalta sekä kolmansien maiden merenkulkijoiden koulutuksen ja pätevyyden tunnustamisen osalta 2008/106/EY mukaisesti.

4.   Viraston on kunkin vierailun tai tarkastuskäynnin päätteeksi laadittava raportti ja lähetettävä se komissiolle ja asianomaiselle jäsenvaltiolle.

5.   Tarvittaessa ja aina vierailu- tai tarkastuskierroksen päätyttyä virasto analysoi kyseisen kierroksen raportit horisontaalisten havaintojen ja yleisten päätelmien tekemiseksi käytössä olevien toimenpiteiden tehokkuudesta ja kustannustehokkuudesta. Virasto esittää tämän analyysin komissiolle keskusteltavaksi jäsenvaltioiden kanssa mahdollisten päätelmien tekemiseksi ja hyvien toimintatapojen levittämisen helpottamiseksi.

| 2) | Korvataan 4 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Hallintoneuvosto hyväksyy käytännön järjestelyt 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi, mukaan lukien tarvittaessa järjestelyt jäsenvaltioiden kuulemisesta ennen tietojen julkistamista.
  4.   Komission ja viraston tämän asetuksen mukaisesti keräämiin ja käsittelemiin tietoihin sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (33), ja virasto toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen luottamuksellisten tietojen turvallisen käsittelyn. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Hallintoneuvosto hyväksyy käytännön järjestelyt 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi, mukaan lukien tarvittaessa järjestelyt jäsenvaltioiden kuulemisesta ennen tietojen julkistamista.

4.   Komission ja viraston tämän asetuksen mukaisesti keräämiin ja käsittelemiin tietoihin sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (33), ja virasto toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen luottamuksellisten tietojen turvallisen käsittelyn.

| 3) | Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Hallintoneuvosto voi komission pyynnöstä ja asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella ja niiden kanssa yhteistyötä tehden ja ottaen asianmukaisesti huomioon talousarviovaikutukset, mukaan luettuna asianomaisten jäsenvaltioiden mahdollisesti antamat osuudet, päättää perustaa aluekeskuksia hoitamaan joitakin viraston tehtävistä mahdollisimman tehokkaasti ja vaikuttavasti. Päätöksen tekemisen yhteydessä hallintoneuvosto määrittelee aluekeskuksen täsmällisen toiminta-alan välttäen tarpeettomia kustannuksia ja tehostaen yhteistyötä olemassa olevien alueellisten ja kansallisten verkostojen kanssa.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Hallintoneuvosto voi komission pyynnöstä ja asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella ja niiden kanssa yhteistyötä tehden ja ottaen asianmukaisesti huomioon talousarviovaikutukset, mukaan luettuna asianomaisten jäsenvaltioiden mahdollisesti antamat osuudet, päättää perustaa aluekeskuksia hoitamaan joitakin viraston tehtävistä mahdollisimman tehokkaasti ja vaikuttavasti. Päätöksen tekemisen yhteydessä hallintoneuvosto määrittelee aluekeskuksen täsmällisen toiminta-alan välttäen tarpeettomia kustannuksia ja tehostaen yhteistyötä olemassa olevien alueellisten ja kansallisten verkostojen kanssa.”

| 4) | Muutetaan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | hyväksyy vuosittaisen kertomuksen viraston toiminnasta ja toimittaa sen kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja jäsenvaltioille.
  Virasto toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki tiedot arviointimenettelyjen tuloksista;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

hyväksyy vuosittaisen kertomuksen viraston toiminnasta ja toimittaa sen kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja jäsenvaltioille.

Virasto toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki tiedot arviointimenettelyjen tuloksista;”;

| b) | korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | tutkii ja hyväksyy toimintaohjelman valmistelun yhteydessä pyynnöt 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta avusta komissiolle, jäsenvaltioiden 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua teknistä apua koskevat pyynnöt ja 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua teknistä apua koskevat pyynnöt sekä 2 a artiklassa tarkoitettua apua koskevat pyynnöt; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

tutkii ja hyväksyy toimintaohjelman valmistelun yhteydessä pyynnöt 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta avusta komissiolle, jäsenvaltioiden 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua teknistä apua koskevat pyynnöt ja 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua teknistä apua koskevat pyynnöt sekä 2 a artiklassa tarkoitettua apua koskevat pyynnöt;

| ca) | tutkii ja hyväksyy viraston monivuotisen strategian, joka kattaa viisi seuraavaa vuotta, ottaen huomioon komission kirjallisen lausunnon; |
| --- | --- |

ca)

tutkii ja hyväksyy viraston monivuotisen strategian, joka kattaa viisi seuraavaa vuotta, ottaen huomioon komission kirjallisen lausunnon;

| cb) | tutkii ja hyväksyy viraston monivuotisen henkilöstösuunnitelman; |
| --- | --- |

cb)

tutkii ja hyväksyy viraston monivuotisen henkilöstösuunnitelman;

| cc) | tarkastelee 15 artiklan 2 kohdan b a alakohdassa tarkoitettuja ehdotuksia hallinnollisista järjestelyistä;”; |
| --- | --- |

cc)

tarkastelee 15 artiklan 2 kohdan b a alakohdassa tarkoitettuja ehdotuksia hallinnollisista järjestelyistä;”;

| c) | korvataan g alakohta seuraavasti:






  ”g) | vahvistaa 3 artiklan nojalla tehtäviä vierailuja koskevan menettelyn. Jos komissio ilmoittaa 15 päivän kuluessa menettelyn hyväksymisestä vastustavansa sitä, hallintoneuvosto tutkii menettelyn uudelleen ja hyväksyy sen mahdollisine muutoksineen toisessa käsittelyssä joko kahden kolmasosan enemmistöllä, komission edustajat mukaan luettuina, tai jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä;”; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan g alakohta seuraavasti:

”g)

vahvistaa 3 artiklan nojalla tehtäviä vierailuja koskevan menettelyn. Jos komissio ilmoittaa 15 päivän kuluessa menettelyn hyväksymisestä vastustavansa sitä, hallintoneuvosto tutkii menettelyn uudelleen ja hyväksyy sen mahdollisine muutoksineen toisessa käsittelyssä joko kahden kolmasosan enemmistöllä, komission edustajat mukaan luettuina, tai jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä;”;

| d) | korvataan h alakohta seuraavasti:






  ”h) | hoitaa viraston talousarvioon liittyvät 18, 19 ja 21 artiklan mukaiset tehtävänsä ja varmistaa asianmukaisen seurannan ja valvonnan sisäisissä tai ulkoisissa tilintarkastuskertomuksissa ja arvioinneissa esitettyjen havaintojen ja suositusten suhteen;”; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan h alakohta seuraavasti:

”h)

hoitaa viraston talousarvioon liittyvät 18, 19 ja 21 artiklan mukaiset tehtävänsä ja varmistaa asianmukaisen seurannan ja valvonnan sisäisissä tai ulkoisissa tilintarkastuskertomuksissa ja arvioinneissa esitettyjen havaintojen ja suositusten suhteen;”;

| e) | korvataan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | käyttää kurinpidollista toimivaltaa pääjohtajan ja 16 artiklassa tarkoitettujen osastopäälliköiden suhteen;”; |
| --- | --- | --- |

e)

korvataan i alakohta seuraavasti:

”i)

käyttää kurinpidollista toimivaltaa pääjohtajan ja 16 artiklassa tarkoitettujen osastopäälliköiden suhteen;”;

| f) | korvataan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | tarkastelee tämän kohdan k alakohdassa tarkoitetun yksityiskohtaisen suunnitelman ja Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan monivuotisesta rahoituksesta alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2038/2006 (34) säädettyjen talousarviositoumusten taloudellista toteutumista. |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan l alakohta seuraavasti:

”l)

tarkastelee tämän kohdan k alakohdassa tarkoitetun yksityiskohtaisen suunnitelman ja Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan monivuotisesta rahoituksesta alusten aiheuttaman pilaantumisen torjunnan alalla 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2038/2006 (34) säädettyjen talousarviositoumusten taloudellista toteutumista.

| g) | lisätään alakohta seuraavasti:






  ”m) | nimittää jäsentensä joukosta tarkkailijan seuraamaan komission valintamenettelyä pääjohtajan nimittämiseksi.” |
| --- | --- | --- |

g)

lisätään alakohta seuraavasti:

”m)

nimittää jäsentensä joukosta tarkkailijan seuraamaan komission valintamenettelyä pääjohtajan nimittämiseksi.”

| 5) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään heidän 1 artiklassa tarkoitettuja aloja koskevan kokemuksensa ja asiantuntemuksensa perusteella. Jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät tahoillaan varmistamaan miesten ja naisten tasapuolisen edustuksen hallintoneuvostossa.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään heidän 1 artiklassa tarkoitettuja aloja koskevan kokemuksensa ja asiantuntemuksensa perusteella. Jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät tahoillaan varmistamaan miesten ja naisten tasapuolisen edustuksen hallintoneuvostossa.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenten toimikausi on neljä vuotta. Sama henkilö voidaan nimittää uudelleen.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenten toimikausi on neljä vuotta. Sama henkilö voidaan nimittää uudelleen.”

| 6) | Muutetaan 13 artikla korvaamalla 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Hallintoneuvosto voi, jos kyseessä on luottamuksellinen aihe tai eturistiriita, päättää käsitellä tiettyjä esityslistansa kohtia ilman asianomaisten jäsenten läsnäoloa. Tämän säännöksen soveltamisesta annetaan yksityiskohtaiset säännöt työjärjestyksessä.” |
| --- | --- |

6)

Muutetaan 13 artikla korvaamalla 4 kohta seuraavasti:

”4.   Hallintoneuvosto voi, jos kyseessä on luottamuksellinen aihe tai eturistiriita, päättää käsitellä tiettyjä esityslistansa kohtia ilman asianomaisten jäsenten läsnäoloa. Tämän säännöksen soveltamisesta annetaan yksityiskohtaiset säännöt työjärjestyksessä.”

| 7) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | hän laatii viraston monivuotisen strategian ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään kahdeksan viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta ottaen huomioon hallintoneuvoston jäsenten esittämät näkökannat ja ehdotukset; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

hän laatii viraston monivuotisen strategian ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään kahdeksan viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta ottaen huomioon hallintoneuvoston jäsenten esittämät näkökannat ja ehdotukset;

| aa) | hän laatii viraston monivuotisen henkilöstösuunnitelman ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään neljä viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta; |
| --- | --- |

aa)

hän laatii viraston monivuotisen henkilöstösuunnitelman ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään neljä viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta;

| ab) | hän laatii viraston vuotuisen työohjelman, jossa ilmoitetaan kuhunkin toimintoon kaavaillut henkilöresurssit ja varat, sekä yksityiskohtaisen suunnitelman pilaantumista koskeviksi viraston valmius- ja torjuntatoimiksi ja toimittaa ne komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään kahdeksan viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta ottaen huomioon hallintoneuvoston jäsenten esittämät näkökannat ja ehdotukset. Hän toteuttaa tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanemiseksi. Hän vastaa kaikkiin 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisiin jäsenvaltion avunpyyntöihin; |
| --- | --- |

ab)

hän laatii viraston vuotuisen työohjelman, jossa ilmoitetaan kuhunkin toimintoon kaavaillut henkilöresurssit ja varat, sekä yksityiskohtaisen suunnitelman pilaantumista koskeviksi viraston valmius- ja torjuntatoimiksi ja toimittaa ne komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään kahdeksan viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta ottaen huomioon hallintoneuvoston jäsenten esittämät näkökannat ja ehdotukset. Hän toteuttaa tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanemiseksi. Hän vastaa kaikkiin 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisiin jäsenvaltion avunpyyntöihin;

| b) | hän päättää suorittaa 3 artiklassa tarkoitettuja vierailuja ja tarkastuskäyntejä komissiota kuultuaan ja noudattaen hallintoneuvoston 10 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisesti vahvistamaa vierailuja koskevaa menettelyä; |
| --- | --- |

b)

hän päättää suorittaa 3 artiklassa tarkoitettuja vierailuja ja tarkastuskäyntejä komissiota kuultuaan ja noudattaen hallintoneuvoston 10 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisesti vahvistamaa vierailuja koskevaa menettelyä;

| ba) | hän voi tehdä viraston toimialoilla toimivien muiden elinten kanssa hallinnollisia järjestelyitä edellyttäen, että järjestelyä koskeva ehdotus on toimitettu hallintoneuvostolle kuulemista varten ja että hallintoneuvosto ei vastusta sitä neljän viikon kuluessa.”; |
| --- | --- |

ba)

hän voi tehdä viraston toimialoilla toimivien muiden elinten kanssa hallinnollisia järjestelyitä edellyttäen, että järjestelyä koskeva ehdotus on toimitettu hallintoneuvostolle kuulemista varten ja että hallintoneuvosto ei vastusta sitä neljän viikon kuluessa.”;

| b) | korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | hän organisoi tehokkaan seurantajärjestelmän, jonka avulla viraston työn tuloksia voidaan verrata sille tässä asetuksessa asetettuihin tavoitteisiin ja tehtäviin. Tätä varten hän laatii yhteisymmärryksessä komission ja hallintoneuvoston kanssa yksilöllisesti suunniteltuja tulosindikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida saavutettuja tuloksia tehokkaasti. Hän varmistaa, että viraston organisaatiorakennetta mukautetaan säännöllisesti muuttuviin tarpeisiin käytettävissä olevien taloudellisten ja henkilöresurssien puitteissa. Pääjohtaja valmistelee tältä pohjalta vuosittain luonnoksen yleiskertomukseksi ja toimittaa sen hallintoneuvoston tarkasteltavaksi. Kertomukseen sisältyy erityinen jakso, joka koskee pilaantumista koskevia viraston valmius- ja torjuntatoimia koskevan yksityiskohtaisen suunnitelman taloudellista täytäntöönpanoa, ja siinä luodaan katsaus kaikkien kyseisen suunnitelman nojalla rahoitettujen toimien tilanteeseen. Hän luo tunnustettujen ammatillisten vaatimusten mukaiset säännölliset arviointimenettelyt;”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

hän organisoi tehokkaan seurantajärjestelmän, jonka avulla viraston työn tuloksia voidaan verrata sille tässä asetuksessa asetettuihin tavoitteisiin ja tehtäviin. Tätä varten hän laatii yhteisymmärryksessä komission ja hallintoneuvoston kanssa yksilöllisesti suunniteltuja tulosindikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida saavutettuja tuloksia tehokkaasti. Hän varmistaa, että viraston organisaatiorakennetta mukautetaan säännöllisesti muuttuviin tarpeisiin käytettävissä olevien taloudellisten ja henkilöresurssien puitteissa. Pääjohtaja valmistelee tältä pohjalta vuosittain luonnoksen yleiskertomukseksi ja toimittaa sen hallintoneuvoston tarkasteltavaksi. Kertomukseen sisältyy erityinen jakso, joka koskee pilaantumista koskevia viraston valmius- ja torjuntatoimia koskevan yksityiskohtaisen suunnitelman taloudellista täytäntöönpanoa, ja siinä luodaan katsaus kaikkien kyseisen suunnitelman nojalla rahoitettujen toimien tilanteeseen. Hän luo tunnustettujen ammatillisten vaatimusten mukaiset säännölliset arviointimenettelyt;”;

| c) | kumotaan 2 kohdan g alakohta; |
| --- | --- |

c)

kumotaan 2 kohdan g alakohta;

| d) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3)   Pääjohtaja antaa tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen tehtäviensä hoitamisesta.
  Hän esittää erityisesti monivuotisen strategian ja vuosittaisen työohjelman valmistelua koskevan tilannekatsauksen.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3)   Pääjohtaja antaa tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen tehtäviensä hoitamisesta.

Hän esittää erityisesti monivuotisen strategian ja vuosittaisen työohjelman valmistelua koskevan tilannekatsauksen.”

| 8) | Korvataan 16 artikla seuraavasti:
  ”16 artikla
  Pääjohtajan ja osastopäälliköiden nimittäminen ja erottaminen
  1.   Hallintoneuvosto nimittää ja erottaa pääjohtajan. Pääjohtaja nimitetään viideksi vuodeksi ansioiden ja asiakirjoin osoitetun hallinnollisen ja johtamiskyvyn sekä 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla hankitun asiakirjoin osoitetun kokemuksen perusteella sen jälkeen, kun 10 artiklassa tarkoitettua tarkkailijaa on kuultu. Pääjohtaja nimitetään komission ehdottamien vähintään kolmen hakijan luettelosta, joka perustuu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistua kiinnostuksenilmaisupyyntöä seuraavaan avoimeen kilpailuun. Hallintoneuvoston valitsema ehdokas voidaan kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. Hallintoneuvosto käsittelee erottamista, jos komissio taikka kolmannes hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä nimittämisestä tai erottamisesta kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä.
  2.   Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta arviointikertomuksen huomioon ottaen jatkaa kerran pääjohtajan toimikautta enintään neljällä vuodella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä. Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikeestaan jatkaa pääjohtajan toimikautta. Pääjohtaja voidaan toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden aikana kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. Jos toimikautta ei jatketa, pääjohtaja jatkaa tehtävässään seuraajansa nimittämiseen asti.
  3.   Pääjohtajaa voi avustaa yksi tai useampi osastopäällikkö. Pääjohtajan ollessa poissa tai estynyt yksi osastopäälliköistä hoitaa hänen tehtäviään.
  4.   Osastopäälliköt nimitetään ansioiden ja asiakirjoin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä ammatillisen pätevyyden ja 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla hankitun kokemuksen perusteella. Pääjohtaja nimittää ja erottaa osastopäälliköt saatuaan hallintoneuvostolta myönteisen lausunnon.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

”16 artikla

Pääjohtajan ja osastopäälliköiden nimittäminen ja erottaminen

1.   Hallintoneuvosto nimittää ja erottaa pääjohtajan. Pääjohtaja nimitetään viideksi vuodeksi ansioiden ja asiakirjoin osoitetun hallinnollisen ja johtamiskyvyn sekä 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla hankitun asiakirjoin osoitetun kokemuksen perusteella sen jälkeen, kun 10 artiklassa tarkoitettua tarkkailijaa on kuultu. Pääjohtaja nimitetään komission ehdottamien vähintään kolmen hakijan luettelosta, joka perustuu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistua kiinnostuksenilmaisupyyntöä seuraavaan avoimeen kilpailuun. Hallintoneuvoston valitsema ehdokas voidaan kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. Hallintoneuvosto käsittelee erottamista, jos komissio taikka kolmannes hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä nimittämisestä tai erottamisesta kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä.

2.   Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta arviointikertomuksen huomioon ottaen jatkaa kerran pääjohtajan toimikautta enintään neljällä vuodella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä. Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikeestaan jatkaa pääjohtajan toimikautta. Pääjohtaja voidaan toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden aikana kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. Jos toimikautta ei jatketa, pääjohtaja jatkaa tehtävässään seuraajansa nimittämiseen asti.

3.   Pääjohtajaa voi avustaa yksi tai useampi osastopäällikkö. Pääjohtajan ollessa poissa tai estynyt yksi osastopäälliköistä hoitaa hänen tehtäviään.

4.   Osastopäälliköt nimitetään ansioiden ja asiakirjoin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä ammatillisen pätevyyden ja 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla hankitun kokemuksen perusteella. Pääjohtaja nimittää ja erottaa osastopäälliköt saatuaan hallintoneuvostolta myönteisen lausunnon.”

| 9) | Muutetaan 18 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | julkaisuista, koulutuksesta ja/tai muista viraston tarjoamista palveluista perittävistä palkkioista ja maksuista.”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

julkaisuista, koulutuksesta ja/tai muista viraston tarjoamista palveluista perittävistä palkkioista ja maksuista.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Pääjohtaja laatii toimintoperusteisen budjetoinnin perusteella esityksen viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi ja toimittaa sen sekä henkilöstötaulukkoa koskevan esityksen hallintoneuvostolle.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Pääjohtaja laatii toimintoperusteisen budjetoinnin perusteella esityksen viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi ja toimittaa sen sekä henkilöstötaulukkoa koskevan esityksen hallintoneuvostolle.”;

| c) | korvataan 7 ja 8 kohta seuraavasti:
  ”7.   Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä yhdessä ’budjettivallan käyttäjä’.
  8.   Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, joita se pitää henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta maksettavan tuen määrän osalta välttämättöminä, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan esitykseen ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti ja liittää oheen kuvauksen ja perustelut kaikista viraston ennakkoarvion ja yleisestä talousarviosta maksettavan tuen välisistä poikkeuksista.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 7 ja 8 kohta seuraavasti:

”7.   Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä yhdessä ’budjettivallan käyttäjä’.

8.   Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, joita se pitää henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta maksettavan tuen määrän osalta välttämättöminä, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan esitykseen ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti ja liittää oheen kuvauksen ja perustelut kaikista viraston ennakkoarvion ja yleisestä talousarviosta maksettavan tuen välisistä poikkeuksista.”;

| d) | korvataan 10 kohta seuraavasti:
  ”10.   Hallintoneuvosto vahvistaa talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Tarvittaessa sitä mukautetaan vastaavasti yhdessä vuotuisen työohjelman kanssa.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Hallintoneuvosto vahvistaa talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Tarvittaessa sitä mukautetaan vastaavasti yhdessä vuotuisen työohjelman kanssa.”

| 10) | Korvataan 22 artikla seuraavasti:
  ”22 artikla
  Arviointi
  1.   Hallintoneuvosto teettää säännöllisin väliajoin ja vähintään joka viides vuosi riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio antaa virastolle kaikki tiedot, joita tämä pitää tarpeellisina arviointia varten.
  2.   Arvioinnissa arvioidaan tämän asetuksen vaikutusta sekä viraston ja sen työskentelytapojen hyödyllisyyttä, asianmukaisuutta, saavutettua lisäarvoa ja tehokkuutta. Arvioinnissa otetaan huomioon eri osapuolten näkökannat sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla. Siinä on erityisesti käsiteltävä mahdollista tarvetta muuttaa viraston tehtäviä. Hallintoneuvosto laatii yksityiskohtaiset ohjeet yhteisymmärryksessä komission kanssa asianomaisia osapuolia kuultuaan.
  3.   Hallintoneuvosto saa arvioinnin ja antaa tämän asetuksen, viraston ja sen työskentelytapojen muuttamista koskevia suosituksia komissiolle. Komissio toimittaa sekä arvioinnin tulokset että suositukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja ne julkaistaan. Tarvittaessa niihin sisällytetään toimintasuunnitelma ja sen aikataulu.” |
| --- | --- |

10)

Korvataan 22 artikla seuraavasti:

”22 artikla

Arviointi

1.   Hallintoneuvosto teettää säännöllisin väliajoin ja vähintään joka viides vuosi riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio antaa virastolle kaikki tiedot, joita tämä pitää tarpeellisina arviointia varten.

2.   Arvioinnissa arvioidaan tämän asetuksen vaikutusta sekä viraston ja sen työskentelytapojen hyödyllisyyttä, asianmukaisuutta, saavutettua lisäarvoa ja tehokkuutta. Arvioinnissa otetaan huomioon eri osapuolten näkökannat sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla. Siinä on erityisesti käsiteltävä mahdollista tarvetta muuttaa viraston tehtäviä. Hallintoneuvosto laatii yksityiskohtaiset ohjeet yhteisymmärryksessä komission kanssa asianomaisia osapuolia kuultuaan.

3.   Hallintoneuvosto saa arvioinnin ja antaa tämän asetuksen, viraston ja sen työskentelytapojen muuttamista koskevia suosituksia komissiolle. Komissio toimittaa sekä arvioinnin tulokset että suositukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja ne julkaistaan. Tarvittaessa niihin sisällytetään toimintasuunnitelma ja sen aikataulu.”

| 11) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”22 a artikla
  Edistymiskertomus
  Komissio toimittaa (35) mennessä ja 22 artiklassa tarkoitetun arviointikertomuksen huomioon ottaen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa selvitetään, miten virasto on hoitanut tällä asetuksella säädetyt lisävastuunsa, jotta voitaisiin määrittää lisää tehokkuushyötyjä ja päättää tarvittaessa uusista tavoitteiden ja tehtävien muutoksista. |
| --- | --- |

11)

Lisätään artikla seuraavasti:

”22 a artikla

Edistymiskertomus

Komissio toimittaa (35) mennessä ja 22 artiklassa tarkoitetun arviointikertomuksen huomioon ottaen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa selvitetään, miten virasto on hoitanut tällä asetuksella säädetyt lisävastuunsa, jotta voitaisiin määrittää lisää tehokkuushyötyjä ja päättää tarvittaessa uusista tavoitteiden ja tehtävien muutoksista.

| 12) | Kumotaan 23 artikla. |
| --- | --- |

12)

Kumotaan 23 artikla.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 68.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. joulukuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 4 päivänä lokakuuta 2012. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ...

2

(3)  EYVL L 208, 5.8.2002, s. 1.

3

(4)  EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.

4

(5)  EUVL L 283, 29.10.2010, s. 1.

5

(6)  EYVL L 332, 28.12.2000, s. 1.

6

(7)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11.

7

(8)  EUVL L 314, 1.12.2007, s. 9.

8

(9)  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57.

9

(10)  Neuvoston päätös 94/157/EY (EYVL L 73, 16.3.1994, s. 19).

10

(11)  Neuvoston päätös 77/585/ETY (EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1).

11

(12)  Neuvoston päätös 1999/802/EY (EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32).

12

(13)  Neuvoston päätös 84/358/ETY (EYVL L 188, 16.7.1984, s. 7).

13

(14)  Neuvoston päätös 98/249/EY (EYVL L 104, 3.4.1998, s. 1).

14

(15)  Neuvoston päätös 93/550/ETY (EYVL L 267, 28.10.1993, s. 20).

15

(16)  Neuvoston päätös 2010/655/EU (EUVL L 285, 30.10.2010, s. 1).

16

(17)  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.

17

(18)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.

18

(19)  EUVL L 98, 10.4.2008, s. 5.

19

(20)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

20

(21)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

21

(22)

22

| (1*) | EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6. |
| --- | --- |

(1*)

EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.

(23)

23

| (2*) | EUVL L 131, 28.5.2009, s. 47. |
| --- | --- |

(2*)

EUVL L 131, 28.5.2009, s. 47.

(24)

24

| (3*) | EUVL L 314, 1.12.2007, s. 9. |
| --- | --- |

(3*)

EUVL L 314, 1.12.2007, s. 9.

(25)

25

| (4*) | EUVL L 131, 28.5.2009, s. 114. |
| --- | --- |

(4*)

EUVL L 131, 28.5.2009, s. 114.

(26)

26

| (5*) | EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57. |
| --- | --- |

(5*)

EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57.

(27)

27

| (6*) | EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33. |
| --- | --- |

(6*)

EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.

(28)

28

| (7*) | EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11. |
| --- | --- |

(7*)

EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11.

(29)

29

| (8*) | EUVL L 283, 29.10.2010, s. 1. |
| --- | --- |

(8*)

EUVL L 283, 29.10.2010, s. 1.

(30)

30

| (9*) | EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19. |
| --- | --- |

(9*)

EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(31)

31

| (10*) | EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1. |
| --- | --- |

(10*)

EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1.

(32)

32

| (11*) | EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.” |
| --- | --- |

(11*)

EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.”

(33)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.”

33

(34)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 1.”

34

(35)  Viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.”

35

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio esitti 28. lokakuuta 2010 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EU) [.../...] Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta (1).

Ehdotuksesta laadittiin tilannekatsaus 31. maaliskuuta 2011 kokoontuneelle neuvostolle (liikenne, televiestintä ja energia). Ministereille esitettiin kaksi kysymystä ehdotuksen käsittelyn ohjaamiseksi neuvoston valmisteluelimissä (2).

Neuvosto (liikenne, televiestintä ja energia) hyväksyi ehdotusta koskevan yleisnäkemyksen 16. kesäkuuta 2011 (3).

Euroopan parlamentti äänesti ensimmäisen käsittelyn kannastaan 15. joulukuuta 2011 (4).

Euroopan parlamentin äänestyksen jälkeen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kesken käytiin neuvotteluja yhteisymmärrykseen pääsemiseksi ehdotuksesta. Yhteisymmärrykseen päästiin 12. huhtikuuta 2012, minkä jälkeen pysyvien edustajien komitea hyväksyi sen 17. huhtikuuta 2012 ja Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunta (TRAN) 24. huhtikuuta 2012.

Edellä mainittu yhteisymmärrys huomioon ottaen ja lingvistijuristien tarkastettua tekstin neuvosto vahvisti 4. lokakuuta 2012 ensimmäisen käsittelyn kantansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklan mukaista tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

Neuvosto otti käsittelyssään asianmukaisella tavalla huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (5). Alueiden komitea kieltäytyi antamasta lausuntoa.

II   ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ERITTELY

1.   Yleistä

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on laajentaa Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) tehtäviä vastaamaan unionin ja kansainvälisen tason kehitystä ja uusia tarpeita, erityisesti niitä tarpeita, jotka johtuvat kolmannen meriturvallisuuspaketin hyväksymisestä. Sillä pyritään myös mukauttamaan viraston hallintorakennetta ottaen erityisesti huomioon vuonna 2007 teetetyn ulkopuolisen arvioinnin.

Neuvosto on samaa mieltä komission kanssa ehdotuksen tavoitteesta, joka on EMSA:n tehtävien ja hallintorakenteen mukauttaminen uusiin olosuhteisiin, mutta neuvoston kantaan sisältyy merkittäviä muutoksia alkuperäiseen ehdotukseen. Neuvosto katsoo erityisesti, ettei komission ehdotuksessa ole riittävällä tavalla otettu huomioon sitä, että EMSA:n tulisi edelleen keskittyä ydintoimintaansa eli meriturvallisuuteen. Neuvoston mielestä taloudellisten ja henkilöresurssien ollessa rajalliset on erityisen tärkeää, ettei näitä resursseja hajauteta kattamaan liian monia uusia tehtäviä. EMSA:n toiminnan tulisi sen sijaan keskittyä niille aloille, joilla sillä on vakiintunutta ja tunnustettua asiantuntemusta ja välineistöä. Tämän vuoksi neuvosto on valinnut lähestymistavan, jossa viraston tavoitteet asetetaan selkeällä tavalla. Lisäksi sen tehtävät jaetaan keskeisiin tehtäviin ja lisätehtäviin. Lisätehtävät virasto suorittaa vasta perusteellisen kustannustehokkuustarkastelun jälkeen.

Tämän lähestymistavan johdosta neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa komission alkuperäistä ehdotusta muutetaan merkittävällä tavalla, ja sen sanamuoto muuttuu sekä useita säännöksiä poistetaan.

2.   Neuvoston kanta Euroopan parlamentin tarkistuksiin tietyissä keskeisissä asioissa

i)   Viraston tavoitteet

Euroopan parlamentti ehdotti, että viraston tulisi tarjota jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea sekä korkeatasoista asiantuntemusta avustaakseen niitä unionin lainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa niin, että varmistetaan korkealuokkainen, yhtenäinen ja tehokas meriturvallisuuden ja merenkulun turvatoimien taso, hyödynnetään niiden nykyisiä avustamiseen, ehkäisemiseen ja merien pilaantumisen torjuntaan liittyviä valmiuksia, kaasun- ja öljynporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttama pilaantuminen mukaan lukien, ja kehitetään esteetön eurooppalainen meriliikennealue (tarkistus 29). Nämä tavoitteet ovat viraston tärkein vastuualue, ja niiden saavuttaminen on ensisijaista (tarkistus 30).

Neuvosto suhtautuu myönteisesti parlamentin ehdottamaan viraston tavoitteiden selkeään määrittelyyn ja tehtävien priorisointiin. Molemmat tarkistukset ovat pääkohdiltaan samansuuntaiset neuvoston yleisnäkemyksen kanssa. Lisäksi neuvosto voi ymmärtää hyödylliseksi sen, että esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomisen helpottamisesta tehdään tarvittaessa viraston toiminnan yleistavoite.

Neuvosto ei kuitenkaan halua hyväksyä viraston tehtävien laajentamista kattamaan öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisy (ks. jäljempänä 2 kohdan ii alakohdan c alakohta), minkä vuoksi parlamentin tarkistuksen tätä osaa ei ole sisällytetty neuvoston kantaan. Lisäksi neuvosto pitää tärkeänä tehtävien selkeämpää priorisointia, minkä vuoksi sen kannassa tehdään ero keskeisten tehtävien ja lisätehtävien välillä.

ii)   Viraston tehtävät

Euroopan parlamentti ehdotti virastolle useita uusia tehtäviä, joista tärkeimmät liittyvät merenkulkijoiden koulutukseen, ”laittoman kaupan” ja merirosvouksen torjuntaan sekä öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen torjuntaan.

a)   Merenkulkijoiden koulutus

Komission alkuperäisessä ehdotuksessa ei edellytetty EMSA:lle mitään erityisiä tehtäviä merenkulkijoiden koulutuksen alalla. Neuvoston yleisnäkemyksessä komission ehdotusta ei tältä osin muutettu.

Euroopan parlamentti esitti kuitenkin useita tarkistuksia tarkoituksin, että virasto osallistuisi merenkulkijoiden koulutukseen:

| — | Viraston olisi avustettava komissiota sellaisen toimintapolitiikan kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, jolla parannetaan Euroopan merialan työntekijöiden koulutuksen laatua ja edistetään uraa merenkulun alalla (tarkistus 35). |
| --- | --- |

—

Viraston olisi avustettava komissiota sellaisen toimintapolitiikan kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, jolla parannetaan Euroopan merialan työntekijöiden koulutuksen laatua ja edistetään uraa merenkulun alalla (tarkistus 35).

| — | Viraston olisi toimittava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kerätäkseen tietoja merialan työntekijöiden pätevyydestä ja työstä ja analysoidakseen kyseisiä tietoja, jotta merialan työntekijöiden koulutusta koskevia parhaita käytäntöjä on mahdollista vaihtaa Euroopassa (tarkistus 41), koordinoidakseen oppilaitosten toimintaa yhdenmukaistamisen varmistamiseksi (tarkistus 42) sekä helpottaakseen Erasmus-tyyppisten vaihtojen aikaansaamista merialan oppilaitosten välillä (tarkistus 43). |
| --- | --- |

—

Viraston olisi toimittava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kerätäkseen tietoja merialan työntekijöiden pätevyydestä ja työstä ja analysoidakseen kyseisiä tietoja, jotta merialan työntekijöiden koulutusta koskevia parhaita käytäntöjä on mahdollista vaihtaa Euroopassa (tarkistus 41), koordinoidakseen oppilaitosten toimintaa yhdenmukaistamisen varmistamiseksi (tarkistus 42) sekä helpottaakseen Erasmus-tyyppisten vaihtojen aikaansaamista merialan oppilaitosten välillä (tarkistus 43).

| — | Olisi lisättävä näitä tehtäviä koskeva johdanto-osan kappale (tarkistus 20). |
| --- | --- |

—

Olisi lisättävä näitä tehtäviä koskeva johdanto-osan kappale (tarkistus 20).

Neuvosto voi olla yhtä mieltä parlamentin kanssa siitä, että EMSA voisi osallistua toimintaan, joka liittyy merenkulkijoiden koulutukseen, mutta tämän ei tulisi kuulua sen keskeisiin tehtäviin tilastoja lukuun ottamatta, ja sen olisi pidettävä täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä (SEUT 166 artikla). Tämä tulee esille neuvoston kannassa seuraavalla tavalla:

| — | Keskeisenä tehtävänä viraston on helpotettava jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä keräämällä ja analysoimalla merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY (6) mukaisesti annettuja ja käytettyjä tietoja merenkulkijoista (2 artiklan 4 kohdan e alakohta). |
| --- | --- |

—

Keskeisenä tehtävänä viraston on helpotettava jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä keräämällä ja analysoimalla merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta annetun direktiivin 2008/106/EY (6) mukaisesti annettuja ja käytettyjä tietoja merenkulkijoista (2 artiklan 4 kohdan e alakohta).

| — | Lisätehtävänä viraston on tarvittaessa avustettava komissiota ja jäsenvaltioita helpottamalla merenkulkualan koulutuksen parhaiden käytäntöjen vapaaehtoista vaihtoa unionissa ja tarjoamalla tietoa merenkulkualan koulutuksen kannalta merkityksellisistä unionin vaihto-ohjelmista noudattaen täysimääräisesti SEUT 166 artiklaa (2 a artiklan 3 kohdan c alakohta). Tätä säännöstä selitetään lisää johdanto-osan 31 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Lisätehtävänä viraston on tarvittaessa avustettava komissiota ja jäsenvaltioita helpottamalla merenkulkualan koulutuksen parhaiden käytäntöjen vapaaehtoista vaihtoa unionissa ja tarjoamalla tietoa merenkulkualan koulutuksen kannalta merkityksellisistä unionin vaihto-ohjelmista noudattaen täysimääräisesti SEUT 166 artiklaa (2 a artiklan 3 kohdan c alakohta). Tätä säännöstä selitetään lisää johdanto-osan 31 kappaleessa.

b)   Merirosvous

Samoin kuin merenkulkijoiden koulutuksen alalla komissio ei edellyttänyt EMSA:lle mitään tehtäviä merirosvouksen tai meriliikenteeseen kohdistuvien muiden lainvastaisten tekojen torjunnan alalla. Neuvoston yleisnäkemyksessä komission ehdotusta ei tältä osin muutettu.

Euroopan parlamentti sitä vastoin katsoi, että merirosvouden ja ”laittoman kaupan” torjunnan tulisi olla viraston keskeisiä tehtäviä. Tätä varten parlamentti teki kolme tarkistusta:

| — | Viraston suorittaman tietojenseurannan ja -keruun yhteydessä olisi kerättävä myös perustietoja esimerkiksi merirosvoudesta (tarkistus 21). |
| --- | --- |

—

Viraston suorittaman tietojenseurannan ja -keruun yhteydessä olisi kerättävä myös perustietoja esimerkiksi merirosvoudesta (tarkistus 21).

| — | Viraston olisi välitettävä EU:n Atalanta-merioperaatiolle EU:n lipun alla purjehtivien alusten tarkka sijainti tietyillä vaarallisilla alueilla (tarkistus 22). |
| --- | --- |

—

Viraston olisi välitettävä EU:n Atalanta-merioperaatiolle EU:n lipun alla purjehtivien alusten tarkka sijainti tietyillä vaarallisilla alueilla (tarkistus 22).

| — | Viraston olisi tuettava komission ja jäsenvaltioiden toimia laittoman kaupan ja merirosvouksen torjunnassa (tarkistus 45). |
| --- | --- |

—

Viraston olisi tuettava komission ja jäsenvaltioiden toimia laittoman kaupan ja merirosvouksen torjunnassa (tarkistus 45).

Neuvosto on hyvin tietoinen merirosvouksen ja meriliikenteeseen kohdistuvien muiden lainvastaisten tekojen kasvavasta uhasta, ja virastolla on käytettävissään tiettyjä tietoja, jotka voisivat olla tässä asiassa hyödyllisiä. Neuvoston kannassa tämä otetaan huomioon sisällyttämällä viraston keskeisiin tehtäviin asiaankuuluvien aluksen sijainti- ja maahavaintotietojen ilmoittaminen toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ja asiaankuuluville unionin elimille merirosvoukseen ja lainvastaisiin tahallisiin tekoihin liittyvien uhkien torjuntatoimien helpottamiseksi. On aiheellista todeta, että tiedot olisi toimitettava ainoastaan pyynnöstä – tämän kuitenkaan rajoittamatta kansallisen ja unionin lainsäädännön soveltamista – sovellettavia tietosuojasääntöjä noudattaen ja niitä hallinnollisia menettelyjä noudattaen, jotka joko viraston hallintoneuvoston tai, tietyissä tapauksissa, alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta annetun direktiivin 2002/59/EY (7) mukaisesti perustetun korkean tason ohjausryhmän on määrä vahvistaa (2 artiklan 4 kohdan b alakohta). Alusten kaukotunnistus- ja seurantatietojen antaminen edellyttää myös asianomaisen lippuvaltion suostumusta (2 artiklan 4 kohdan b alakohdan viimeinen virke). Neuvosto pitää erityisen tärkeänä sitä, että käytetään käsitettä ”lainvastaiset tahalliset teot”, joka on vakiintunut ja määritelty unionin oikeudessa ja kansainvälisessä oikeudessa. Neuvoston kantaan sisältyy lisäksi erityinen viittaus tietosuojaan ja siksi siinä on tehty 4 artiklaan joitain muutoksia, jotka koskevat luottamuksellisten tietojen turvallista käsittelyä, mihin komissio ja Euroopan parlamentti eivät kumpikaan viitanneet.

Lisäksi johdanto-osan 32 kappaleessa esitetään edellä mainittujen säännösten tulkintaan liittyviä seikkoja.

c)   Öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttama pilaantuminen

Komission alkuperäisessä ehdotuksessa EMSA:lle annettiin rajoitettu tehtävä kaasun- ja öljynporauksessa käytettävien liikkuvien offshore-laitteistojen turvallisuuden analysoinnissa. Yleisnäkemyksessään neuvosto teki tästä lisätehtävän, johon kuuluu komission avustaminen IMO:n vaatimuksien tarkastelemisessa ja perustietojen keräämisessä mahdollisista uhista meriliikenteelle ja meriympäristölle. Neuvosto täsmensi, että EMSA:n ei tule suorittaa tarkastustoimia eikä mineraalivarojen etsintään tai hyödyntämiseen erityisesti liittyviä toimia.

Euroopan parlamentti toisaalta hyväksyi useita pilaantumisen ehkäisemistä koskevia tarkistuksia. Se ehdotti erityisesti seuraavaa:

| — | poistetaan ehdotuksen viittauksista pilaantumisen ehkäisemiseen sanat ”alusten aiheuttaman” (tarkistukset 29, 30, 71 ja 73); |
| --- | --- |

—

poistetaan ehdotuksen viittauksista pilaantumisen ehkäisemiseen sanat ”alusten aiheuttaman” (tarkistukset 29, 30, 71 ja 73);

| — | poistetaan öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen turvallisuuden analysointiin liittyvistä viittauksista sana ”liikkuvien” (tarkistukset 14 ja 33); |
| --- | --- |

—

poistetaan öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen turvallisuuden analysointiin liittyvistä viittauksista sana ”liikkuvien” (tarkistukset 14 ja 33);

| — | viitataan viraston asiantuntemuksen arvoon öljyn ja kaasun etsinnän ja tuotannon lupamenettelyä koskevien ohjeiden kehittämisessä (tarkistus 24); |
| --- | --- |

—

viitataan viraston asiantuntemuksen arvoon öljyn ja kaasun etsinnän ja tuotannon lupamenettelyä koskevien ohjeiden kehittämisessä (tarkistus 24);

| — | tehdään merien pilaantumisen ehkäisemisestä ja torjunnasta, öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttama pilaantuminen mukaan lukien, EMSA:n tavoite (tarkistus 29); |
| --- | --- |

—

tehdään merien pilaantumisen ehkäisemisestä ja torjunnasta, öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttama pilaantuminen mukaan lukien, EMSA:n tavoite (tarkistus 29);

| — | EMSA:lle annetaan tehtäväksi avustaa öljyn ja kaasun etsintää ja tuotantoa koskevassa lupamenettelyssä (tarkistus 37); |
| --- | --- |

—

EMSA:lle annetaan tehtäväksi avustaa öljyn ja kaasun etsintää ja tuotantoa koskevassa lupamenettelyssä (tarkistus 37);

| — | EMSA:lle annetaan tehtäväksi avustaa jäsenvaltioita merellä olevia rannikko- ja offshore-laitteistoja koskevien onnettomuuksien tutkinnassa, öljyn- ja kaasunporauksessa käytettäviä laitteistoja koskevat onnettomuudet mukaan lukien (tarkistus 47); |
| --- | --- |

—

EMSA:lle annetaan tehtäväksi avustaa jäsenvaltioita merellä olevia rannikko- ja offshore-laitteistoja koskevien onnettomuuksien tutkinnassa, öljyn- ja kaasunporauksessa käytettäviä laitteistoja koskevat onnettomuudet mukaan lukien (tarkistus 47);

| — | EMSA:lle annetaan tehtäväksi helpottaa yhteistyötä arvioitaessa pelastussuunnitelmia ja hätävalmiutta koskevia jäsenvaltioiden järjestelyjä öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen osalta (tarkistus 49); |
| --- | --- |

—

EMSA:lle annetaan tehtäväksi helpottaa yhteistyötä arvioitaessa pelastussuunnitelmia ja hätävalmiutta koskevia jäsenvaltioiden järjestelyjä öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen osalta (tarkistus 49);

| — | EMSA:lle annetaan tehtäväksi helpottaa yhteistyötä varmistettaessa, että riippumaton kolmas osapuoli valvoo turvallisuuteen, ennaltaehkäisyyn, ympäristönsuojeluun ja valmiussuunnitelmiin liittyviä näkökohtia merellä (tarkistus 50). |
| --- | --- |

—

EMSA:lle annetaan tehtäväksi helpottaa yhteistyötä varmistettaessa, että riippumaton kolmas osapuoli valvoo turvallisuuteen, ennaltaehkäisyyn, ympäristönsuojeluun ja valmiussuunnitelmiin liittyviä näkökohtia merellä (tarkistus 50).

Neuvosto katsoo komission ehdotuksen mukaisesti, että on mahdollista ja asianmukaista antaa EMSA:lle tehtävä offshore-laitteistojen aiheuttaman merien pilaantumisen torjunnassa. Virastolla on valmiudet toteuttaa öljypäästöjen puhdistustoimia riippumatta siitä, onko pilaantuminen aluksen vai offshore-laitteiston aiheuttamaa. Lisäksi sillä on myös tarvittava asiantuntemus muiden vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen alalla, jotta se voi avustaa tällaisesta pilaantumisesta kärsiviä valtioita. Neuvoston mielestä on kuitenkin ennenaikaista antaa virastolle suurempi tehtävä öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisessä. Kuten edellä on mainittu, EMSA:n tulisi keskittää toimintansa niille aloille, joilla sillä on vakiintunutta ja tunnustettua asiantuntemusta ja välineistöä. Näin ollen neuvoston kantaan ei ole sisällytetty Euroopan parlamentin tarkistuksia tässä asiassa.

Neuvoston kannassa on kuitenkin käsitelty joitain parlamentin huolenaiheita. Erityisesti neuvosto ottaa käyttöön merien pilaantumista koskevan uuden, laajemman näkemyksen, joka kattaa öljyn lisäksi myös muut vaaralliset ja haitalliset aineet (johdanto-osan 3 kappale). Viraston keskeisiin tehtäviin kuuluu sen CleanSeaNet-palvelun käyttäminen öljyn- ja kaasunporauslaitteistoista päässeen öljyn aiheuttaman meren pilaantumisen laajuuden ja ympäristövaikutusten seurantaan (2 artiklan 4 kohdan g alakohta ja johdanto-osan 22 kappale), mikä on myös parlamentin tarkistusten 15 ja 48 mukaista. Lisätehtävänä virasto voisi tarvittaessa avustaa komissiota IMO:n vaatimuksien tarkastelemisessa ja perustietojen keräämisessä mahdollisista uhista meriliikenteelle ja meriympäristölle (2 a artiklan 2 kohdan e alakohta).

Lopuksi komissiota pyydetään tilannekatsauksen yhteydessä tarkastelemaan viraston mahdollista osallistumista öljyn ja kaasun offshore-etsinnän, -hyödyntämisen ja -tuotannon turvallisuutta koskevan tulevan säädöksen täytäntöönpanoon öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn osalta viraston vakiintunut ja tunnustettu asiantuntemus ja välineistö huomioon ottaen (johdanto-osan 44 kappale).

d)   Muut virastolle annetut uudet tehtävät

Neuvosto on ottanut parlamentin tarkistuksen 38 huomioon vähäisin muutoksin ja antanut virastolle tehtäväksi toimittaa jäsenvaltion pyynnöstä EMSA:n suorittamista tunnustettujen järjestöjen tarkastuksista saatuja asianmukaisia tietoja tarkoituksin tukea niiden tunnustettujen järjestöjen seurantaa, jotka suorittavat tarkastustehtäviä jäsenvaltioiden puolesta alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun direktiivin 2009/15/EY (8) 9 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lippuvaltion oikeuksia ja velvollisuuksia (2 artiklan 3 kohdan c alakohta). Neuvosto katsoo, että tällainen viraston suorittama tiedon jakaminen voisi tuoda pyynnön esittävälle jäsenvaltiolle lisäarvoa.

Parlamentti esitti useita tarkistuksia, jotka koskevat esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomista ja siihen läheisesti liittyviä asioita kuten eMaritime-aloitetta ja ”sininen vyöhyke” -hanketta (tarkistukset 12, 16, 17, 19, 27, 29 ja 33).

Parlamentti ehdotti, että viraston tulisi avustaa komissiota ”sininen vyöhyke” -hankkeen kehittämisessä ja täytäntöönpanossa (tarkistukset 16, 17 ja 33). Neuvosto oli jo sisällyttänyt samanlaisen säännöksen yleisnäkemykseensä mutta lisätehtävänä. ”Sininen vyöhyke” -käsite sisällytetään siten lisätehtäviin 2 a artiklan 3 kohdan a alakohdassa yhtenä toimintapolitiikoista ja hankkeista, joilla tuetaan esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomista.

Sen lisäksi, että esteetön eurooppalainen meriliikennealue on lueteltu yhtenä viraston tavoitteista (1 artiklan 3 kohta), se on myös mainittu neuvoston kannassa 2 a artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja johdanto-osan 15, 17, 28 ja 45 kappaleissa. Esteettömän meriliikennealueen saavuttamisen välineenä neuvosto pitää jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista annettua direktiiviä 2010/65/EU (9) erityisen tärkeänä, ja siksi virasto yhtenä keskeisenä tehtävänään helpottaa jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä helpottamalla tietojen sähköistä siirtoa SafeSeaNet-järjestelmän kautta ja tukemalla keskitetyn palvelupisteen kehittämistä (2 artiklan 4 kohdan i alakohta). Lisäksi virasto tukee jäsenvaltioita mainitun direktiivin täytäntöönpanossa (johdanto-osan 15 kappale).

Euroopan parlamentti ehdotti, toisin kuin komission ehdotuksessa ja neuvoston yleisnäkemyksessä esitetään, että viraston ei tulisi osallistua sisävesiväyliin liittyviin tehtäviin. Neuvosto katsoo kuitenkin, että voisi olla hyödyllistä antaa virastolle rajattuja ja tarkasti määriteltyjä lisätehtäviä, jotka koskisivat tarpeellisten tietojen antamista sisävesialusten luokituslaitoksista (2 a artiklan 2 kohdan f alakohta ja johdanto-osan 25 kappale) ja sen tutkimista, onko mahdollista vaihtaa tietoja jokiliikenteen tietopalvelujärjestelmän ja meriliikenteen tietojärjestelmien välillä (2 a artiklan 3 kohdan b alakohta ja johdanto-osan 26 kappale). Tämän vuoksi neuvoston kantaan ei ole sisällytetty Euroopan parlamentin tarkistuksen 33 tätä osaa.

iii)   Viraston hallintorakenne

EMSA-asetuksen muuttamista koskevan komission ehdotuksen päätavoitteisiin kuuluu viraston hallintorakenteen mukauttaminen.

Neuvosto kaiken kaikkiaan kannattaa komission ehdotuksen tavoitetta eli hallintorakenteen mukauttamista kesäkuulta 2008 olevan ulkopuolisen arvioinnin havaintojen ja suositusten mukaisesti. Neuvosto ei kuitenkaan voi hyväksyä komission ehdotuksen kaikkia tätä asiaa koskevia näkökohtia. Lisäksi Euroopan parlamentti teki useita tarkistuksia.

Suurimmat erot toimielinten näkökannoissa koskevat jäsenvaltioihin tehtäviä vierailuja ja kolmansissa maissa tehtäviä tarkastuksia koskevaa päätöksentekomenettelyä, sukupuolten tasapuolista edustusta koskevia säännöksiä, tiettyjä hallintoneuvoston jäseniä koskevia säännöksiä (liittyvät eturistiriitaan ja toimikauden kestoon) sekä pääjohtajan nimittämismenettelyä ja hänen toimikautensa kestoa.

a)   Vierailut ja tarkastukset

Komissio ehdotti, että tarkastuksia koskevasta toimintapolitiikasta säädettäisiin täytäntöönpanosäädöksellä eikä hallintoneuvoston päätöksellä, kuten nykyisin on tapana. Tämän asian osalta parlamentti esitti tarkistuksia, joiden mukaan tarkastuksia koskevasta toimintapolitiikasta päätettäisiin delegoidulla säädöksellä (tarkistukset 25, 26, 55, 81, 82 ja 83).

Neuvosto ei pidä kumpaakaan näistä vaihtoehdoista sopivana. Nykyinen järjestelmä toimii hyvin, ja hallintoneuvosto on soveliain elin päättämään vierailuja koskevasta menettelystä. Neuvosto on kuitenkin lisännyt ylimääräisen suojalausekkeen sen varalta, että komissio ei hyväksy hallintoneuvoston päättämää menettelyä. Tuolloin hallintoneuvoston on tutkittava menettely uudelleen ja hyväksyttävä se mahdollisine muutoksineen toisessa käsittelyssä joko kahden kolmasosan enemmistöllä, komission edustajat mukaan luettuina, tai jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä (3 artikla yhdessä 10 artiklan 2 kohdan g alakohdan kanssa ja johdanto-osan 39 kappale).

Euroopan parlamentin tässä yhteydessä esittämien muiden tarkistusten osalta neuvosto ei pidä tarkoituksenmukaisena, että virasto osallistuisi ympäristövaikutusten arviointien tarkistamiseen ja tarkastusten suorittamiseen jäsenvaltioissa komission pyynnöstä (tarkistus 54). Tarkistuksen 56 osalta neuvosto on samaa mieltä siitä, että käytössä olevien toimenpiteiden kustannustehokkuus on vierailu- tai tarkastuskierrosta koskevien yleisten päätelmien tärkeä osa, mutta ei pidä tarpeellisena sisällyttää sääntöjä vierailuraporttien julkistamisesta, koska säännöt yleisölle tiedottamisesta löytyvät muualta asetuksesta (ks. nykyisen asetuksen 4 artiklan 2 kohta).

b)   Sukupuolten tasapuolinen edustus

Komission ehdotukseen ei sisältynyt erityisiä säännöksiä sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta. Neuvosto käytti yleisnäkemyksessään huolellisesti sukupuolineutraalia kieltä viitatessaan pääjohtajaan (nykyisen asetuksen mukaisesti). Euroopan parlamentti kuitenkin teki joitain tarkistuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa sukupuolten tasapuolinen edustus hallintoneuvostossa sekä valittaessa puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolmansien maiden edustajat (tarkistukset 8, 88 ja 90).

Neuvosto on tietenkin samaa mieltä sukupuolten tasapuolista edustusta koskevasta periaatteesta. Käytännössä voisi kuitenkin osoittautua vaikeaksi varmistaa sukupuolten tasapuolisen edustuksen toteutuminen täydellisesti hallintoneuvostossa erityisesti pienempien merenkulkuviranomaisten kohdalla. Kolmansien maiden edustajien osalta unioni ei voi sanella näiden edustajien nimitysehtoja.

Neuvosto on kuitenkin sisällyttänyt 11 artiklan 1 kohtaan säännöksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden ja komission on pyrittävä tahoillaan varmistamaan miesten ja naisten tasapuolinen edustus hallintoneuvostossa. Lisäksi johdanto-osan 9 kappale sisältää suosituksen, jonka mukaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistamisen merkitys olisi otettava täysimääräisesti huomioon nimitettäessä hallintoneuvoston jäseniä, valittaessa hallintoneuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja ja nimitettäessä viraston osastopäälliköitä.

c)   Hallintoneuvoston jäseniä koskevat säännökset

Komissio ei esittänyt mitään erityisiä sääntöjä hallintoneuvoston jäseniä koskevista mahdollisista eturistiriidoista eikä ehdottanut muutoksia nykyiseen toimikauteen (viisi vuotta, uusittavissa kerran). Neuvosto ei yleisnäkemyksessään ehdottanut tältä osin mitään muutoksia komission ehdotukseen.

Euroopan parlamentti ehdotti lisättäväksi erityisen eturistiriitoja koskevan säännöksen, jossa hallintoneuvoston jäsenet velvoitettaisiin allekirjoittamaan kirjallinen ilmoitus heidän riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantavista välittömistä tai välillisistä osallisuuksista. Heidän tulisi myös pidättyä äänestämästä tällaisissa asioissa (tarkistus 62). Lisäksi parlamentti ehdotti, että toimikausi lyhennettäisiin neljään vuoteen ja se olisi uusittavissa kerran (tarkistus 63).

Nykyiseen asetukseen sisältyy jo eturistiriitoja koskeva säännös hallintoneuvoston niiden jäsenten osalta, jotka on nimetty niiden alojen ammattilaisina, joita asia koskee (13 artiklan 4 kohta). Neuvosto katsoo siksi, että on tarkoituksenmukaisempaa ja yksinkertaisempaa muuttaa tätä nykyistä säännöstä siten, että sitä sovelletaan hallintoneuvoston kaikkiin jäseniin.

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa hallintoneuvoston jäsenten toimikausi supistetaan neljään vuoteen, mutta tehdään mahdolliseksi uusia se useammin kuin kerran, jotta otetaan huomioon tiettyjen merenkulkuviranomaisten mahdolliset vaikeudet löytää sopivia ehdokkaita (11 artiklan 3 kohta).

d)   Pääjohtajan nimittämismenettely

Nykyisin pääjohtajan nimittää hallintoneuvosto ja komissiolla on oikeus esittää ehdokkaita.

Komissio ehdotti, että sillä olisi yksinomainen oikeus esittää ehdokkaita. Pääjohtaja nimitettäisiin viideksi vuodeksi, ja toimikautta voitaisiin jatkaa enintään kolmella vuodella. Lisäksi valittu ehdokas voitaisiin ennen nimitystä kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin.

Neuvosto hyväksyi yleisnäkemyksessään toimikaudelle esitetyn keston (viisi + kolme vuotta). Neuvosto katsoo kuitenkin, että toimikausi pitäisi voida uusia ainoastaan kerran. Neuvosto ei myöskään ollut samaa mieltä komission kanssa Euroopan parlamentin valiokunnan osuudesta ennen valitun ehdokkaan nimittämistä. Neuvosto voisi hyväksyä komission yksinomaisen oikeuden esittää ehdokkaita, mutta on sisällyttänyt tekstiin useita suojalausekkeita avoimen, oikeudenmukaisen ja seurattavissa olevan valintamenettelyn varmistamiseksi. Tähän sisältyy komission velvoittaminen esittämään vähintään kolmea ehdokasta (16 artiklan 1 kohta) ja tarkkailijan nimittäminen hallintoneuvoston jäsenten joukosta seuraamaan komission valintamenettelyä (10 artiklan 2 kohdan m alakohta). Johdanto-osan 42 kappaleeseen sisältyy muita seikkoja, jotka koskevat näiden säännösten tulkintaa, mukaan lukien viittaus henkilötietojen suojaan.

Euroopan parlamentti muutti komission ehdotusta pidentämällä mahdollisen jatkokauden viiteen vuoteen (tarkistus 72). Lisäksi se ehdotti, että parlamentin valiokunnan tulisi osallistua valintamenettelyyn ehdotettua enemmän antamalla valitusta ehdokkaasta lausunnon, joka olisi otettava huomioon ennen nimitystä (tarkistus 71) ja uudelleennimitystä (tarkistus 72).

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa asetetaan mahdollisen jatkokauden enimmäiskestoksi neljä vuotta. Siinä myös annetaan Euroopan parlamentille oikeus kutsua valittu ehdokas keskustelemaan. Neuvosto ei kuitenkaan pidä tarkoituksenmukaisena sitä, että parlamentti tai neuvosto osallistuisivat valintamenettelyyn, jonka tulisi olla komission ja viraston hallintoneuvoston jäsenten tehtävä.

3.   Muut Euroopan parlamentin hyväksymät tarkistukset

Jäljempänä esitetään neuvoston kanta Euroopan parlamentin niihin tarkistuksiin, joita ei ole käsitelty edellä.

| — | Viittaukset öljysäiliöalus Erikan ja öljysäiliöalus Prestigen onnettomuuksiin (tarkistukset 1 ja 2): Neuvosto kanta sisältää nämä tarkistukset sanamuodoltaan hieman muutettuina johdanto-osan 1 ja 2 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Viittaukset öljysäiliöalus Erikan ja öljysäiliöalus Prestigen onnettomuuksiin (tarkistukset 1 ja 2): Neuvosto kanta sisältää nämä tarkistukset sanamuodoltaan hieman muutettuina johdanto-osan 1 ja 2 kappaleessa.

| — | Maininta muutoksista viraston toimivaltaan ulkopuolisessa arvioinnissa annettujen suositusten joukossa (tarkistus 3): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen johdanto-osan 4 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Maininta muutoksista viraston toimivaltaan ulkopuolisessa arvioinnissa annettujen suositusten joukossa (tarkistus 3): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen johdanto-osan 4 kappaleessa.

| — | Viittaus päätehtäviin keskittymiseen, unionin talousarvion asettamiin rajoitteisiin ja päällekkäisyyksien välttämiseen viraston uusia tehtäviä perusteltaessa (tarkistus 4): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 5 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Viittaus päätehtäviin keskittymiseen, unionin talousarvion asettamiin rajoitteisiin ja päällekkäisyyksien välttämiseen viraston uusia tehtäviä perusteltaessa (tarkistus 4): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 5 kappaleessa.

| — | Viraston henkilöstön sisäiset siirrot olisi koordinoitava jäsenvaltioiden virastojen kanssa (tarkistus 5) samalla kun viraston uudet tehtävät edellyttävät sen resurssien lisäämistä (tarkistus 7): Neuvoston kanta ei sisällä näitä kahta tarkistusta. |
| --- | --- |

—

Viraston henkilöstön sisäiset siirrot olisi koordinoitava jäsenvaltioiden virastojen kanssa (tarkistus 5) samalla kun viraston uudet tehtävät edellyttävät sen resurssien lisäämistä (tarkistus 7): Neuvoston kanta ei sisällä näitä kahta tarkistusta.

| — | Tietyt tehtävät voidaan suorittaa tehokkaammin Euroopan tasolla (tarkistus 6): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 7 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Tietyt tehtävät voidaan suorittaa tehokkaammin Euroopan tasolla (tarkistus 6): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 7 kappaleessa.

| — | Viraston olisi edistettävä unionin meriturvallisuutta koskevaa politiikkaa tekemällä teknistä ja tieteellistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa (tarkistus 9): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 12 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Viraston olisi edistettävä unionin meriturvallisuutta koskevaa politiikkaa tekemällä teknistä ja tieteellistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa (tarkistus 9): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 12 kappaleessa.

| — | Viraston olisi tuettava uusin kustannustehokkain toimin merien pilaantumisen torjuntaa, myös öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen (tarkistus 10): Tarkistukseen sisältyvä ajatus on sisällytetty johdanto-osan 21 kappaleeseen. |
| --- | --- |

—

Viraston olisi tuettava uusin kustannustehokkain toimin merien pilaantumisen torjuntaa, myös öljyn- ja kaasunporauksessa käytettävien offshore-laitteistojen aiheuttaman pilaantumisen (tarkistus 10): Tarkistukseen sisältyvä ajatus on sisällytetty johdanto-osan 21 kappaleeseen.

| — | Viraston tehtävät olisi määriteltävä selkeästi ja tarkasti ja päällekkäisyyksiä olisi vältettävä (tarkistus 11): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen johdanto-osan 6 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Viraston tehtävät olisi määriteltävä selkeästi ja tarkasti ja päällekkäisyyksiä olisi vältettävä (tarkistus 11): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen johdanto-osan 6 kappaleessa.

| — | Viittaus alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY (10) täytäntöönpanon tehokkuuteen ja seuraamuksiin (tarkistus 13): Neuvoston kantaan sisältyy johdanto-osan 19 kappaleessa komissiolle osoitettu kehotus antaa tietoa siitä, miten tehokkaasti ja johdonmukaisesti mainittu direktiivi on pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Viittaus alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY (10) täytäntöönpanon tehokkuuteen ja seuraamuksiin (tarkistus 13): Neuvoston kantaan sisältyy johdanto-osan 19 kappaleessa komissiolle osoitettu kehotus antaa tietoa siitä, miten tehokkaasti ja johdonmukaisesti mainittu direktiivi on pantu täytäntöön.

| — | Synergiaa viranomaisten ja erityisesti rannikkovartiostojen välillä olisi saatava aikaan, jotta voidaan myötävaikuttaa yhteisen eurooppalaisen merialueen perustamiseen (tarkistus 18): Neuvoston kantaan sisältyy johdanto-osan 30 kappaleessa komissiolle osoitettu kehotus laatia toteutettavuustutkimus rannikkovartiotoimintojen koordinoinnin ja yhteistyön tehostamisesta tiukoin ehdoin. |
| --- | --- |

—

Synergiaa viranomaisten ja erityisesti rannikkovartiostojen välillä olisi saatava aikaan, jotta voidaan myötävaikuttaa yhteisen eurooppalaisen merialueen perustamiseen (tarkistus 18): Neuvoston kantaan sisältyy johdanto-osan 30 kappaleessa komissiolle osoitettu kehotus laatia toteutettavuustutkimus rannikkovartiotoimintojen koordinoinnin ja yhteistyön tehostamisesta tiukoin ehdoin.

| — | Viraston ja satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan sihteeristön olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä (tarkistus 23): Neuvoston kanta sisältää useita viittauksia Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan, myös viittauksen tiiviiseen yhteistyöhön tehokkuuden maksimoimiseksi (johdanto-osan 33 ja 38 kappale sekä 2 artiklan 4 kohdan h alakohta ja 2 artiklan 5 kohta). |
| --- | --- |

—

Viraston ja satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan sihteeristön olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä (tarkistus 23): Neuvoston kanta sisältää useita viittauksia Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan, myös viittauksen tiiviiseen yhteistyöhön tehokkuuden maksimoimiseksi (johdanto-osan 33 ja 38 kappale sekä 2 artiklan 4 kohdan h alakohta ja 2 artiklan 5 kohta).

| — | Viittaus varainhoitoasetukseen (tarkistus 28): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 46 kappaleessa. |
| --- | --- |

—

Viittaus varainhoitoasetukseen (tarkistus 28): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin johdanto-osan 46 kappaleessa.

| — | Teknisen tuen tarjoaminen komissiolle satamien turvallisuuden alalla (tarkistus 31): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta. |
| --- | --- |

—

Teknisen tuen tarjoaminen komissiolle satamien turvallisuuden alalla (tarkistus 31): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta.

| — | Komission avustaminen sellaisten säännösten ajan tasalle saattamisessa ja kehittämisessä, joita osallistuminen tiettyjen kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen työhön edellyttää (tarkistus 32): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta. Neuvosto katsoo, että viraston tehtävä jäsenvaltioiden ja komission välisen yhteistyön helpottamisessa tällä alalla tulisi olla rajattu teknisen tuen tarjoamiseen (2 artiklan 4 kohdan h alakohta sekä johdanto-osan 34 ja 35 kappale). |
| --- | --- |

—

Komission avustaminen sellaisten säännösten ajan tasalle saattamisessa ja kehittämisessä, joita osallistuminen tiettyjen kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen työhön edellyttää (tarkistus 32): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta. Neuvosto katsoo, että viraston tehtävä jäsenvaltioiden ja komission välisen yhteistyön helpottamisessa tällä alalla tulisi olla rajattu teknisen tuen tarjoamiseen (2 artiklan 4 kohdan h alakohta sekä johdanto-osan 34 ja 35 kappale).

| — | Tietojen vaihto komission kanssa kaikista muista toimenpiteistä, jotka voivat soveltua viraston toimivaltuuksiin ja asiantuntemukseen (tarkistus 34): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta. Käytännössä 2 artiklan 2 kohdan d alakohta kuitenkin kattaa sen, mutta täsmällisemmin ilmaistuna. |
| --- | --- |

—

Tietojen vaihto komission kanssa kaikista muista toimenpiteistä, jotka voivat soveltua viraston toimivaltuuksiin ja asiantuntemukseen (tarkistus 34): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta. Käytännössä 2 artiklan 2 kohdan d alakohta kuitenkin kattaa sen, mutta täsmällisemmin ilmaistuna.

| — | Tutkimushankkeiden analysointi (tarkistus 36): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa. |
| --- | --- |

—

Tutkimushankkeiden analysointi (tarkistus 36): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa.

| — | Komission avustaminen alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetussa asetuksessa (EY) N:o 391/2009 (11) mainittujen tiettyjen tehtävien suorittamisessa (tarkistus 39): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta. |
| --- | --- |

—

Komission avustaminen alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetussa asetuksessa (EY) N:o 391/2009 (11) mainittujen tiettyjen tehtävien suorittamisessa (tarkistus 39): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta.

| — | Pilaantumisen torjuntatoimien tukeminen antamalla käyttöön asianmukaiset tekniset välineet (tarkistus 40): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen, mutta täsmällisemmin ilmaistuna, 2 artiklan 3 kohdan d alakohdassa. |
| --- | --- |

—

Pilaantumisen torjuntatoimien tukeminen antamalla käyttöön asianmukaiset tekniset välineet (tarkistus 40): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen, mutta täsmällisemmin ilmaistuna, 2 artiklan 3 kohdan d alakohdassa.

| — | Teknisen asiantuntemuksen tarjoaminen laivanrakennusalalla tai missä tahansa muussa perustellussa toiminnassa, joka koskee meriliikennettä, jotta kehitetään ympäristöystävällisen teknologian käyttöä ja varmistetaan turvallisuuden korkea taso (tarkistus 44): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta sellaisenaan, mutta johdanto-osan 24 kappaleessa on viittaus ylipäänsä ympäristöystävällisemmän meriliikenteen kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Teknisen asiantuntemuksen tarjoaminen laivanrakennusalalla tai missä tahansa muussa perustellussa toiminnassa, joka koskee meriliikennettä, jotta kehitetään ympäristöystävällisen teknologian käyttöä ja varmistetaan turvallisuuden korkea taso (tarkistus 44): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta sellaisenaan, mutta johdanto-osan 24 kappaleessa on viittaus ylipäänsä ympäristöystävällisemmän meriliikenteen kehittämiseen.

| — | EU:n makroaluepoliittisen suunnitelman kehittäminen ja täytäntöönpano (tarkistus 46): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta. |
| --- | --- |

—

EU:n makroaluepoliittisen suunnitelman kehittäminen ja täytäntöönpano (tarkistus 46): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta.

| — | Mahdollisuuden suominen komissiolle ja jäsenvaltioille arvioida nykyisten toimenpiteiden kustannustehokkuutta toimittamalla tilastoja ja tietoja (tarkistus 51): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen 2 artiklan 4 kohdan d alakohdassa. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuuden suominen komissiolle ja jäsenvaltioille arvioida nykyisten toimenpiteiden kustannustehokkuutta toimittamalla tilastoja ja tietoja (tarkistus 51): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen 2 artiklan 4 kohdan d alakohdassa.

| — | Vuosittainen katsaus merellä sattuneista vaaratilanteista (tarkistus 91): Neuvoston kanta (2 artiklan 4 kohdan c alakohta merionnettomuuksien ja merellä sattuneiden vaaratilanteiden tutkinnasta) sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen. |
| --- | --- |

—

Vuosittainen katsaus merellä sattuneista vaaratilanteista (tarkistus 91): Neuvoston kanta (2 artiklan 4 kohdan c alakohta merionnettomuuksien ja merellä sattuneiden vaaratilanteiden tutkinnasta) sisältää tämän tarkistuksen olennaisen ajatuksen.

| — | Teknisen tuen antaminen Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille, kun se on tarpeen (tarkistus 53): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta, mutta 2 artiklan 5 kohdan sanamuoto on hyvin samankaltainen kuin Euroopan parlamentin esittämä. |
| --- | --- |

—

Teknisen tuen antaminen Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille, kun se on tarpeen (tarkistus 53): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta, mutta 2 artiklan 5 kohdan sanamuoto on hyvin samankaltainen kuin Euroopan parlamentin esittämä.

| — | Aluekeskusten perustamista koskevat lisäehdot (tarkistus 57): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin 5 artiklan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Aluekeskusten perustamista koskevat lisäehdot (tarkistus 57): Neuvoston kanta sisältää tämän tarkistuksen vähäisin muutoksin 5 artiklan 3 kohdassa.

| — | Useita tarkistuksia, joilla talousarviomenettelyt mukautetaan muutoksiin asiaan liittyvissä säädöksissä (tarkistukset 58 ja 60 ja tarkistuksen 68 ensimmäinen osa sekä tarkistukset 70, 74, 75 ja 76): Neuvoston kanta sisältää kaikki nämä tarkistukset. |
| --- | --- |

—

Useita tarkistuksia, joilla talousarviomenettelyt mukautetaan muutoksiin asiaan liittyvissä säädöksissä (tarkistukset 58 ja 60 ja tarkistuksen 68 ensimmäinen osa sekä tarkistukset 70, 74, 75 ja 76): Neuvoston kanta sisältää kaikki nämä tarkistukset.

| — | Euroopan parlamentin lausunnon ottaminen huomioon viraston hallintoneuvoston hyväksyessä monivuotisen strategian (tarkistus 59), Euroopan parlamentin toimivaltaisen valiokunnan kuuleminen pääjohtajan laatiessa monivuotisen strategian (tarkistus 66) ja monivuotisen henkilöstösuunnitelman (tarkistus 67) sekä keskustelu vuosittaisesta työohjelmasta Euroopan parlamentin toimivaltaisen valiokunnan kanssa (tarkistuksen 68 toinen osa): Neuvoston kanta ei sisällä näitä tarkistuksia, mutta kannassa on erityinen viittaus siihen, että komission kirjallinen lausunto otetaan huomioon (10 artiklan 2 kohdan c a alakohta) tai että komissiota kuullaan näistä asiakirjoista (15 artiklan 2 kohdan a ja a a alakohta). Lisäksi pääjohtajan on annettava selvitys Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja erityisesti annettava tilannekatsaus monivuotisen strategian ja vuosittaisen työohjelman valmistelusta (15 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin lausunnon ottaminen huomioon viraston hallintoneuvoston hyväksyessä monivuotisen strategian (tarkistus 59), Euroopan parlamentin toimivaltaisen valiokunnan kuuleminen pääjohtajan laatiessa monivuotisen strategian (tarkistus 66) ja monivuotisen henkilöstösuunnitelman (tarkistus 67) sekä keskustelu vuosittaisesta työohjelmasta Euroopan parlamentin toimivaltaisen valiokunnan kanssa (tarkistuksen 68 toinen osa): Neuvoston kanta ei sisällä näitä tarkistuksia, mutta kannassa on erityinen viittaus siihen, että komission kirjallinen lausunto otetaan huomioon (10 artiklan 2 kohdan c a alakohta) tai että komissiota kuullaan näistä asiakirjoista (15 artiklan 2 kohdan a ja a a alakohta). Lisäksi pääjohtajan on annettava selvitys Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja erityisesti annettava tilannekatsaus monivuotisen strategian ja vuosittaisen työohjelman valmistelusta (15 artiklan 3 kohta).

| — | Hallintoneuvoston jäseniltä vaadittavan kokemuksen ja asiantuntemuksen määrittely (tarkistus 61): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta, mutta tekstiä on yksinkertaistettu yleisellä viittauksella kokemukseen ja asiantuntemukseen 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla eli viraston tavoitteisiin. |
| --- | --- |

—

Hallintoneuvoston jäseniltä vaadittavan kokemuksen ja asiantuntemuksen määrittely (tarkistus 61): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta, mutta tekstiä on yksinkertaistettu yleisellä viittauksella kokemukseen ja asiantuntemukseen 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla eli viraston tavoitteisiin.

| — | Säännökset komission ääniosuudesta hallintoneuvostossa (tarkistukset 64 ja 65): Neuvoston kanta ei sisällä näitä tarkistuksia. |
| --- | --- |

—

Säännökset komission ääniosuudesta hallintoneuvostossa (tarkistukset 64 ja 65): Neuvoston kanta ei sisällä näitä tarkistuksia.

| — | Viraston ulkoiseen arviointiin sisällytettävät osatekijät (tarkistukset 77 ja 78): Neuvoston kanta (22 artikla) sisältää nämä tarkistukset vähäisin muutoksin. |
| --- | --- |

—

Viraston ulkoiseen arviointiin sisällytettävät osatekijät (tarkistukset 77 ja 78): Neuvoston kanta (22 artikla) sisältää nämä tarkistukset vähäisin muutoksin.

| — | Toteutettavuustutkimus kansallisten rannikkovartiostojen koordinointijärjestelmästä (tarkistus 79): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta artiklaosassa, mutta johdanto-osan 30 kappaleessa viitataan tällaiseen toteutettavuustutkimukseen. |
| --- | --- |

—

Toteutettavuustutkimus kansallisten rannikkovartiostojen koordinointijärjestelmästä (tarkistus 79): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta artiklaosassa, mutta johdanto-osan 30 kappaleessa viitataan tällaiseen toteutettavuustutkimukseen.

| — | Tilannekatsaus tehokkuushyödyistä, jotka on saavutettu EMSA:n paremmalla mukauttamisella Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan, sekä siitä, miten tehokkaasti jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön direktiivin 2005/35/EY (tarkistus 80): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta artiklaosassa. Mutta kuten edellä on mainittu, se sisältää useita viittauksia Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan (johdanto-osan 33 ja 38 kappale sekä 2 artiklan 4 kohdan h alakohta ja 2 artiklan 5 kohta) ja johdanto-osan 19 kappaleessa viittauksen komission kertomukseen direktiivin 2005/35/EY täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

Tilannekatsaus tehokkuushyödyistä, jotka on saavutettu EMSA:n paremmalla mukauttamisella Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan, sekä siitä, miten tehokkaasti jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön direktiivin 2005/35/EY (tarkistus 80): Neuvoston kanta ei sisällä tätä tarkistusta artiklaosassa. Mutta kuten edellä on mainittu, se sisältää useita viittauksia Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan (johdanto-osan 33 ja 38 kappale sekä 2 artiklan 4 kohdan h alakohta ja 2 artiklan 5 kohta) ja johdanto-osan 19 kappaleessa viittauksen komission kertomukseen direktiivin 2005/35/EY täytäntöönpanosta.

III   PÄÄTELMÄ

Neuvosto on ottanut komission ehdotuksen ja Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn kannan täysimääräisesti huomioon ensimmäisen käsittelyn kantansa laadinnassa. Euroopan parlamentin esittämien tarkistusten osalta neuvosto toteaa, että huomattava määrä tarkistuksia tai niiden ajatus on jo kokonaan tai osittain sisällytetty sen ensimmäisen käsittelyn kantaan.

---

(1)  15717/10.

(2)  7644/11.

(3)  11769/11.

(4)  T7-0581/2011.

(5)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 68.

(6)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.

(7)  EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10.

(8)  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 47.

(9)  EUVL L 283, 29.10.2010, s. 1.

(10)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11.

(11)  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.

---

| 16.11.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 352/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 352/23

---

NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 11/2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä

Hyväksytty neuvostossa 4 päivänä lokakuuta 2012

(11/2012/EU)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Lissabonin sopimuksen tultua voimaan suorat ulkomaiset sijoitukset sisältyvät yhteisen kauppapolitiikan kattamia asioita koskevaan luetteloon. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta yhteisen kauppapolitiikan alalla. Sen mukaisesti ainoastaan unioni voi toimia lainsäätäjänä ja antaa oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä kyseisellä alalla. Jäsenvaltiot voivat itse toimia näin ainoastaan unionin valtuuttamina, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Lissabonin sopimuksen tultua voimaan suorat ulkomaiset sijoitukset sisältyvät yhteisen kauppapolitiikan kattamia asioita koskevaan luetteloon. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta yhteisen kauppapolitiikan alalla. Sen mukaisesti ainoastaan unioni voi toimia lainsäätäjänä ja antaa oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä kyseisellä alalla. Jäsenvaltiot voivat itse toimia näin ainoastaan unionin valtuuttamina, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (2) | Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa annetaan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä pääoman vapaata liikettä, myös sijoituksia sisältäviä pääoman liikkeitä, koskevat yhteiset säännöt. Kyseisiin sääntöihin voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden tekemät ulkomaisiin investointeihin liittyvät kansainväliset sopimukset. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa annetaan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä pääoman vapaata liikettä, myös sijoituksia sisältäviä pääoman liikkeitä, koskevat yhteiset säännöt. Kyseisiin sääntöihin voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden tekemät ulkomaisiin investointeihin liittyvät kansainväliset sopimukset.

| (3) | Tämä asetus ei vaikuta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaiseen unionin ja sen jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon. |
| --- | --- |

(3)

Tämä asetus ei vaikuta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaiseen unionin ja sen jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon.

| (4) | Lissabonin sopimuksen voimaantulon aikaan jäsenvaltioilla oli voimassa kolmansien maiden kanssa merkittävä määrä kahdenvälisiä investointisopimuksia. Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ei sisällä selviä siirtymämääräyksiä kyseisten sopimusten osalta, jotka nyt ovat tulleet unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Lisäksi jotkin kyseisistä sopimuksista saattavat sisältää määräyksiä, jotka vaikuttavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa annettuihin pääoman liikkeitä koskeviin yhteisiin sääntöihin. |
| --- | --- |

(4)

Lissabonin sopimuksen voimaantulon aikaan jäsenvaltioilla oli voimassa kolmansien maiden kanssa merkittävä määrä kahdenvälisiä investointisopimuksia. Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ei sisällä selviä siirtymämääräyksiä kyseisten sopimusten osalta, jotka nyt ovat tulleet unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Lisäksi jotkin kyseisistä sopimuksista saattavat sisältää määräyksiä, jotka vaikuttavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa annettuihin pääoman liikkeitä koskeviin yhteisiin sääntöihin.

| (5) | Vaikka kahdenväliset investointisopimukset velvoittavat edelleen jäsenvaltioita kansainvälisen oikeuden nojalla ja vaikka ne korvataan vähitellen samaa asiaa koskevilla unionin sopimuksilla, edellytykset niiden voimassaolon jatkumiselle ja niiden suhde unionin investointipolitiikkaan edellyttävät asianmukaista hallinnointia. Tämä suhde kehittyy edelleen, kun unioni käyttää toimivaltaansa. |
| --- | --- |

(5)

Vaikka kahdenväliset investointisopimukset velvoittavat edelleen jäsenvaltioita kansainvälisen oikeuden nojalla ja vaikka ne korvataan vähitellen samaa asiaa koskevilla unionin sopimuksilla, edellytykset niiden voimassaolon jatkumiselle ja niiden suhde unionin investointipolitiikkaan edellyttävät asianmukaista hallinnointia. Tämä suhde kehittyy edelleen, kun unioni käyttää toimivaltaansa.

| (6) | Kolmansiin maihin sijoittavien unionin sijoittajien ja kyseisten sijoitusten sekä ulkomaisia sijoittajia ja sijoituksia vastaanottavien jäsenvaltioiden edun mukaista on, että sellaiset kahdenväliset investointisopimukset, joissa sijoittamisen edellytykset määritellään tarkasti ja taataan, pidetään voimassa ja korvataan asteittain laadukkaan sijoitussuojan tarjoavilla unionin investointisopimuksilla. |
| --- | --- |

(6)

Kolmansiin maihin sijoittavien unionin sijoittajien ja kyseisten sijoitusten sekä ulkomaisia sijoittajia ja sijoituksia vastaanottavien jäsenvaltioiden edun mukaista on, että sellaiset kahdenväliset investointisopimukset, joissa sijoittamisen edellytykset määritellään tarkasti ja taataan, pidetään voimassa ja korvataan asteittain laadukkaan sijoitussuojan tarjoavilla unionin investointisopimuksilla.

| (7) | Tässä asetuksessa käsitellään jäsenvaltioiden sellaisten kahdenvälisten investointisopimusten asemaa unionin oikeudessa, jotka on allekirjoitettu ennen 1 päivää joulukuuta 2009. Nämä sopimukset voidaan pitää voimassa tai ne voivat tulla voimaan tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa käsitellään jäsenvaltioiden sellaisten kahdenvälisten investointisopimusten asemaa unionin oikeudessa, jotka on allekirjoitettu ennen 1 päivää joulukuuta 2009. Nämä sopimukset voidaan pitää voimassa tai ne voivat tulla voimaan tämän asetuksen mukaisesti.

| (8) | Tässä asetuksessa olisi myös vahvistettava edellytykset, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan tekemään ja/tai pitämään voimassa sellaisia kahdenvälisiä investointisopimuksia, jotka on allekirjoitettu 1 päivän joulukuuta 2009 ja ... (2) välisenä aikana. |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa olisi myös vahvistettava edellytykset, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan tekemään ja/tai pitämään voimassa sellaisia kahdenvälisiä investointisopimuksia, jotka on allekirjoitettu 1 päivän joulukuuta 2009 ja ... (2) välisenä aikana.

| (9) | Tässä asetuksessa olisi myös vahvistettava edellytykset, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan muuttamaan tai tekemään kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa ... (2) jälkeen. |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa olisi myös vahvistettava edellytykset, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan muuttamaan tai tekemään kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa ... (2) jälkeen.

| (10) | Se että jäsenvaltiot pitävät kolmansien maiden kanssa tekemiään kahdenvälisiä investointisopimuksia voimassa tämän asetuksen nojalla, tai annetut valtuutukset neuvottelujen aloittamiseksi tai tällaisten sopimusten tekemiseksi, ei pitäisi estää unionia neuvottelemasta tai tekemästä investointisopimuksia. |
| --- | --- |

(10)

Se että jäsenvaltiot pitävät kolmansien maiden kanssa tekemiään kahdenvälisiä investointisopimuksia voimassa tämän asetuksen nojalla, tai annetut valtuutukset neuvottelujen aloittamiseksi tai tällaisten sopimusten tekemiseksi, ei pitäisi estää unionia neuvottelemasta tai tekemästä investointisopimuksia.

| (11) | Jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan tarvittavat toimenpiteet niiden ja kolmansien maiden välillä tehtyihin kahdenvälisiin investointisopimuksiin mahdollisesti sisältyvien, unionin oikeuden kanssa ristiriidassa olevien kohtien poistamiseksi. Tämän asetuksen täytäntöönpano ei rajoita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan soveltamista siltä osin, kuin jäsenvaltiot eivät täytä niille unionin oikeuden mukaisesti kuuluvia velvoitteita. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden edellytetään toteuttavan tarvittavat toimenpiteet niiden ja kolmansien maiden välillä tehtyihin kahdenvälisiin investointisopimuksiin mahdollisesti sisältyvien, unionin oikeuden kanssa ristiriidassa olevien kohtien poistamiseksi. Tämän asetuksen täytäntöönpano ei rajoita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan soveltamista siltä osin, kuin jäsenvaltiot eivät täytä niille unionin oikeuden mukaisesti kuuluvia velvoitteita.

| (12) | Tällä asetuksella säädetyn valtuutuksen muuttaa tai tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia olisi annettava jäsenvaltioille mahdollisuus käsitellä niiden omien kahdenvälisten investointisopimusten ja unionin oikeuden välisiä yhteensopivuusongelmia, pois lukien toimivallan jaosta unionin ja jäsenvaltioiden välillä johtuvat ristiriitaisuudet, joita käsitellään tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(12)

Tällä asetuksella säädetyn valtuutuksen muuttaa tai tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia olisi annettava jäsenvaltioille mahdollisuus käsitellä niiden omien kahdenvälisten investointisopimusten ja unionin oikeuden välisiä yhteensopivuusongelmia, pois lukien toimivallan jaosta unionin ja jäsenvaltioiden välillä johtuvat ristiriitaisuudet, joita käsitellään tässä asetuksessa.

| (13) | Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän asetuksen soveltamisesta. Kertomuksessa olisi muun muassa tarkasteltava tarvetta jatkaa III luvun soveltamista. Jos kertomuksessa suositetaan III luvun säännösten soveltamisen lopettamista tai näiden säännösten muuttamista, siihen olisi tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus. |
| --- | --- |

(13)

Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus tämän asetuksen soveltamisesta. Kertomuksessa olisi muun muassa tarkasteltava tarvetta jatkaa III luvun soveltamista. Jos kertomuksessa suositetaan III luvun säännösten soveltamisen lopettamista tai näiden säännösten muuttamista, siihen olisi tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus.

| (14) | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että kaikki luottamuksellisiksi määritellyt tiedot käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti (3). |
| --- | --- |

(14)

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että kaikki luottamuksellisiksi määritellyt tiedot käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti (3).

| (15) | Tämän asetuksen ei tulisi koskea jäsenvaltioiden välisiä investointisopimuksia. |
| --- | --- |

(15)

Tämän asetuksen ei tulisi koskea jäsenvaltioiden välisiä investointisopimuksia.

| (16) | On tarpeen säätää tietyistä järjestelyistä, joilla voidaan varmistaa, että tämän asetuksen nojalla voimassa pidetyt kahdenväliset investointisopimukset säilyttävät soveltamiskelpoisuutensa, myös riitojen ratkaisun osalta, kuitenkin samalla kunnioittaen unionin yksinomaista toimivaltaa. |
| --- | --- |

(16)

On tarpeen säätää tietyistä järjestelyistä, joilla voidaan varmistaa, että tämän asetuksen nojalla voimassa pidetyt kahdenväliset investointisopimukset säilyttävät soveltamiskelpoisuutensa, myös riitojen ratkaisun osalta, kuitenkin samalla kunnioittaen unionin yksinomaista toimivaltaa.

| (17) | Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevien edellytysten yhdenmukaisuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevien edellytysten yhdenmukaisuuden varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) mukaisesti.

| (18) | Erityisesti tämä toimivalta olisi annettava komissiolle ottaen huomioon, että 9, 11 ja 12 artiklassa säädetyillä menettelyillä valtuutetaan jäsenvaltiot toimimaan unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla ja tätä koskevat päätökset on annettava unionin tasolla. |
| --- | --- |

(18)

Erityisesti tämä toimivalta olisi annettava komissiolle ottaen huomioon, että 9, 11 ja 12 artiklassa säädetyillä menettelyillä valtuutetaan jäsenvaltiot toimimaan unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla ja tätä koskevat päätökset on annettava unionin tasolla.

| (19) | Neuvoa-antavaa menettelyä olisi käytettävä valtuutusten hyväksymiseen 9, 11 ja 12 artiklan nojalla ottaen huomioon, että kyseiset valtuutukset annetaan tässä asetuksessa vahvistettujen, selkeästi määriteltyjen perusteiden mukaisesti, |
| --- | --- |

(19)

Neuvoa-antavaa menettelyä olisi käytettävä valtuutusten hyväksymiseen 9, 11 ja 12 artiklan nojalla ottaen huomioon, että kyseiset valtuutukset annetaan tässä asetuksessa vahvistettujen, selkeästi määriteltyjen perusteiden mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

SOVELTAMISALA

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettua toimivallan jakoa tässä asetuksessa käsitellään jäsenvaltioiden kahdenvälisten investointisopimusten asemaa unionin oikeudessa ja vahvistetaan säännöt, edellytykset ja menettelyt, joita noudattamalla jäsenvaltiot voivat muuttaa tai tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia.

2.   Tässä asetuksessa ”kahdenvälisellä investointisopimuksella” tarkoitetaan sellaista kolmannen maan kanssa tehtyä sopimusta, jossa on sijoitussuojaa koskevat määräykset. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat vain ne kahdenvälisten investointisopimusten määräykset, jotka koskevat sijoitussuojaa.

II   LUKU

NYKYISTEN KAHDENVÄLISTEN INVESTOINTISOPIMUSTEN VOIMASSAOLO

2 artikla

Ilmoittaminen komissiolle

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ... (5) mennessä tai 30 päivän kuluessa jäsenvaltioiden unioniin liittymisajankohdasta kaikista sellaisista kolmansien maiden kanssa ennen 1 päivää joulukuuta 2009 tai ennen liittymisajankohtaa, sen mukaan kumpi päivämäärä on myöhäisempi, allekirjoitetuista kahdenvälisistä investointisopimuksista, jotka ne joko haluavat pitää voimassa tai joiden voimaantulon ne haluavat sallia tämän luvun nojalla. Ilmoitukseen on sisällytettävä jäljennös kyseisistä kahdenvälisistä investointisopimuksista. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle myös mahdollisista myöhemmistä muutoksista kyseisten sopimusten asemaan.

3 artikla

Voimassaolo

Rajoittamatta jäsenvaltioiden muita unionin oikeuden mukaisia velvoitteita tämän asetuksen 2 artiklan nojalla ilmoitetut kahdenväliset investointisopimukset voidaan pitää voimassa tai ne voivat tulla voimaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja tämän asetuksen mukaisesti, kunnes kahdenvälinen investointisopimus unionin ja kyseisen kolmannen maan välillä tulee voimaan.

4 artikla

Julkaiseminen

1.   Komissio julkaisee kahdentoista kuukauden välein Euroopan unionin virallisessa lehdessä luettelon 2 artiklan, 11 artiklan 6 kohdan tai 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoitetuista kahdenvälisistä investointisopimuksista.

2.   Ensimmäinen tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu luettelo kahdenvälisistä investointisopimuksista julkaistaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua 2 artiklan mukaisen ilmoitusten jättämisen määräajan umpeutumisesta.

5 artikla

Arviointi

Komissio voi arvioida kahdenväliset investointisopimukset, joista on ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti, tarkastelemalla muodostaako yksi tai useampi näiden sopimusten määräyksistä vakavan esteen sille, että unioni neuvottelee tai tekee kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa 2 artiklan mukaisesti ilmoitettujen kahdenvälisten investointisopimusten asteittaiseksi korvaamiseksi.

6 artikla

Yhteistyövelvollisuus

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 2 artiklan mukaisesti ilmoitettuihin kahdenvälisiin investointisopimuksiin sisältyvät määräykset eivät muodosta vakavaa estettä sille, että unioni neuvottelee tai tekee kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa 2 artiklan mukaisesti ilmoitettujen kahdenvälisten investointisopimusten asteittaiseksi korvaamiseksi.

2.   Jos komissio toteaa, että yksi tai useampi 2 artiklan mukaisesti ilmoitetun kahdenvälisen investointisopimuksen määräys muodostaa vakavan esteen sille, että unioni neuvottelee tai tekee kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa 2 artiklan mukaisesti ilmoitettujen kahdenvälisten investointisopimusten asteittaiseksi korvaamiseksi, komissio ja kyseinen jäsenvaltio aloittavat neuvottelut mahdollisimman pian ja toimivat yhteistyössä määritelläkseen tarvittavat toimet asian ratkaisemiseksi. Neuvottelut eivät saa kestää kauemmin kuin 90 päivää.

3.   Komissio voi 60 päivän kuluessa neuvottelujen päättymisestä osoittaa asianmukaiset toimenpiteet, jotka kyseisen jäsenvaltion on toteutettava poistaakseen 2 kohdassa tarkoitetut esteet; sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa säädettyä.

III   LUKU

VALTUUTUS KAHDENVÄLISTEN INVESTOINTISOPIMUKSIEN MUUTTAMISEEN TAI TEKEMISEEN

7 artikla

Valtuutus kahdenvälisen investointisopimuksen muuttamiseen tai tekemiseen

Jäsenvaltio valtuutetaan 8–11 artiklassa vahvistetuin edellytyksin aloittamaan kolmannen maan kanssa neuvottelut voimassa olevan kahdenvälisen investointisopimuksen muuttamiseksi tai uuden sopimuksen tekemiseksi.

8 artikla

Ilmoittaminen komissiolle

1.   Jos jäsenvaltio aikoo aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa kahdenvälisen investointisopimuksen muuttamiseksi tai tekemiseksi, sen on ilmoitettava aikomuksestaan komissiolle kirjallisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun ilmoitukseen on sisällytettävä asiaankuuluva asiakirja-aineisto, ja siinä on esitettävä neuvotteluissa käsiteltävät määräykset tai määräykset, jotka on tarkoitus neuvotella uudelleen, neuvottelujen tavoitteet ja muut mahdolliset merkitykselliset tiedot.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on toimitettava vähintään viisi kuukautta ennen virallisten neuvottelujen suunniteltua alkamisajankohtaa.

4.   Jos jäsenvaltion toimittamat tiedot eivät ole riittäviä virallisten neuvottelujen alkamista koskevan valtuutuksen antamiseksi 9 artiklan mukaisesti, komissio voi pyytää lisätietoja.

5.   Komissio toimittaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen ja pyynnöstä siihen liitetyn asiakirja-aineiston muiden jäsenvaltioiden saataville 14 artiklassa vahvistettuja luottamuksellisuusvaatimuksia noudattaen.

9 artikla

Valtuutus virallisten neuvottelujen aloittamiseen

1.   Komissio antaa jäsenvaltioille valtuutuksen sellaisten kolmannen maan kanssa käytävien virallisten neuvottelujen aloittamiseen, joiden tarkoituksena on kahdenvälisen investointisopimuksen muuttaminen tai tekeminen, jollei se katso, että kyseisten neuvottelujen aloittaminen

| a) | on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa muutoin kuin koskien unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen toimivallan jakoon liittyviä yhteensopimattomuuksia; |
| --- | --- |

a)

on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa muutoin kuin koskien unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen toimivallan jakoon liittyviä yhteensopimattomuuksia;

| b) | on tarpeetonta, koska komissio on toimittanut tai päättänyt toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla suosituksen neuvottelujen aloittamiseksi kyseisen kolmannen maan kanssa; |
| --- | --- |

b)

on tarpeetonta, koska komissio on toimittanut tai päättänyt toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla suosituksen neuvottelujen aloittamiseksi kyseisen kolmannen maan kanssa;

| c) | on ristiriidassa unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden kanssa, sellaisina kuin ne on laadittu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston 1 luvussa vahvistettujen yleisten määräysten mukaisesti; tai |
| --- | --- |

c)

on ristiriidassa unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden kanssa, sellaisina kuin ne on laadittu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston 1 luvussa vahvistettujen yleisten määräysten mukaisesti; tai

| d) | muodostaa vakavan esteen unionin kahdenvälisten investointisopimusten neuvottelemiselle tai tekemiselle kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

d)

muodostaa vakavan esteen unionin kahdenvälisten investointisopimusten neuvottelemiselle tai tekemiselle kolmansien maiden kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun valtuutuksen yhteydessä komissio voi edellyttää, että jäsenvaltio sisällyttää kyseisiin neuvotteluihin ja suunniteltuihin kahdenvälisiin investointisopimuksiin tai poistaa niistä lausekkeita, jos tämä on tarpeen varmistamaan yhdenmukaisuus unionin investointipolitiikan kanssa tai yhteensopivuus unionin oikeuden kanssa.

3.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtuutus annetaan noudattaen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä. Komissio antaa päätöksen 90 päivän kuluessa 8 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos päätöksen antamiseksi tarvitaan lisätietoja, 90 päivän määräajan laskeminen alkaa lisätietojen vastaanottamispäivästä.

4.   Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 3 kohdan nojalla annetuista päätöksistä.

5.   Siinä tapauksessa, että komissio ei anna valtuutusta 1 kohdan nojalla, se ilmoittaa asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle ja antaa siihen liittyvät perustelut.

10 artikla

Komission osallistuminen neuvotteluihin

Komissio on pidettävä sijoituksia koskevilta osin kattavasti ajan tasalla jäsenvaltion ja kolmannen maan sellaisten neuvottelujen edistymisestä ja tuloksista, joiden tarkoituksena on kahdenvälisen investointisopimuksen muuttaminen tai tekeminen, ja se voi pyytää saada osallistua kyseisiin neuvotteluihin sijoituksia koskevilta osin.

11 artikla

Valtuutus kahdenvälisen investointisopimuksen allekirjoittamiseen ja tekemiseen

1.   Ennen kahdenvälisen investointisopimuksen allekirjoittamista asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle neuvottelutulos ja toimitettava sille kyseinen sopimusteksti.

2.   Tätä artiklaa sovelletaan myös kahdenvälisiin investointisopimuksiin, jotka neuvoteltiin ennen ... (6), mutta joita ei koske 2 tai 12 artiklassa säädetty ilmoitusvelvollisuus.

3.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, onko neuvoteltu kahdenvälinen investointisopimus ristiriidassa 9 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten kanssa.

4.   Jos komission toteaa, että neuvottelujen tuloksena on kahdenvälinen investointisopimus, joka täyttää 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, se valtuuttaa jäsenvaltion kyseisen sopimuksen allekirjoittamiseen ja tekemiseen. Tällaisiin sopimuksiin sovelletaan tämän asetuksen 3, 5 ja 6 artiklaa siten, kuin sopimuksista olisi ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti.

5.   Tämän artiklan 4 kohdan mukaiset päätökset tehdään noudattaen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä. Komissio tekee päätöksen 90 päivän kuluessa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten vastaanottamisesta. Jos päätöksen tekemistä varten tarvitaan lisätietoja, 90 päivän määräajan laskeminen alkaa lisätietojen vastaanottamispäivästä.

6.   Komission antaessa valtuutuksen 4 kohdan nojalla, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kahdenvälinen investointisopimuksen tekemisestä ja voimaantulosta sekä kyseisen sopimuksen asemaa koskevista mahdollisista myöhemmistä muutoksista.

7.   Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 4 kohdan nojalla annetuista päätöksistä.

8.   Siinä tapauksessa, että komissio ei anna valtuutusta 4 kohdan nojalla, se ilmoittaa asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle ja antaa siihen liittyvät perustelut.

IV   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

12 artikla

Jäsenvaltioiden 1 päivän joulukuuta 2009 ja ... (6) välisenä aikana allekirjoittamat sopimukset

1.   Jos jäsenvaltio on 1 päivän joulukuuta 2009 ja ... (6) välisenä aikana allekirjoittanut kahdenvälisen investointisopimuksen, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tällaisesta sopimuksesta, jonka se haluaa pitää voimassa tai jonka voimaantulon se haluaa sallia, ... (7) mennessä. Ilmoitukseen on sisällytettävä jäljennös tällaisesta sopimuksesta.

2.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, onko tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettu kahdenvälinen investointisopimus ristiriidassa 9 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten kanssa.

3.   Jos komissio toteaa, että tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettu kahdenvälinen investointisopimus täyttää 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, se vahvistaa tällaisen sopimuksen voimassaolon tai voimaantulon unionin oikeuden nojalla.

4.   Komissio antaa tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun päätöksen 180 päivän kuluessa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos päätöksen tekemistä varten tarvitaan lisätietoja, 180 päivän määräajan laskeminen alkaa lisätietojen vastaanottamispäivästä. Tämän artiklan 3 kohdan mukaiset päätökset annetaan noudattaen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä.

5.   Jollei kahdenväliseen investointisopimukseen ole 3 kohdan nojalla valtuutusta, jäsenvaltio ei saa ryhtyä mihinkään lisätoimiin sopimuksen tekemiseksi ja sen on peruutettava jo toteutetut toimet.

6.   Komission antaessa tämän artiklan 3 kohdan nojalla valtuutuksen, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kyseisen kahdenvälisen investointisopimuksen voimaantulosta sekä tämän sopimuksen asemaa koskevista mahdollisista myöhemmistä muutoksista. Tällaisiin sopimuksiin sovelletaan 3, 5 ja 6 artiklaa siten, kuin sopimuksista olisi ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti.

7.   Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista 3 kohdan nojalla annetuista päätöksistä.

8.   Siinä tapauksessa, että komissio ei anna valtuutusta 3 kohdan nojalla, se ilmoittaa asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle ja antaa siihen liittyvät perustelut.

13 artikla

Jäsenvaltioiden toiminta kolmannen maan kanssa tehdyn kahdenvälisen investointisopimuksen yhteydessä

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan kahdenvälisen investointisopimuksen osalta asianomaisen jäsenvaltion on:

| a) | ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sopimuksen määräysten nojalla pidettävistä kokouksista. Komissiolle on toimitettava kokousten asialistat ja kaikki käsiteltävien asioiden ymmärtämiseksi tarvittavat tiedot. Komissio voi tässä yhteydessä pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja. Jos on mahdollista, että käsiteltävä asia vaikuttaa sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, täytäntöönpanoon, komissio voi edellyttää, että jäsenvaltio ottaa siihen tietyn kannan; |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sopimuksen määräysten nojalla pidettävistä kokouksista. Komissiolle on toimitettava kokousten asialistat ja kaikki käsiteltävien asioiden ymmärtämiseksi tarvittavat tiedot. Komissio voi tässä yhteydessä pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja. Jos on mahdollista, että käsiteltävä asia vaikuttaa sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, täytäntöönpanoon, komissio voi edellyttää, että jäsenvaltio ottaa siihen tietyn kannan;

| b) | ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sille esitetyistä huomautuksista, joiden mukaan jokin tietty toimenpide ei sovi yhteen sopimuksen kanssa. Jäsenvaltion on myös ilmoitettava komissiolle kaikista kahdenvälisen investointisopimuksen nojalla jätetyistä riitojenratkaisupyynnöistä heti, kun se on saanut niistä tiedon. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet vaikuttavan puolustuksen varmistamiseksi, mikä tarvittaessa voi sisältää komission osallistumisen menettelyyn; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sille esitetyistä huomautuksista, joiden mukaan jokin tietty toimenpide ei sovi yhteen sopimuksen kanssa. Jäsenvaltion on myös ilmoitettava komissiolle kaikista kahdenvälisen investointisopimuksen nojalla jätetyistä riitojenratkaisupyynnöistä heti, kun se on saanut niistä tiedon. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet vaikuttavan puolustuksen varmistamiseksi, mikä tarvittaessa voi sisältää komission osallistumisen menettelyyn;

| c) | pyrittävä komission kanssa yksimielisyyteen ennen minkä tahansa kahdenväliseen investointisopimukseen sisältyvän riitojenratkaisumekanismin aktivoimista kolmatta maata vastaan ja aktivoitava kyseiset mekanismit komission sitä pyytäessä. Tällaisia mekanismeja ovat kahdenvälisen investointisopimuksen toisen osapuolen kanssa käytävät neuvottelut ja riitojen ratkaisumenettely, sopimuksen määräyksistä riippuen. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä asiaankuuluviin mekanismeihin sisältyvien menettelyjen yhteydessä, mikä tarvittaessa voi sisältää komission osallistumisen asianomaisiin menettelyihin. |
| --- | --- |

c)

pyrittävä komission kanssa yksimielisyyteen ennen minkä tahansa kahdenväliseen investointisopimukseen sisältyvän riitojenratkaisumekanismin aktivoimista kolmatta maata vastaan ja aktivoitava kyseiset mekanismit komission sitä pyytäessä. Tällaisia mekanismeja ovat kahdenvälisen investointisopimuksen toisen osapuolen kanssa käytävät neuvottelut ja riitojen ratkaisumenettely, sopimuksen määräyksistä riippuen. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä asiaankuuluviin mekanismeihin sisältyvien menettelyjen yhteydessä, mikä tarvittaessa voi sisältää komission osallistumisen asianomaisiin menettelyihin.

14 artikla

Luottamuksellisuus

Ilmoittaessaan komissiolle neuvotteluista ja niiden tuloksista 8 ja 11 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat tarkentaa, onko joitakin toimitetuista tiedoista pidettävä luottamuksellisina ja voidaanko kyseiset tiedot ilmoittaa muille jäsenvaltioille.

15 artikla

Tarkastelu

1.   Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ... (8) mennessä.

2.   Kertomukseen on sisällytettävä yleiskatsaus III luvun nojalla pyydetyistä ja annetuista valtuutuksista sekä tarkasteltava tarvetta jatkaa kyseisen luvun soveltamista.

3.   Jos kertomuksessa suositetaan III luvun säännösten soveltamisen lopettamista tai säännösten muuttamista, kertomukseen on liitettävä asianmukainen lainsäädäntöehdotus.

16 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa investointisopimuksia käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 10 päivänä toukokuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 4 päivänä lokakuuta 2012. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

2

(3)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

3

(4)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

(5)  30 päivää tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

5

(6)  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

6

(7)  30 päivän kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

7

(8)  Seitsemän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

8

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio toimitti neuvostolle 8. heinäkuuta 2010 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä (1).

Euroopan parlamentti vahvisti ensimmäisen käsittelyn kantansa ja hyväksyi siihen liittyvän lainsäädäntöpäätöslauselman 10. toukokuuta 2011 pidetyssä täysistunnossa (2).

Yhteispäätösmenettelyyn sovellettavia käytännön menettelytapoja koskevan yhteisen julistuksen (3) 16–18 kohdan mukaisesti puheenjohtajavaltio on Coreperin valtuuttamana (4) osallistunut epäviralliseen yhteydenpitoon Euroopan parlamentin kanssa, jotta toimielinten kesken päästäisiin yhteisymmärrykseen neuvoston ensimmäisen käsittelyn vaiheessa. Mainittuun yhteisymmärrykseen päästiin epävirallisessa kolmikantakokouksessa 29. toukokuuta 2012.

Euroopan parlamentin kansainvälisen kaupan valiokunnan puheenjohtaja ilmoitti 31. toukokuuta 2012 päivätyssä kirjeessään pysyvien edustajien komitean (Coreper II) puheenjohtajalle, että jos neuvosto toimittaa Euroopan parlamentille virallisesti kantansa siinä muodossa kuin se on kyseisen kirjeen liitteessä, hän suosittelee täysistunnolle, että neuvoston kanta hyväksytään tarkistuksitta parlamentin toisessa käsittelyssä lingvistijuristien viimeisteltyä sen.

Neuvosto hyväksyi edellä mainitun poliittisen yhteisymmärryksen 26. kesäkuuta 2012 (5).

II   EHDOTUKSEN TAVOITE

Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT), joka tuli voimaan 1. joulukuuta 2009, vahvistettiin EU:n yksinomainen toimivalta suorien ulkomaisten sijoitusten alalla osana yhteistä kauppapolitiikkaa (SEUT 207 artiklan 1 kohta). Näin ollen komissio hyväksyi edellä mainittua asetusta koskevan ehdotuksen, jossa käsitellään pelkästään kysymyksiä, jotka liittyvät EU:n uuden suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan toimivallan hallinnointiin siirtymävaiheessa. Tämän uuden toimivallan tavoitteita, arviointiperusteita ja sisältöä käsiteltiin tämän säädösehdotuksen kanssa samanaikaisesti hyväksytyssä, Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetussa erillisessä komission tiedonannossa (6).

Komission ehdotuksen tavoitteena oli sallia jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtyjen kansainvälisten investointisopimusten pitäminen edelleen voimassa sekä edellytysten ja menettelykehyksen vahvistaminen sille, että jäsenvaltiot voivat neuvotella ja tehdä kyseisiä sopimuksia.

III   NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ERITTELY

Yleistä

Neuvosto antaa täyden tukensa sijoituspolitiikkaa koskevan yhteisen kehyksen luomiselle, jotta kaikilla EU:n sijoittajilla olisi tasapuoliset toimintaedellytykset kolmansissa maissa ja kolmansien maiden sijoittajilla EU:ssa.

Ottaen huomioon sen, että jäsenvaltioiden kolmansien osapuolten kanssa tekemät kahdenväliset sijoitussopimukset ovat toistaiseksi tärkein suojan ja oikeusvarmuuden lähde eurooppalaisille sijoittajille ulkomailla, uuden oikeuskehyksen ei tulisi vaikuttaa kielteisesti olemassa olevilla sopimuksilla sijoittajille annettuun suojaan ja takuisiin. Neuvosto katsoo, että ajatus jäsenvaltioiden olemassa olevien sopimusten korvaamisesta EU:n sopimuksilla on keskeisen tärkeä oikeudellisen tyhjiön välttämiseksi, sillä näin varmistetaan sijoittajien jatkuva suoja ja oikeusvarmuus.

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa, joka on Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston välisen poliittisen yhteisymmärryksen tulos, tehdään komission ehdotukseen seuraavat tärkeimmät muutokset:

Kohde ja soveltamisala (I luku: 1 artikla)

Parlamentti ei ehdottanut tähän artiklaan mitään tarkistuksia, mutta joitakin muutoksia kuitenkin tehtiin. Artiklan 1 kohta sisältää komission ehdotuksen tekstiin verrattuna joitakin tarkennuksia, ja siinä täsmennetään, että asetuksella ei ole vaikutusta perussopimuksessa vahvistettuun toimivallan jakoon. Uusi 2 kohta sisältää termin ”kahdenvälinen investointisopimus” määritelmän.

Nykyisen kahdenvälisen investointisopimuksen voimassaolo (II luku: 2–6 artikla)

Komissiolle ilmoittamista koskevan 2 artiklan osalta parlamentin tarkistukset hyväksyttiin. Tekstiin sisältyy lisäksi myös joitakin teknisiä muutoksia.

Ehdotuksen 3 artiklaan (voimassa pitäminen) sisällytetty ajatus sopimusten korvaamisesta on ratkaisevan tärkeä, sillä se varmistaa jatkuvan sijoittajien suojan ja takaa näin heille oikeusvarmuuden. Parlamentti ei ehdottanut tähän artiklaan mitään tarkistuksia.

Komission arvioinnit kattava 5 artikla on muutettu perusteellisesti. Vaikka neuvosto ei voinut hyväksyä merkittävää osaa parlamentin tarkistuksesta, se hyväksyi parlamentin ajatuksen ”vakavan esteen” käsitteen sisällyttämisestä muutettuun tekstiin (sisältyy myös useisiin muihin artikloihin). Neuvosto katsoo, että pelkkää kahdenvälisten investointisopimusten olemassaoloa ei tulisi pitää ”vakavana esteenä”.

Yhteistyövelvollisuutta koskeva 6 artikla kuuluu 3 ja 5 artiklan lisäksi asetuksen ongelmakohtiin. Komission tekstiä muutettiin huomattavasti, jotta voidaan korostaa jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin yhteistyön merkitystä ratkaistaessa komission mahdollisesti toteamia vakavia esteitä sille, että EU:n ja kolmansien maiden välillä neuvotellaan tai tehdään kahdenvälisiä investointisopimuksia. Tämän artiklan säännösten mukaisesti komissio voi osoittaa, mitkä ovat ne asianmukaiset toimenpiteet, jotka asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava edellä tarkoitettujen esteiden poistamiseksi. Parlamentin esittämiä tarkistuksia ei voida hyväksyä.

Lupa muuttaa tai tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia (III luku: 7–11 artikla)

Parlamentin tarkistukset 7 artiklaan (lupa muuttaa tai tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia), 8 artiklaan (ilmoittaminen komissiolle), 9 artiklaan (lupa aloittaa viralliset neuvottelut) ja 11 artiklaan (lupa allekirjoittaa ja tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia ) hyväksyttiin osittain. Parlamentin 10 artiklaan (komission osallistuminen neuvotteluihin) esittämää tarkistusta ei voitu hyväksyä, koska komission ehdotuksen teksti säilytettiin.

Loppusäännökset (IV luku: 12–17 artikla)

Neuvosto sopi parlamentin kanssa käymänsä epävirallisen yhteydenpidon aikana, että se noudattaa parlamentin ehdotusta lisätä asetukseen uusi 12 artikla, joka koskee jäsenvaltioiden allekirjoittamia sopimuksia EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen voimaantulon eli 1. päivän joulukuuta 2009 ja tämän asetuksen voimaantulon välisenä aikana, vaikka parlamentti ei esittänyt tätä koskevaa tarkistusta ensimmäisen käsittelyn kannassaan. Näin neuvosto tunnusti täysin EU:n uuden toimivallan suorien ulkomaisten sijoitusten alalla. Artiklassa käsitellään edellä mainittujen kahdenvälisten investointisopimusten osalta noudatettavia menettelyjä (jäsenvaltioiden ilmoitukset, komission suorittama arviointi ja myöntämä lupa).

Kompromissiratkaisuun päästiin 15 artiklassa (tarkastelu) olevasta määräajasta, jonka kuluessa esitetään kertomus asetuksen soveltamisesta. Määräajaksi sovittiin seitsemän vuotta asetuksen voimaantulosta parlamentin ja neuvoston esittämän kymmenen vuoden ja komission alun perin esittämän viiden vuoden sijasta.

Neuvosto hyväksyi 16 artiklaan (komiteamenettely) parlamentin esittämän tarkistuksen neuvoa-antavan menettelyn käytöstä.

IV   PÄÄTELMÄ

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta vastaa neuvoston ja parlamentin välisissä epävirallisissa keskusteluissa komission avustuksella aikaansaatua sopimusta. Teksti täyttää keskeisen vaatimuksen taata sijoittajille jatkuva suoja ja oikeusvarmuus, mutta siinä säädetään myös suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan EU:n uuden yksinomaisen toimivallan tehokkaasta käytöstä. Näin ollen neuvosto olettaa, että parlamentti voi hyväksyä neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan.

---

(1)  Asiak. 11953/10 WTO 252 FDI 12.

(2)  Asiak. 9726/11 CODEC 749 WTO 195 FDI 12 PE 206.

(3)  EUVL C 145, 30.6.2007, s. 5.

(4)  Asiak. 10908/11 WTO 228 FDI 15 CODEC 950.

(5)  Asiak. 10892/12 WTO 216 FDI 17 CODEC 1557.

(6)  Asiak. 11952/10 WTO 251 FDI 11. Tämän perusteella 25. lokakuuta 2010 kokoontunut neuvosto hyväksyi päätelmät kattavasta kansainvälisiä sijoituksia koskevasta eurooppalaisesta politiikasta (asiak. 14373/10).

---

EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION LAUSUMA

Se, että tässä asetuksessa, johdanto-osan 17, 18 ja 19 kappale mukaan lukien, säädetään asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettujen menettelyjen käytöstä, ei muodosta ennakkotapausta tuleville asetuksille, joiden mukaan unioni voi valtuuttaa jäsenvaltiot SEUT 2 artiklan 1 kohdan nojalla toimimaan lainsäätäjänä ja antamaan oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä unionin yksinomaisen toimivallan aloilla. Lisäksi tässä asetuksessa neuvoa-antavan menettelyn (tarkastelumenettelyn vastakohtana) käytön ei katsota muodostavan ennakkotapausta tuleville asetuksille, joissa vahvistetaan puitteet yhteiselle kauppapolitiikalle.

---